Sag om, hvorvidt sagsøgte i sin ansættelsestid driftsleder uberettiget har udbetalt beløb til sin private konto fra sagsøgers lønkonto, der ligger ud over sagsøgtes kontrakt
Ret: Retten i Nykøbing Falster (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Aftaler;
Ansættelsesforhold;
Erhverv;
Selskaber, fonde og foreninger;

/

RETTEN I NYKØBING FALSTER
DOM

afsagt den 23. februar 2022

Sag BS-48677/2019-NYK

Sagsøger
(advokat Thomas Donatzky)

mod

Sagsøgte
(advokat Vidne 1)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Retten har modtaget sagen den 30. oktober 2019.

Sagen drejer sig om, hvorvidt Sagsøgte, i sin ansættelsestid som driftsleder for
Sagsøger, uberettiget har udbetalt beløb til sig selv fra Sagsøgers lønkonto ud over
sin aflønning i henhold til ansættelseskontrakten og allongen, og om Sagsøgte som
følge heraf skal betale beløbene tilbage til Sagsøger.

Sagsøger har fremsat følgende påstand:

Sagsøgte skal til Sagsøger betale 1.273.717,35 kr. med tillæg af procesrente af
1.042.674,56 kr. fra sagens anlæg og af 231.042,79 kr. fra den 27. januar 2020 til
betaling sker.

Påstanden er opgjort sådan:



/

2

Faktisk udbetalt løn i ansættelsesperioden
1. januar 2010 til 31. december 2011: 1.046.526,49 kr.
1. januar 2012 til 31. juli 2017: 3.857.243,09 kr.
I alt 4.903.769,58 kr. 

Kontraktmæssig løn i ansættelsesperioden
1. januar 2010 til 31. december 2011: 865.519,06 kr.
1. januar 2012 til 31. juli 2017: 2.744.398,17 kr.
I alt 3.609.917,23 kr. 

Afvigelse i alt 1.293.852,35 kr.
Modregning af multimediebeskatning 20.135,00 kr.

1.273.717,35 kr.

Sagsøgte har fremsat principal påstand om frifindelse og subsi-diær påstand om
frifindelse mod betaling af et efter rettens skøn fastsat mindre eløb end det
påstævnte.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Oplysningerne i sagen
Sagsøgte blev pr. 15. marts 2004 ansat som driftsleder for Sagsøger, og af
ansættelseskontrakten fremgår blandt andet føl-gende:

”§ 1. Gageforhold mv.
Aflønning sker i henhold til overenskomst mellem Halinspektørforeningen og Kommu-nemes
Landsforening og de aktuelle, kommunale lønninger pr. 1. april 2004 (månedlige satser)

Grundløn kr. 25.647,75
Trin 39

§ 12-tillæg kr. 1.964,40
(Forskudttid og merarbejde)

§ 5-tillæg kr. 500,00
(Funktionsløn)

§ 6-tillæg kr. 500,00
(Kvalifikationsløn)

Samlet pensionsbidrag på 14,20 % hvoraf 9,47 % (svarende til 2/3) er arbejdsgiver betalt.
Ovenstående indebærer pr. 1. april 2004 en månedlig bruttoløn inkl. arbejdsgivers pen-
sionsbidrag på i alt kr. 31.321,72, svarende til en årlig bruttoløn på kr. 375.860,64.



/

3

Lønnen betales bagud, og kommer til udbetaling ved overførsel via Dataløn på den sidste
bankdag i måneden.

Lønnen kan reguleres en gang årligt pr. 1. april på basis af begrundet oplæg fra driftsle-deren
til kredsbestyrelsen v. formanden. Reguleringer skal godkendes af haludvalget be-stående af
repræsentanter for brugerklubberne i Hallerne. (Bemærk: Indtil ende-lige retningslinjer og
vedtægter er udarbejdet for haludvalget varetages alle haludvalgets opgaver af
kredsbestyrelsen for Sportsklub 1).
…

§ 3 Arbejdsforhold, -ansvar og -opgaver
Den faste arbejdstid, der er gennemsnitlig 37 timer om ugen inklusive frokostpause, af-holdes i
henhold til den enhver tid foreliggende vagtplan, som driftslederen udarbejder og haludvalget
godkender.

Driftslederen er som daglig arbejdsleder forpligtet til at udføre nødvendigt overarbejde uden
varsel.

Driftslederen kan, hvis Sportsklub 1 v. haludvalget forlanger det, skulle udarbejde specifi-ceret
fortegnelse over det udførte arbejde såvel i den almindelige arbejdstid som i overar-bejdstiden.

Driftslederens økonomiske dispositionsret er kr. 10.000,00 pr. transaktion til dækning af
udgifter i forbindelse med vedligehold af Hallerne og indkøb på vegne af Sportsklub 1. Ved
transaktioner mellem 5 000 kr. og l0 000 kr. skal driftslederen på førstkom-mende
haludvalgsmøde redegøre for udgiftens art og årsag.

Ved økonomiske dispositioner over kr. l0 000,- skal driftslederen indhente godkendelse på
forhånd i haludvalget v. formanden.

Økonomiske dispositioner foretaget af driftslederen skal være inden for rammerne af budgetter
vedtaget af Sportsklub 1's repræsentantskab eller det af kredsbestyrelsen korrige-rede budget.

Driftslederens arbejdsopgaver omfatter bl.a. følgende specifikke opgaver relateret til drif-ten af
Hallerne:

· den daglige overordnede styring og ledelse af Hallerne, samt det dertil knyt-tede faste
personale,

· planlægge og koordinere planlagt vedligehold såsom rengøring, hovedrengøring og
udskiftning af lysrør,

· udføre ad hoc reparationer og vedligehold med rettidig omhu inden for rammerne af, hvad
der ikke kræver særlig autorisation eller forsikring,

· deltage i vagtplanen således, at driftslederen over en 3 måneders repetitiv cyklus har haft
vagter på alle ugens dage og tidspunkter,

· indstilling til haludvalget om ansættelse og afskedigelse af det faste personale,
· udarbejdelse og godkendelse af vagtplaner,
· holde sig orienteret om gældende overenskomster for det faste personale, og sørge for at

disse efterleves,
· kontrol af arbejdstidsskemaer, anvisning af løn samt kontrol af ferieafholdelse og af-

spadsering,
· generel personalepleje,
· udarbejdelse af budgetforslag for Hallerne,



/

4

· føring af regnskaber for Hallerne, herunder kontrol af indbetalinger og faktu-raer efter
procedure aftalt med formanden for haludvalget,

· udarbejder periode regnskaber og fremlægge og kommentere dem for haludvalget,
· udarbejde årsregnskab for Hallerne,
· godkendelse af leverancer og ydelser til Hallerne,
· ansvar for beholdninger og beholdningskontrol, afstemning af bankkonto,
· indberetninger til Told & Skat og andre offentlige myndigheder m.m.,
· forestå udlejning af lokaler og haller, herunder forestå fakturering for udlejning,
· kontaktperson til kommunen/forvaltningen, samt deltage i forhandlinger med kom-

munen,
· deltagelse i haludvalgets og repræsentantskabets møder og evt. efter aftale med den valgte

sekretær udarbejde dagsorden og referat,
· indhente tilbud vedr. vedligeholdelses- og anlægsmæssige forbedringsprojekter i Hallerne,
· i forhold til cafeteriaforpagter er driftslederen ansvarlig for kontakten vedr. bygnin-ger,

installationer og Hallernes maskinpark, samt diverse praktiske og admi-nistrative opgaver
i forbindelse med forpagterskifte.

…
§ 6 Kontraktens ophør

Særlige aftaler eller aftaler, der tilsidesætter eller supplerer bestemmelserne i nærvæ-rende
ansættelseskontrakt, er alene gyldige, hvis de er indgået skriftligt.”

Den 9. maj 2005 blev udarbejdet en allonge til ansættelseskontrakten, hvoraf føl-
gende blandt andet fremgår:

”Allonge
til

ansættelseskontrakt mellem Sportsklub 1 og driftsleder Sagsøgte.

I forbindelse med den årlige lønregulering pr. l. april 2005 forelagde driftslederen føl-gende
oplæg.

1. Ingen direkte lønforhøjelse udover den regulering, der måtte følge af den pr.
12.04.05 indgåede KTO-overenskomst.

2. Driftslederens private TDC-regninger samt avisabonnement refunderes pr. 01.04.05
af Hallerne, dog max. kr. 10,000 kr. årligt.

3. Driftslederen kan for regning af Hallerne indkøbe en bærbar pc'ermed tilhørende
programmel til brug både arbejdsmæssigt og privat.”

Sagsøgte sagde selv sit job op til fratrædelse den 31. juli 2017.

Parterne er enige om opgørelsen af Sagsøgtes faktisk udbetalte løn samt hans løn
opgjort i henhold til ansættelseskontrakten, men parterne er uenige om, hvorvidt
Sagsøgte i ansættelsesperioden blev hævet fra løntrin 39 til 42, og hvorvidt han
har krav på betaling for overarbejde, ferie-dage og seniordage.



/

5

Parterne er enige om, at det fremgår af årsrapporterne for Sportsklub 1 og Hallerne
i ansættelsesperioden, at revisor er af den opfattelse, at årsrapporten giver et
retvisende billede af foreningens aktiviteter, passiver, finansielle stilling og
resultat i overensstemmelse med årsregnskabsloven, og at lønudgifterne fremgår af
resultatopgørelsen.

Parterne er endvidere enige om, at regnskab og budget blev gennemgået og
godkendt på repræsentantskabsmøderne, ligesom der ingen bemærkninger var
vedrørende løn, herunder heller ikke regulering af Sagsøgtes løn, og regnskab på
kredsbestyrelsesmøderne i ansættelsesperioden.

Forklaringer

Vidne 2, Sagsøgte, Vidne 3, Vidne 1 og Vidne 4 har afgivet forklaring.

Vidne 2, har forklaret blandt andet, at han er bestyrelsesformand
for Sportsklub 1/Sagsøger. Han var tidligere næstformand. Den tidligere be-
styrelsesformand var Person 1. Hallerne er ejet af Sportsklub 1, der løbende får
tilskud af kommunen. Han var i mange år bestyrelsesmed-lem i Sportsklub 2, der
er en af de 5 basisklubber under Hallerne. Da Sagsøgte blev ansat, var han ikke en
del af bestyrelsen. På det tidspunkt var han formand i Sportsklub 2. Han har en
rekrutteringsvirk-somhed og deltog i rekrutteringsarbejdet i forbindelse med
ansættelsen af Sagsøgte. Det var fra julen 2003 til starten af 2004. Han deltog i
mange af bestyrelses-møderne, selvom han ikke var en del af bestyrelsen. I
henhold til vedtægter i Sportsklub 1 kan der være en fra hver af klubberne udover
formanden til stede på møderne. Ham bekendt er der ingen ekstraordinære aftaler
med Sagsøgte. Det har han også fået bekræftet af Person 1.

Sagsøgtes efterfølger er Vidne 3. I september 2017, få måneder efter Sagsøgtes
fratræden, anmodede Vidne 3 om at få fremrykket tilskud, så der var likvider til
lønudbetalingerne. Han spurgte ind til, hvorfor der var likvidi-tetsproblemer.
Vidne 3 fortalte ham, at der var et meget større træk på lønkon-toen end tidligere
og end budgetteret med. Det kendte han ikke noget til. I slut-ningen af 2017
kontaktede de Sagsøgte for at få en forklaring på, at der var hæ-vet ca. 250.000 kr.
mere i løn, end de kunne se en forklaring på. De bad ham om at komme til et
møde. På mødet fremlagde de trækket på lønkontoen, og Sagsøgte redegjorde for
en række forhold, der skulle forklare trækket. Først og frem-mest havde Sagsøgte
timesedler med fra dag 1 fra hans ansættelse for at doku-mentere overarbejde af en
vis størrelse akkumuleret over 13 år. De sagde til ham, at han fik et fast tillæg for
eventuelt merarbejde og forskudt arbejdstid i henhold til kontrakten. De bestred, at
det var berettiget, at han havde fået penge udbetalt for overarbejde og andet.
Sagsøgte sagde også, at han var berettiget til



/

6

3 måneders fratrædelsesgodtgørelse. Det bestred de også, da Sagsøgte selv havde
sagt op. De havde ingen aftale om fratrædelsesgodtgørelse, heller ikke i
kontrakten. Sagsøgte fastholdt, at det var et krav, han havde. Han anbefalede
Sagsøgte at gå til sin fagforening eller andre, der har forstand på det. De hørte ikke
efterfølgende noget fra Sagsøgte om fratrædelsesgodtgørelsen. Der var heller
ingen aftale om seniordage, hverken i kontrakten eller overenskomsten eller andre
steder.

Driftslederens løn er ikke udskilt særskilt, da lønnen er et personligt anlig-gende.
Personaleudgiften er derfor én samlet post. Gennemgang af perso-naleudgifterne
var derfor også en samlet oplysning. Han fik ingen mistanke om, at der blev
udbetalt en højere løn end aftalt. Lønningerne blev ikke gen-nemgået i detaljer, da
det fremgik af kontrakterne, hvad de enkelte ansatte skulle have i løn. På
bestyrelsesmøderne blev det typisk oplyst, hvis der for ek-sempel skulle bruges
nogle ikke helt ordinære midler, for eksempel køb af større maskiner. Han har ikke
oplevet, at det blev oplyst, at der skulle udbetales ekstra løn for overarbejde eller
andet lignende. Det er efter hans opfattelse ikke meningen med driftslederens
dispositionsret. Lønudgifter og lønbudgetter blev ikke gennemgået i detaljer. De
har rost Sagsøgte for at holde sygefraværet rig-tig lavt. De har aldrig været inde
på, hvilket løntrin bestemte medarbejder havde, og de har heller aldrig oplyst om
specielle aftaler. Der er ikke indgået mundtlige aftaler om ekstra aflønning. Der
var ingen kutyme om årlig løndrøf-telse. I kontrakten var aftalt, at lønnen fulgte
overenskomsten. Generalforsam-ling kaldes repræsentantskabsmøde.
Kredsbestyrelsesmøde er bestyrelsesmøde.

Adspurgt af modparten har han forklaret blandt andet, at han ikke husker nøj-
agtigt, hvornår han blev medlem af bestyrelsen, men han var med i meget af be-
styrelsesarbejdet og var arkitekten bag Sagsøgtes stilling. Det kan godt passe, at
Person 1 var bestyrelsesformand frem til og med 2011, og at han selv
efterfølgende var bestyrelsesformand, men han husker det ikke nøjagtigt. Han var
uformelt meget involveret i bestyrelsens arbejde forud for formandska-bet. Han
deltog også i en del bestyrelsesmøder, men ikke alle, forud for for-mandskabet. På
møderne gennemgik Sagsøgte ikke specifikt lønnen, alene summen af udgifterne
til personalet, og alene hvis der var noget ekstraordinært eller afvigelser fra
normalen. Han gennemgik ikke, hvad Sagsøgte eller andre fik i løn.

Forevist posten ”Personaleudgifter” i Årsrapport 2014 fra Sportsklub 1 og
Hallerne, ekstrakten side 208, har han forklaret, at han ikke fik gennemgået
postens indhold specifikt. Han har heller ikke spurgt ind til posten. Spørgsmå-let
kom ikke op på bestyrelsesniveau. Det er ikke et bestyrelsesanliggende.

Han har spurgt sekretæren og sin egen forgænger, om der er indgået særskilte
aftaler om løn med Sagsøgte, og de har oplyst, at der ikke er indgået særskilte



/

7

aftaler med Sagsøgte, udover kontrakten og allongen til kontrakten. Han ville
gerne have det på skrift, så derfor har Person 1 svaret ham. Han har ikke drøftet
med Person 1 i detaljer, hvorvidt Sagsøgte er hævet i løntrin. Han har ikke før
denne sag set Sagsøgtes lønsedler. Han har ikke tjekket lønbilag, og heller ikke
spurgt ind til lønbilagene. Det er ikke en bestyrelsesformands op-gave. Han har
ikke oplevet, at nogen på møderne har spurgt ind til lønninger. Han har i sin tid
som formand haft møder med revisoren, men ikke vedrørende lønninger. Det er
normalt ikke revisors opgave at gå i detaljer om lønnen, når der ingen mistanke
var om uregelmæssigheder, og den mistanke har de ikke haft.

Foreholdt at det fremgår af ansættelseskontrakten, at lønnen kan reguleres en gang
årligt på basis af begrundet oplæg fra driftslederen til kredsbestyrelsen ved
formanden, har han forklaret, at han ikke har drøftet lønregulering med Sagsøgte.
Han har kun i forbindelse med ansættelsen set på lønnen i forhold til
overenskomsten. De havde tidligere både en forretningsfører og en halinspek-tør.
De nedlagde stillingen som forretningsfører, og halinspektøren opsagde sin
stilling. De opfandt derfor en ny stilling som driftsleder, der skulle varetage begge
funktioner. De tjekkede af med kommunen i sammenlignelige stillinger, og ud fra
det blev stillingen indplaceret som i ansættelseskontrakten. Der er ikke nogen
direkte sammenlignelig stilling i Kommune. De har ikke ef-terfølgende set på, om
hans løn svarede til sammenlignelige stillinger.

Sagsøgte fik et tillæg for eventuelt merarbejde, herunder overarbejde. Han har
ikke krævet en oversigt over overarbejde. Tillægget blev ikke reguleret. På mø-det
efter Sagsøgtes fratræden, sagde han til dem, at han var berettiget til at få udbetalt
løn for merarbejde, for det fik han også, da han fratrådte i By. Det afviste de. De
krævede, at han betalte pengene tilbage. Sagsøgte var alene be-rettiget til løn indtil
fratrædelsen.

Sagsøgte har forklaret blandt andet, at han blev ansat i 2004. Det
blev i den forbindelse aftalt, at han skulle aflønnes i henhold til kontrakten, hvilket
var en lille smule under det niveau, som han fik aflønning for i sin tidli-gere
stilling i By. Han blev ansat i lønramme 39. Det aftalte han med
ansættelsesudvalget, hvor blandt andet Vidne 2 var primus motor, og hvor Person
2 og Person 3 deltog. Stillingen omfat-tede stort set alt vedrørende drift,
personaleadministration, budget og regnskab vedrørende hallens virke.

Han forventede, at han ville stige i løntrin løbende. Der var i kontrakten en pas-sus
om, at lønnen kunne hæves. Det var i første omgang bestyrelsesformand Person 1,
som han forhandlede med. Han krævede første gang mere i løn forud for allongen
til kontrakten. Han lavede et udkast, som han viste Person 1. Det blev godkendt
ved allongen den 9. maj 2005. Ifølge et overenskomstfor-



/

8

lig i 2005 blev halinspektører med ansvaret for et vist antal kvadratmeter hævet en
lønramme. Han gjorde Person 1 opmærksom på forliget, og Person 1 accepterede,
at han skulle hæves til lønramme 40. I juni 2010 aftalte han med Person 1, at han
skulle hæves endnu en lønramme til lønramme 41, da han fik en ekstra stor
arbejdsbyrde, blandt andet i forbindelse med kommunesammen-lægningerne og
beskæring af driften fra kommunens side. I 2012 spurgte han Vidne 2 om at blive
hævet endnu et løntrin, da han havde en del ekstra arbejde blandt andet i
forbindelse med, at en fastansat halmedarbejder blev afskediget, tilskud blev
nedsat og Hallerne blev slået sammen. Det accepterede Vidne 2, men han husker
det åbenbart ikke. Det var med virkning fra marts 2012. Det blev også nævnt på et
bestyrelsesmøde forud for et kreds-møde før 1. marts 2012. Der blev nævnt, at han
havde fået et løntrin mere. Han husker ikke, om han før dette drøftede løntrin med
Vidne 2, men han kunne jo se hans løn løbende via lønsedler og regnskaberne.

Hans løn er beregnet efter lønrammeopgørelser, som han fik af sine medarbej-der.
Han vil gå ud fra, at bestyrelsen også fik tilsendt opgørelserne. Regnskab og
budgetter er godkendt på alle møder. Han har gennemgået de samlede lønudgifter
på møderne, og der blev flere gange spurgt ind til lønnen, og han oplyste, hvad
halassistenten og han selv fik i løn. Han sagde, at det var omkring 40.000 kr. om
måneden for hans eget vedkommende. Det varierede dog, men ganske lidt. I
starten hed revisoren Vidne 4, og de sad meget møjsommeligt og gennemgik
lønningerne hver gang. Mapperne med oplysningerne stod frit fremme.
Formanden var ikke til stede, når han holdt møder med revisoren. Det var kun ham
og revisoren. Vidne 1 kom først ind senere i forløbet. Person 1 gik også bilagene
igennem løbende. Han er statsautoriseret re-visor. Der blev ikke drøftet løntrin,
udover hvad der var aftalt. Han blev ikke indkaldt til
medarbejderudviklingssamtaler eller lønforhandlinger eller lig-nende.

Han fik i henhold til kontrakten et § 12-tillæg som betaling for overarbejde i for-
bindelse med en almindelige arbejdsdag, men det dækkede ikke merarbejde, hvis
han blev hidkaldt hjemmefra. Det udløser betaling for overarbejde. Det fik han
også i sine tidligere lignende stillinger. Han mener, at han efter overenskomsten
har krav på betaling for ekstraordinært tilkald uden for almin-delig arbejdstid. Den
opgørelse, han har lavet, er ikke omfattet af § 12-tillæg, der kun vedrører
forlænget arbejdstid. Opgørelsen vedrører hele hans ansættel-sesperiode. Af
helbredsmæssige årsager besluttede han at gå på pension pr. 31. juli 2017, hvor
han havde været 50 år på arbejdsmarkedet. I forbindelse med sin fratræden
opgjorde han sit krav på betaling for merarbejde for at den, der skulle overtage
hans stilling, ikke skulle rode med det. Han sagde til Vidne 2, at han havde en del
overarbejde, og at han ville udbetale det i juni og juli 2017, så det ikke belastede
hallens likviditet så meget. Det nævnte han også for den nyansatte. Han nævnte
også seniordage og fratrædelsesgodtgørelse



/

9

over for Vidne 2, men han medtog ikke krav herpå i opgørelsen. Han viste ikke
Vidne 2 opgørelsen i forbindelse med fratrædelsen. Halvdelen af overarbejdet er
nok oparbejdet de seneste 5 år.

Han viste først Vidne 2 opgørelsen af sit krav i december 2017, hvor han var til
møde med Vidne 2. Han viste sine tidsopgørelser og udleverede kopi af dem. I
januar 2019 fik han et brev, hvor hans tidligere arbejdsgiver gjorde krav på ca.
248.000 kr., svarende til lønudbetalingerne for juni og juli 2017 inklusiv almin-
delig løn. Han fik ikke løn, efter han stoppede. Han brugte de sidste 8-10 dage på
at sætte den nyansatte ind i arbejdsopgaverne i hallen.

Adspurgt af modparten har han forklaret, at han selv stod for indberetning af sin
egen og øvrige ansattes løn samt andre udbetalinger. Aftalerne om at hæve løntrin
er mundtlige aftaler. Der er ikke lavet skriftlige aftaler. Han fortalte re-visoren, at
han var steget i løntrin, og han bad ikke om at se det på skrift. Han overvejede
ikke at få aftalerne på skrift. Det har han aldrig haft brug for før. Alle hans oplæg
om at hæve lønrammen var mundtlige. Der blev et år spurgt indgående ind til hans
løn. Det må have været 2013 eller 2014. Indberetningerne af løn svarer til det, som
han har aftalt skriftligt og mundtligt.

Vidne 3 har forklaret blandt andet, at han er ansat som driftsleder hos
Sportsklub 1 Hallerne, og det har han været siden 1. juli 2017. Han varetager
blandt andet alt vedrørende den daglige drift, personale, økonomi og deltager i
bestyrelsesmøder. Han overtog stillingen efter Sagsøgte. Han og Sagsøgte havde
nok sammenlagt et par uger sammen i juli 2017, hvor de gennemgik det praktiske i
hallerne, og han fik anvist, hvordan man betaler, arkiverer, konterer og afstemmer
bankkonto. De gennemgik ikke regnskab og budget. Han fik overdraget en mail
vedrørende driftstilskud, der forfaldt i 3 eller 4 rater og en rest efter regnskabet. I
september 2017 manglede han penge på bankkontoen til den videre drift, så han
rettede henvendelse til kommunen for at rykke for til-skud. Han fik det svar, at de
allerede var udbetalt aconto. Han åbnede netbank og så, at der var udbetalt aconto
to gange. Den sidste gang var i juli 2017, hvor driftstilskuddet, der faldt i
september, blev udbetalt. Han kontaktede Vidne 2 og fortalte, at der var
likviditetsproblemer. Vidne 2 bad ham om at finde ud af, hvor pengene var blevet
af. Han konstaterede hurtigt, at der havde været et voldsomt overforbrug på
lønkontoen. Han kunne se, at der var udbetalt væsentlige beløb i maj og juni.
Sagsøgte sagde til ham i forbindelse med overleveringen, at han havde aftalt sin
løn med Vidne 2. Han bed ikke mærke i det på det tidspunkt, men han tænkte over
det, da han så udbetalin-gerne. Han er ikke bekendt med, hvordan Sagsøgte blev
aflønnet og har intet kendskab til, at der skulle være indgået en mundtlig aftale.
Som han læser kon-trakten, så henviser den til, at han aflønnes som halinspektør.



/

10

På kredsbestyrelsesmøderne gennemgår han typisk regnskab og budget, og for-
inden har han gennemgået det med sekretæren i bestyrelsen. Han har ikke væ-ret
ude for, at nogen har anmodet om overarbejdsbetaling eller andet end det, der
fremgår af ansættelseskontrakten. Det ville helt klart fremgå af møderefera-terne.

Adspurgt af modparten har han forklaret, at han ikke husker nærmere, hvad han
gennemgik med Sagsøgte. Han husker dog, at det kom ud mellem sidebe-nene, at
det ikke var en god løn, man fik. Han blev lidt overrasket over det, og han ved
ikke, hvorfor det blev sagt.

Han afleverer regnskab til revisoren. Den første gang havde de et lidt længere
møde, men meget af kommunikationen foregår via mail og telefon. De gennem-
går ikke decideret lønposter, men han er fra første år blevet bedt om at aflevere sin
kontrakt til revisoren, og revisoren har adgang til Dataløn. Han gennemgik ikke
lønregnskabet med sekretæren og bestyrelsen. Hans løn blev ikke som så-dan
gennemgået. Han har ændret procedure således, at der står i bogføringen, hvad
hans løn er, så den er synlig, men den er ikke synlig i regnskabet. Han er ikke
tilknyttet nogen lønramme.

Vidne 1 har forklaret blandt andet, at han er uddannet statsautoriseret revisor.

 
 
 
 
 
 
 
 
Han var revisor for Hallerne, men han husker ikke hvilken periode. Han husker
ikke, hvad de specifikt kontrollerede i den periode, hvor han var revisor. I
forbindelse med en gennemgang ville han kontrollere indtægts- og udgiftspo-ster.
Han gennemgik ikke regnskab med driftslederen eller bestyrelsen. Han blev ikke
indkaldt til møder. Det var BDO, der reviderede regnskabet.

Vidne 4 har forklaret blandt andet, at han er uddannet statsautoriseret re-visor. Han
blev pensioneret for 10 år siden. Hallerne ringede og spurgte, om han ville ordne
nogle regnskaber. Alle hans papirer ligger hos Deloitte. Regnskaberne er lavet i
kontinuitet med de regnskaber, der er lavet tidligere. Han fortsatte med at gøre det
på samme måde. Han har ikke haft andre klienter af samme type. Det er ham, der
har revideret regnskaberne.

Han husker ikke, at Sagsøgte blev ansat. Regnskaberne blev lavet af en dame i
Hallerne, og han gennemgik regnskaberne på en enkelt dag. Han gen-nemgik også
lønningerne. Han har fået lønningerne udskrevet forud for retssa-gen, og han kan
se, at de sidste lønninger er gevaldigt store. En revisor vil nok ikke gøre noget ved
de lønninger, der har været løbende, men i slutningen i 2017 er der store
udbetalinger, som man måske ville undersøge nærmere. På det tidspunkt
reviderede han ikke regnskabet for hallerne. Han kontrollerede ikke, om de ansatte
fik den rette løn. Som revisor kigger man efter, om der er kontinuitet i
lønningerne. Systemerne med dataløn er meget sikre, så der kan typisk ikke laves
numre med det system. Han har kun én gang fundet fejl i løn-



/

11

systemet. Han skal alene forholde sig til regnskabet. Regnskabet giver det sam-
lede løn for personalet, men det er nok bestyrelsens ansvar at sørge for, at løn-
ningerne er korrekte. Mens han har revideret regnskaberne, har der ikke været
anledning til anmærkninger. Den dame, der stod for regnskaberne, var trovær-dig,
og de talte om de enkelte poster. Han havde tillid til hende. Han var ikke med til at
lave budgetter. Han ved ikke, hvem der stod for det. Han har ikke været med til at
gennemgå regnskabet for bestyrelsen.

Adspurgt af modparten har han forklaret, at han ville undersøge forholdene
nærmere, hvis ændringerne var mere end den almindelig prisstigning. Her er der i
den periode, hvor han har revideret regnskabet, måske været en ændring på 1-2 %
eller op til 1.000 kr. pr. måned. Det var en samlet post for en eller to medarbejdere.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført:

”…
1 PÅSTAND:

1.1 Sagsøgte skal til Sagsøger betale DKK 1.273.717,35 med tillæg af procesrente af DKK
1.042.674,56 fra sagens anlæg og af DKK 231.042,79 fra den 27. januar 2020 – til betaling
sker.

2 JURIDISKE ARGUMENTER:
2.1 Erstatningsbetingelser:

Sagsøgte har i sin ansættelsesperiode hos sagsøger udbetalt beløb til sin private konto, som
ligger udover aftalen om aflønning i henhold til sagsøgtes ansættelseskontrakt. Sagsøgte har
herved misbrugt sin stillingsfuldmagt og begået underslæb efter straffe-lovens § 278, stk. 1, nr.
1. Som følge heraf gøres det gældende, at sagsøgte har handlet an-svarspådragende.
Sagsøger har som følge af sagsøgtes ansvarspådragende adfærd lidt et tab, idet sagsøgte ikke
har været berettiget til at modtage beløb udover den aftalte løn, og idet udbetalin-gerne er sket
uden samtykke fra sagsøger.

Endvidere gøres det gældende, at sagsøgte har handlet uden for sin stillingsfuldmagt, idet
sagsøgte selv har udbetalt beløb over 10.000 kr. til sin private konto uden godken-delse,
hvilket er i strid med sagsøgtes ansættelseskontrakt.

Det tab, som sagsøger har lidt, er en direkte følge af sagsøgtes ansvarspådragende hand-ling,
og det gøres derfor gældende, at sagsøgte er erstatningsansvarlig over for sagsøger.

2.2 Sagsøgtes afregning af overarbejde for ansættelsesperioden:

Sagsøgte har modtaget et fast tillæg hver måned for overarbejde, hvorfor sagsøgte alle-rede af
den grund ikke er berettiget til yderligere aflønning for overarbejde.



/

12

Det bestrides sammenfattende, at der er indgået en aftale mellem sagsøgte og sagsøger om, at
sagsøgte kunne foretage afregning af overarbejde ved ansættelsesforholdets op-hør, og
sagsøgte har ikke løftet bevisbyrden for, at der foreligger en sådan aftale.

Hertil gøres det gældende, at det er uden betydning for sagsøgtes ansættelsesforhold ved
sagsøger, at sagsøgte i et tidligere ansættelsesforhold har afregnet overarbejde på den an-førte
måde, idet det skulle have været aftalt særskilt, hvis sagsøgte skulle have ret til at afregne
overarbejde på samme måde i sit ansættelsesforhold hos sagsøger.

2.3 Sagsøgtes kontraktmæssige løn:

Det kan lægges til grund, at sagsøgte i sin ansættelsesperiode har udbetalt løn til sig selv, der
ligger udover den aftalte og kontraktmæssige løn.

Det bestrides, at der er indgået aftale mellem parterne om yderligere aflønning, end hvad der
fremgår af ansættelseskontrakten med allonge, og sagsøgte har ikke løftet bevisbyr-den for, at
der er indgået sådanne aftaler, som i henhold til ansættelseskontrakten skulle være godkendt af
haludvalget og kredsbestyrelsen, herunder at sagsøgte skulle have fået tildelt yderligere 3
løntrin.

2.4 Sagsøgtes faktisk udbetalte løn:

Det gøres gældende, at udbetalinger, der ligger ud over, hvad der er aftalt i ansættelses-
kontrakten og allongen omkring aflønning, er foretaget uden aftale med sagsøger, hvor-for de
er uberettigede.

Endvidere gøres det gældende, at selv om det skulle være aftalt mellem parterne, at sagsøgte 3
gange i sin ansættelsestid har fået tildelt yderligere løntrin, således at sagsøgte ville være på
løntrin 42, så har sagsøgte stadig foretaget udbetalinger, som ligger ud over den løn, som
sagsøgte ville være berettiget til, hvorfor sagsøgte under alle omstændighe-der har foretaget
uberettigede udbetalinger til sig selv, der ligger ud over sagsøgtes løn.

Det gøres gældende, at sagsøgte ikke har løftet bevisbyrden for, at udbetalingerne er sket med
den fornødne godkendelse.

Det bestrides, at der foreligger stiltiende godkendelse af de af sagsøgte foretagne udbeta-linger.
Desuden gøres det gældende, at sagsøgtes udbetalinger i henhold til ansættelses-kontrakten
(bilag 1) udtrykkeligt kræver godkendelse fra haludvalget ved formanden, hvorfor der allerede
af denne årsag ikke kan foreligge stiltiende godkendelse.

Det gøres gældende, at hverken formanden for kredsbestyrelsen, den samlede kredsbe-styrelse
eller repræsentantskabet på noget tidspunkt har fået forelagt et specificeret løn-regnskab- eller
budget for sagsøgtes løn.

2.5 Forældelse:

Det bestrides, at sagsøgers krav er forældet, idet sagsøger først er blevet bekendt med kravet,
da Vidne 3 overtager posten som driftsleder, og sagsøgte har ikke løftet bevisbyrden for det
modsatte.

For fuldstændighedens skyld bemærkes det, at sagsøger har konstateret, at sagsøgte har
foretaget uberettigede udbetalinger til sig selv i hele ansættelsesperioden, men at sagsø-



/

13

gers krav i nærværende sag alene vedrører udbetalinger, der ikke er omfattet af foræl-delse…”

Sagsøgte har i sit påstandsdokument anført:

”… Principalt: Frifindelse.
Subsidiært: Frifindelse mod betaling af et efter rettens skøn fastsat mindre beløb end det
påstævnte.

Anbringender.
Til støtte for de nedlagte påstande gøres det gældende,

at lønudbetaling igennem hele ansættelsesperioden er sket med rette og er godkendt af
virksomheden (sagsøger),

at der mundtligt tre gange er blevet aftalt, at lønniveauet skulle hæves,

at sagsøgte har været i god tro angående udbetaling af løn igennem hele sin ansættelses-
periode,

at udbetalinger har været godkendt ved årlige repræsentantskabsmøder, regnskaber og
bestyrelsesmøder,

at lønudbetalingen er aftalt mellem parterne både skriftligt i form af ansættelseskontrak-ten og
ved mundtlig aftale,

at regnskab, budgetter m.v., der indeholder løn, har været godkendt af revisor, bestyrelse og
generalforsamling,

at godkendelse kan ske både stiltiende og ved generalforsamlingens godkendelse af regn-skab,

at bestyrelsen og revisor har været fuldt ud klar over, hvad sagsøgte fik i løn,

at det bestrides, at der er foretaget uretmæssige handlinger i forbindelse med udbetaling af den
løn, sagsøgte har været berettiget til at lade udbetale,

at det bestrides, at der er sket udbetaling af løn uden godkendelse,

at det bestrides, at sagsøgte har misbrugt sin stillingsfuldmagt,

at der ikke er sket et tab og

at såfremt der måtte være et krav mod sagsøgte, er kravet under alle omstændigheder forældet
eller underlagt retsfortabende passivitet…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.



/

14

Sagsøgte har under hovedforhandlingen supplerende anført, at han principalt var
berettiget til at udbetale påstandsbeløbet til sig selv, da han har krav på betaling for
overarbejde med 236,8 timer svarende til 48.544 kr., 18 seniordage svarende til
27.306 kr., herunder 4 dage om året fra 2013-2016 og 2 dage i 2017, 15 feriedage
svarende til 22.755 kr. samt for forskellen på lønnen mellem lønramme 39 og 42
svarende til 334.191,83 kr. i perioden 1. januar 2012 til 31. juli 2017, og
subsidiært at påstandsbeløbet ikke kan kræves tilbagebetalt, da Sagsøgte handlede
i god tro, ligesom hans dispositioner, der var frit tilgængelige og synlige, løbende
blev godkendt.

Sagsøger har under hovedforhandlingen supplerende gjort gæl-dende, at
påstandsbeløbet er udbetalt uberettiget og derfor skal tilbagebetales, og har
bestridt, at Sagsøgte har krav på betaling for overarbejde, seniordage, feriedage
samt forskellen mellem lønramme 39 og 42, samt opgørel-sen af kravene.

Rettens begrundelse og resultat
Det er ubestridt, at Sagsøgte i perioden 1. januar 2010 til 31. juli 2017 udbetalte
1.273.717,35 kr. mere til sig selv fra Sagsøgers løn-konto, end hvad der fremgår af
ansættelseskontrakten og allongen hertil.

Parterne er uenige om, hvorvidt Sagsøgte udover aflønning, der fremgår af
ansættelseskontrakten og allongen, har krav på betaling for overar-bejde, feriedage
og seniordage, og hvorvidt han i ansættelsesperioden blev hæ-vet fra løntrin 39 til
42.

Af ansættelseskontrakten fremgår blandt andet i § 1, at aflønningen sker i hen-hold
til overenskomst mellem Halinspektørforeningen og Kommunernes Landsforening
således, at Sagsøgte pr. 1. april 2004 er på løntrin 39, og at han får et tillæg for
forskudttid og merarbejde. Det fremgår endvidere, at lønnen reguleres en gang
årligt pr. 1. april på basis af et begrundet oplæg fra driftslederen til
kredsbestyrelsen ved formanden, og at reguleringen skal god-kendes af
haludvalget, indtil videre af kredsbestyrelsen. Af § 6 fremgår derud-over, at
særlige aftaler eller aftaler, der tilsidesætter eller supplerer bestemmel-serne i
kontrakten, alene er gyldige, hvis de er indgået skriftligt.

Parterne er enige om, at der ikke skriftligt mellem parterne er indgået aftaler om,
at Sagsøgte i ansættelsesperioden blev hævet fra løntrin 39-42, skulle have
betaling for overarbejde udover tillæg for forskudttid og merar-bejde, yderligere
feriedage og seniordage.

Efter bevisførelsen finder retten, at Sagsøgte ikke har bevist, at han først med
bestyrelsesformand Person 1 og senere bestyrelses-formand Vidne 2 indgik
mundtlig aftale om, at han skulle hæve



/

15

løntrin i alt tre gange, eller at Sagsøger på anden måde har accepte-ret, at han
skulle hæve løntrin. Retten finder det endvidere ikke bevist, at Sagsøgte har
indgået aftale med Sagsøger om betaling for overarbejde udover tillæg for
forskudttid og merarbejde, som han har fået beta-ling for, eller yderligere
feriedage og seniordage. Sagsøgte har så-ledes uberettiget udbetalt 1.273.717,35
kr. til sig selv fra Sagsøgers lønkonto i perioden 1. januar 2012 til 31. juli 2017.

Spørgsmålet er herefter, om Sagsøger har krav på tilbagebetaling af beløbet.

Den, der har betalt penge, som ikke skyldes, har i almindelighed krav på tilba-
gebetaling af det for meget erlagte, medmindre det under de foreliggende om-
stændigheder ville være urimeligt eller dog særligt byrdefuldt at pålægge mod-
tageren at tilbagebetale beløbet.

Da det ubestridt er Sagsøgte selv, der har stået for og har haft an-svaret for
udbetaling af penge fra Sagsøgers lønkonto, herunder de uberettigede udbetalinger
til ham selv, lægger retten til grund, at han må have været klar over, at
udbetalingerne var uberettigede, og at han således var i ond tro. Retten lægger
endvidere til grund, at Sagsøger ikke på et tidli-gere tidspunkt end i forbindelse
med de store udbetalinger for overarbejde må-nederne forud for Sagsøgtes
fratræden burde have opdaget de uberettigede udbetalinger, da der forud herfor var
tale om forholdsvis små må-nedlige afvigelser over en lang årrække fra 2010 til
2017. Under disse omstæn-digheder finder retten, at Sagsøger har krav på
tilbagebetaling af be-løbet.

Spørgsmålet er herefter, om hele eller dele af kravet er forældet, eller om kravet er
bortfaldet ved retsfortabende passivitet.

Af forældelseslovens § 4 fremgår, at forældelsesfristen er 5 år ved fordringer, som
støttes på aftale om udførelse af arbejde som led i et ansættelsesforhold, og at
forældelseslovens § 3, stk. 2 og stk. 3, nr. 4, også gælder for disse fordringer.

Det fremgår af forældelseslovens § 3, stk. 2, at hvis fordringshaveren var ube-
kendt med fordringen eller skyldneren, regnes forældelsesfristen først fra den dag,
da fordringshaveren fik eller burde have fået kendskab til fordringen. Af
forældelseslovens § 3, stk. 3, nr. 4 fremgår, at forældelsesfristen senest indtræ-der
10 år efter begyndelsestidspunktet i forældelseslovens § 2, hvorefter foræl-
delsesfristen regnes fra det tidligste tidspunkt, til hvilken fordringshaveren kunne
kræve at få fordringen opfyldt.



/

16

Efter forældelseslovens § 16 afbrydes forældelsen blandt andet ved indlevering af
stævning.

Da Sagsøgers krav på tilbagebetaling støtter sig på lønudbetalinger i perioden fra
1. januar 2010 til 31. juli 2017, og sagen er modtaget ved retten den 30. oktober
2019, er kravet ikke forældet efter forældelsesfristen på 10 år i foræl-delseslovens
§ 3, stk. 3, nr. 4.

Spørgsmålet er herefter, om den 5-årige forældelsesfrist er suspenderet efter
forældelseslovens § 3, stk. 2.

Henset til at det som ovenfor anført ubestridt lægges til grund, at Sagsøgte selv har
stået for og har haft ansvaret for udbetaling af penge fra Sagsøgers lønkonto,
herunder de uberettigede udbetalinger til ham selv, da det må lægges til grund, at
der forud for de store udbetalinger for over-arbejde månederne forud for Sagsøgtes
fratræden alene var tale om forholdsvis små månedlige afvigelser over en lang
årrække fra 2010 til 2017, og da Vidne 2 har forklaret, at han først kort tid efter
Sagsøgtes fratræden den 31. juli 2017 blev bekendt med i hvert fald en del af
kravet, finder retten, at Sagsøger hverken havde eller burde have fået kendskab til
kravet forud for sommeren 2017. Herefter skal den 5-årige for-ældelsesfrist
tidligst regnes fra sommeren 2017 efter forældelseslovens § 4, stk. 1, jf. § 3, stk. 2,
og kravet er derfor ikke forældet, da forældelsen blev afbrudt under 5 år efter ved
sagsanlæg den 30. oktober 2019, jf. forældelseslovens § 16.

Under de ovenfor anførte omstændigheder finder retten endvidere, at kravet på
tilbagebetaling ikke er bortfaldet ved retsfortabende passivitet

Sagsøgers påstand tages herefter til følge.

Sagsøgte skal som den tabende part erstatte Sagsøger de udgifter, som retssagen
har påført denne. Sagsomkostningerne er efter sa-gens værdi, forløb og udfald
fastsat til dækning af advokatudgift med 90.000,00 kr. og af retsafgift med
30.860,00 kr., i alt 120.860,00 kr. Sagsøgte betaler endeligt udgifterne til vidnerne
Vidne 4 med 1.009,05 kr. og Vidne 1 med 947,70 kr. Sagsøger er momsregistreret.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte skal til Sagsøger betale DKK 1.273.717,35 med tillæg af procesrente af
1.042.674,56 kr. fra den 30. oktober 2019 og af 231.042,79 kr. fra den 27. januar
2020.



/

17

Sagsøgte skal til Sagsøger betale sagsomkostninger med 120.860,00 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne bliver forrentet efter rentelovens § 8 a.



/

 




/





/