Klage over Udlændingenævnets afgørelse om opholdsret for udlænding
Ret: Københavns Byret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Forvaltningsret;
Udlændinge;

/

KØBENHAVNS BYRET
DOM

afsagt den 26. oktober 2020

Sag BS-28029/2019-KBH

Sagsøger
(advokat Thomas Ryhl)

mod

Udlændingenævnet
(advokat Aleksander Lind)

Denne afgørelse er truffet af Dommer 1.

Sagens baggrund og parternes påstande
Under denne sag, der er anlagt den 24. juni 2019, har Sagsøger, nedlagt påstand
om, at sagsøgte, Udlændingenævnets, afgørelse af 24. august 2018 ophæves og
sagen hjemvises til fornyet behandling.

Sagsøgte, Udlændingenævnet, har fremsat påstand om frifindelse.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Oplysningerne i sagen
Af Udlændingenævnets afgørelse af 24. august 2018 fremgår blandt andet:

”…
Udlændingenævnet finder ikke grundlag for at ændre Udlændingesty-
relsens afgørelse. Sagsøger kan således ikke gives opholdstilla-delse i
Danmark, da hun er under 24 år, ligesom det må anses for tvivls-



/

2

omt om ægteskabet er indgået efter begge parters ønske, og da der ikke
foreligger ganske særlige grunde, jf. udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1 og
§ 9 c, stk. l. jf. § 9, stk. 11, 2 . pkt. (tidligere udlændingelovens § 9, stk. 8).

Hvis Sagsøger ikke allerede er udrejst, påhviler det hende at ud-rejse af
Danmark straks.

Nedenfor kan De læse nærmere om begrundelsen for afgørelsen.

Retsregler

Udlændingeloven er senest bekendtgjort ved lovbekendtgørelse nr. 1117 af
2 . oktober 2017, som senest ændret ved lov nr. 743 af 8. juni 2018.

Efter udlændinge l ovens § 9, stk. l, nr. l, litra a, kan der efter ansøgning
gives opholdstilladelse til en udlænding over 24 år, som samlever på fælles
bopæl i ægteskab eller fast samlivsforhold af længere varighed med en i
Danmark fastboende person over 24 å r, der har dansk indføds-ret.

Følgende fremgår af bemærkningerne til bestemmelsen (Lovforslag nr. L
152 fremsat den 28. februar 2002, side 50):

"Det foreslåede alderskrav på 24 år gælder som udgangspunkt for alle.
Der vil dog i visse undtagelsesvise tilfælde kunne være ganske
særlige forhold, der bevirker, at der må gives tilladelse til ægtefæl-
lesammenføring her i landet, selvom parterne ikke opfylder betin-
gelsen om, at begge parter skal være fyldt 24 år. Det kan f.eks. være
tilfældet, hvis parterne ellers henvises til at leve som familie i et land,
hvor den herboende ikke har mulighed for sammen med an-søgeren at
indrejse og tage ophold, jf. herved lovforslagets alminde-lige
bemærkninger, afsnit 7.6. Som eksempel herpå kan nævnes en
herboende person med opholdstilladelse som flygtning eller med
beskyttelsesstatus, jf. herved lovforslagets § l, nr. 2, som inden ud-
rejsen var - og fortsat er - gift med en person fra sit hjemland, og som
ikke kan tage ophold i hjemlandet, hvor den pågældende fort-sat
risikere forfølgning eller dødsstraf eller at blive underkastet tor-tur
eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, jf. de
ved lovforslagets § l, nr. 2, foreslåede bestemmelser i § 7, stk. 1 og 2.

…

Herudover kan ganske særlige forhold gøre sig gældende, hvis det på
grund af alvorlig sygdom eller alvorligt handicap vil være hu-
manitært uforsvarligt at henvise den herboende ægtefælle til at ta-ge
ophold i et andet land, hvor den pågældende ikke kan tilbydes
pasnings- eller behandlingsmuligheder.



/

3

Tilsvarende vil ganske særlige forhold kunne foreligge, hvis den
herboende har forældremyndighed eller samværsret over mindre-årige
børn bosiddende i Danmark. Efter praksis vil der ved vurde-ring af
samværsret med mindreårige børn i Danmark, blive lagt vægt på
karakteren og omfanget af samværet sammenholdt med barnets alder.

Meddelelse af opholdstilladelse vil i disse ganske særlige tilfælde i
givet fald skulle ske efter den foreslåede bestemmelse i § 9 c, stk. 1."

Retsregler vedrørende udlændingelovens § 9, stk. 11 (tidligere
udlændinge-lovens § 9, stk. 8)

Efter udlændingelovens § 9, stk. 11 (tidligere udlændingelovens § 9, stk.
8), kan opholdstilladelse efter § 9, stk. l, nr. l, ikke, medmindre ganske
særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed, afgørende taler
derfor, gives, såfremt det må anses for tvivlsomt, om ægteskabet er ind-
gået eller samlivsforholdet er etableret efter begge parters eget ønske. Er
ægteskabet indgået eller er samlivsforholdet etableret mellem nært-
beslægtede eller i øvrigt nærmere beslægtede, anses det, medmindre
særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derimod, for
tvivlsomt, om ægteskabet er indgået eller samlivsforholdet er etable-ret
efter begge parters eget ønske.

I bemærkningerne til udlændingelovens § 9, stk. 11, 1. pkt. (Lovforslag nr.
L 152 fremsat den 28. februar 2002, side 57), er anført følgende ek-sempel
på, hvad der blandt andet kan anses for en ganske særlig grund, der
afgørende taler for, at der må meddeles opholdstilladelse på grund-lag af
ægteskabet eller samlivsforholdet, selvom det må anses for tvivls-omt, om
ægteskabet er indgået eller samlivsforholdet er etableret efter begge
parters ønske:

"Det vil f.eks. kunne være tilfældet. hvis der er forløbet mange år si-
den indgåelsen af ægteskabet, og de pågældende har samlevet i den
mellemliggende periode, og det må lægges til grund, at parter-ne
begge ønsker at fortsætte samlivet."

Det fremgår af bemærkningerne til udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt.
(Lovforslag nr. L 6 fremsat den 8. oktober 2003, side 12), at tidligere
ægtefællesammenføringer i familien skal tale for, at ægteskabet eller
samlivsforholdet ikke anses for indgået eller etableret efter begge par-ters
eget ønske, uanset om den eller de tidligere ægtefællesammenførin-ger
bevisligt er sket som led i tvangsægteskaber eller ej. Udlændinge-
myndighederne skal alene inddrage oplysninger om tidligere ægtefæl-
lesammenføringer, hvis der er tale om ægtefællesammenføringer i par-
ternes nære familier. Ved nær familie forstås i denne sammenhæng for-
ældre og søskende.

Det fremgår endvidere af bemærkningerne, at tidligere ægtefællesam-
menføringer i familien ikke i sig selv indebærer, at et ægteskab må an-ses
for indgået mod eget ønske. Tidligere ægtefællesammenføringer til
Danmark i ægtefællernes eller samlevernes nære familie er imidlertid



/

4

et moment, der taler for, at ægteskabet eller samlivsforholdet ikke er
indgået eller etableret efter begge parters eget ønske. Oplysningerne om
tidligere ægtefællesammenføringer skal sammen med samtlige andre
foreliggende oplysninger i sagen inddrages i udlændingemyndigheder-nes
vurdering af, hvorvidt det må anses for tvivlsomt, om ægteskabet er
indgået eller samlivsforholdet er etableret efter begge parters eget øn-ske.

Det fremgår ligeledes af bemærkningerne, at gruppen af personer, der i
relation til § 9, stk. 11, 2. pkt., skal anses som nærtbeslægtede eller i øv-
rigt nærmere beslægtede, omfatter slægtninge i ægtefællernes eller
samlevernes bedsteforældres ret op- og nedstigende linje og bedstefor-
ældres søskendes ret op- og nedstigende linje. Gruppen omfatter bl.a.
bedsteforældrenes børn (onkler og tanter), bedsteforældrenes børne-børn
(fætre og kusiner) og bedsteforældrenes oldebørn (fætres og kusi-ners
børn). Gruppen omfatter endvidere bl.a. bedsteforældrenes sø-skendes
børn (forældres fætre og kusiner) og bedsteforældrenes søsken-des
børnebørn (forældres fætres og kusiners børn (næstsøskendebørn)).

Er ægteskabet eller samlivsforholdet indgået eller etableret mellem en
fætter og kusine eller i øvrigt med slægtninge i de pågældendes bedste-
forældres ret op- og nedstigende linje, vil der således være en formod-ning
for, at ægteskabet eller samlivsforholdet ikke er indgået eller etab-leret
efter begge parters eget ønske. Tilsvarende gælder, hvis ægteska-bet eller
samlivsforholdet er indgået eller etableret mellem næstsøsken-debørn eller
i øvrigt med slægtninge i de pågældendes bedsteforældres søskendes ret
op- og nedstigende linje.

Retsregler vedrørende udlændingelovens § 9 c. stk. 1

Efter udlændingelovens § 9 c, stk. l, 1. pkt., kan der gives opholdstilla-
delse til en udlænding, hvis ganske særlige grunde, herunder hensynet til
familiens enhed, og hvis udlændingen er under 18 år, hensynet til barnets
tarv, taler derfor.

Af bemærkningerne til udlændingelovens § 9 c, stk. l (Lovforslag nr. L
152 fremsat den 28. februar 2002, side 65-66) er nævnt følgende eksemp-
ler på situationer, hvor der vil kunne gives opholdstilladelse i medfør af
udlændingelovens § 9 c, stk. l, l. pkt:

"Det drejer sig navnlig om tilfælde, hvor familiesammenføring ikke er
mulig efter de gældende bestemmelser i udlændingelovens § 9, stk. l,
men hvor det som følge af Danmarks internationale forplig-telser -
herunder navnlig Den Europæiske Menneskerettighedskon-ventions
artikel 8 - er nødvendigt at tillade familiesammenføring. Efter
gældende praksis kun der endvidere i andre ganske særlige tilfælde
efter en helt konkret vurdering meddeles tilladelse til fami-
liesammenføring i tilfælde, hvor familiesammenføring ikke er mu-lig
efter de gældende bestemmelser i udlændingelovens § 9, stk. 1"

Udlændingelovens § 9 c, stk. 1, 1. pkt., vil herudover for eksempel kun-ne
finde anvendelse, hvis der er tale om en udlænding, som er født i



/

5

Danmark og tidligere har haft et langvarigt ophold her i landet, eller så-
fremt der foreligger væsentlige helbredsmæssige eller humanitære om-
stændigheder, der gør, at der bør gives opholdstilladelse her i landet.

Det forhold, at en ansøger ikke opfylder betingelserne i udlændinge-lovens
§ 9, stk. 1, kan ikke i sig selv begrunde, at der gives opholdstilla-delse
efter § 9 c, stk. l, 1. pkt.

Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8

Efter Den Europæiske menneskerettighedsdomstols (EMD) praksis skal
der foretages en konkret vurdering af, om et forhold udgør et familieliv i
Den Europæiske Menneskerettighedskonventions (EMRK) artikel 8's
forstand. Ved denne vurdering skal der blandt andet lægges vægt på, om
parret er samlevende, varigheden af forholdet, og om parret har fået børn
eller på anden vis har udtrykt en forpligtelse over for hinanden.

Udlændingemyndighederne skal derfor i alle sager, hvor et ugift par søger
om familiesammenføring, eller pa grund af manglende retsgyl-dighed af et
påberåbt ægteskab, hvor parret ikke er omfattet af udlæn-dingelovens § 9,
stk. l, nr. 1, foretage en konkret vurdering af, om parret har etableret et
familieliv i EMRK artikel 8’s forstand, og om Danmark i givet fald er
forpligtet til at beskytte dette familieliv. Såfremt dette er til-fældet, vil
ansøgeren også blive meddelt opholdstilladelse efter bestem-melsen i
udlændingelovens § 9, c, stk. l.

Faktiske omstændigheder af betydning for afgørelsen

Det fremgår af UdlændingeinformationsPortalen (UIP) og Det Centrale
Personregister (CPR), at Vidne 1 er født den Dato 2 1987 i Tyrki-et, at han
den 31. marts 1999 blev meddelt opholdstilladelse i Danmark, at han den
17. april 1999 indrejste i Danmark, og at han den 5. maj 2009 blev
statsborger i Danmark.

Det fremgår af UIP, at Sagsøger er født Dato 3 1994, og at hun er
statsborger i Tyrkiet.

Den 21. november 2017 modtog Udlændingestyrelsen Sagsøgers
ansøgning om opholdstilladelse i Danmark under henvisning til ægte-
skabet med Vidne 1.

Det fremgår af Sagsøgers og Vidne 1's ansøgningsskema blandt andet, at
Sagsøger og Vidne 1 er nærmere be-slægtede, idet Sagsøger er Vidne 1's
farbroders datter. Endvidere fremgår det, at hun mødte sin ægtefælle til en
familiefest i september 2015, at Sagsøger og Vidne 1 besluttede at indgå
ægteskab i januar 2017, at Sagsøger har haft daglig kon-takt med Vidne 1
via telefonen, at parret ikke har boet sammen forud for ægteskabet, og at
parret den 9. februar 2017 indgik ægteskab i Tyrkiet.



/

6

Endvidere fremgår det af ansøgningsskemaet, at parret den 2. oktober
2017 har delfremlejet en del af Vidne 1's moders lejebolig, at parret ikke
betaler noget i husleje til Vidne 1's moder, og at Sagsøgers søster tidligere
er blevet ægtefællesammenført til Dan-mark.

Vedlagt ansøgningen var blandt andet kopi af Sagsøgers pas, hvoraf
fremgår, at hun er blevet meddelt visum i perioden fra den 31. oktober
2017 til den 14. december 2017 til Schengenlande.

Den 4. december 2017 meddelte Udlændingestyrelsen Sagsøger afslag på
opholdstilladelse i Danmark, jf. udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. l, og § 9
c, stk. l, jf. § 9, stk. 8 (nu udlændingelovens § 9. stk. 11). Det fremgår uf
Udlændingestyrelsens afgørelse blandt andet, at det påhvi-lede Sagsøger at
forlade Danmark senest den 17. december 2017.

Ved brev af 15. januar 2018 har De på vegne af Sagsøger påkla-get
Udlændingestyrelsens afgørelse af 4. december 2017 til Udlændin-
genævnet. De har til støtte for klagen anført blandt andet, at der er sær-lige
grunde til at bortse fra Sagsøgers alder, ligesom det gøres gældende, at det
efter de foreliggende omstændigheder er godtgjort, at ægteskabet er
indgået efter parrets eget ønske.

Ved brev af 20. januar 2018 fremsendte De kopi af udskrift fra ATP ved-
rørende Vidne 1.

Ved brev af 4. april 2018 oplyste De blandt andet, al Sagsøger nu er knap
24 år, og at lavalderen således ikke er en hindring for den ansøgtes
opholdsret.

Vidne 1 har på nævnsmødet den 24. august 2018 oplyst blandt andet, at
parret har kendt hinanden i mange år, at parret er født og op-vokset i
samme by, at parret mødte hinanden for 18 til 20 år siden til et bryllup i
Tyrkiet, at parret er i familie med hinanden, at de er fætter og kusine, at
parret den 9. juni 2017 indgik ægteskab i Tyrkiet, at parret selv traf
beslutningen om at indgå ægteskab, at brylluppet blev afholdt i et
selskabslokale i Ankara, Tyrkiet, at parret ikke har boet sammen før
ægteskabet, at parret har levet sammen, siden de blev gift, at Sagsøger er
gravid i 7. uge, men formentligt har mistet barnet, at parret bor sammen
med Vidne 1's moder i Danmark, at Sagsøgers søster bor i Danmark og er
gift med sin fætter, og at Vidne 1 er i familie med Sagsøgers søsters
ægtefælle, som er Vidne 1's fætter.

Vurdering vedrørende udlændingelovens§ 9, stk. 1, nr. 1

Udlændingenævnet finder, at Sagsøger ikke kan meddeles op-
holdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. l, litra a.

Udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at Sagsøger er født Dato 3
1994, og at hun således ikke er fyldt 24 år.



/

7

Uanset, al Sagsøger nu er godt 23,5 år, kan Sagsøger ik-ke meddeles
opholdstilladelse, da hun fortsat ikke er fyldt 24 år, og idet der er en
formodning for, at ægteskabet ikke er indgået efter begge par-ters ønske,
jf. vurderingen nedenfor.

Vurdering vedrørende udlændingelovens § 9, stk. c, stk. 1, jf. § 9, stk. 11, 2.
pkt.

Udlændingenævnet finder, at der ikke foreligger sådanne ganske særli-ge
grunde, at Sagsøger på trods af, at hun ikke fyldt 24 år, kan meddeles
opholdstilladelse i henhold til udlændingelovens § 9 c, stk. l.

Uanset om Sagsøger og Vidne 1 var fyldt 24 år, finder Udlændingenævnet,
at det må anses for tvivlsomt, om ægteskabet mel-lem Sagsøger og Vidne
1 er etableret efter begge parters ønske, jf. udlændingelovens § 9, stk. 11.
Sagsøger kan derfor ik-ke gives opholdstilladelse i Danmark, jf.
udlændingelovens § 9, stk. c, stk. l, l. pkt., da der ikke er et
beskyttelsesværdigt familieliv.

Udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at Sagsøger og Vidne 1 er
nærtbeslægtede i udlændingelovens forstand, idet det i ansøgningsskemaet
er oplyst, at Sagsøger er Vidne 1's farbroders datter, at parret dermed er
fætter og kusine, hvorfor der efter udlændingeloven er en formodning for,
at det angivne ægteskab ikke er etableret efter begge parters eget ønske.

Udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at Sagsøger og Vidne 1 ikke
kan antages at have haft et længerevarende og ind-gående kendskab til
hinanden udover den familiemæssige relation for-ud for ægteskabets
indgåelse, idet Sagsøger og Vidne 1 ikke har boet sammen før ægteskabets
indgåelse.

Udlændingenævnet har ved vurderingen heraf endvidere lagt vægt på, at
Sagsøger og Vidne 1 mødte hinanden for første gang i sommeren 2015 til
en familiefest, at beslutningen om ægteskab blev truffet i januar 2017, og
at parret indgik ægteskab den 9. februar 2017 i Tyrkiet.

Det er indgået i grundlaget for Udlændingenævnets vurdering, at Sagsøger
og Vidne 1 efter ægteskabets indgåelse har sam-levet i Danmark på visum
og processuelt ophold højst fra Sagsøgers indrejse i Danmark den 2.
november 2017 og frem til udrejse-fristen den 17. december 2017, men det
kan ikke føre til en ændret vur-dering.

Udlændingenævnet henviser i den forbindelse til, at det efter omstæn-
dighederne vil kunne afkræfte formodningen for, at et ægteskab eller
samliv er indgået eller etableret efter begge parters eget valg, hvis der efter
samlivets etablering har været et samliv af betydelig varighed, og det må
lægges til grund, at begge parter ønsker at fortsætte samlivet, jf. det
anførte herom ovenfor i afsnittet retsregler.



/

8

Efter praksis vil et efterfølgende samliv med en samlet varighed på me-re
end to år som udgangspunkt udgøre ganske særlige grunde, der af-gørende
taler for, at der meddeles opholdstilladelse. I den forbindelse lægges der
blandt andet vægt på, om samlivet er foregået på parternes selvstændige
bopæl. Tilsvarende vil det efter praksis kunne have betyd-ning, om parret
har fået børn. Det blotte faktum, at parret har fået et barn, eller at
ægtefællen er gravid, vil ikke i sig selv efter praksis kunne afkræfte
formodningen for, at samlivet ikke er indgået efter begge par-ters ønske.

Udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at Vidne 1 har boet og
fortsat bor til leje hos sin moder, at parret den 2. oktober 2017 har
delfremlejet en del af Vidne 1's moders lejebolig, og at par-ret ikke betaler
noget i husleje til Vidne 1's moder.

Endelig har Udlændingenævnet tillagt det betydning, at Sagsøger har en
søster, der tidligere er blevet familiesammenført i Danmark med sin fætter,
som også er Vidne 1's fætter.

Det forhold, at De har fremsendt udskrift fra ATP vedrørende Vidne 1, kan
ikke føre til en ændret vurdering.

På den baggrund, og idet der ikke er oplyst om ganske særlige forhold i
øvrigt, finder Udlændingenævnet, at det ikke vil være uproportionalt eller
stridende mod Danmarks internationale forpligtelser, herunder EMRK
artikel 8, at meddele Sagsøger afslag på opholdstilladel-se i Danmark, jf.
udlændingelovens § 9 c, stk. l.

Vidne 1's oplysninger til Udlændingenævnet den 24. august 2018 kan af
ovennævnte grunde ikke føre til en ændret vurdering.

Udlændingenævnet stadfæster derfor Udlændingestyrelsens afgørelse af 4.
december 2017.
…”

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger og af Vidne 1, Vidne 2, Vidne 3, Vidne 4 og
Vidne 5.

Sagsøger har forklaret, at hun er født Dato 3 1994. Hun har ta-get en gymnasial
uddannelse i Ankara og arbejdede forud for ankomsten til Danmark som
salgsassistent/kasserer i et privat firma. Hun har en del familie i Danmark, herunder
fætre, kusiner og søskende. Hun har altid kendt Vidne 1. De begyndte at føle noget
for hinanden, efter at de havde mødt hinanden til et bryl-lup i Ankara i 2015.
Hendes forældre havde ikke fortalt hende, at hun skulle ta-ge til brylluppet for at
møde Vidne 1. Efter brylluppet begyndte de at tale sam-men bl.a. via telefon og
whatsapp. Da de havde talt sammen i lang tid, beslutte-de de at indgå ægteskab. De
var forelskede og passede godt sammen. Hun hu-



/

9

sker ikke præcist, hvornår beslutningen blev truffet, men det var op til 2017.
Hendes forældre har ikke bestemt, at hun skulle gifte sig med Vidne 1. Hun hav-de
et arbejde og var derfor en fri kvinde, som selv kunne tage beslutningen. Der var
heller ingen, der sagde til Vidne 1, at han skulle gifte sig med hende. Vidne 1's far
var i øvrigt død på det tidspunkt, hvor de besluttede at gifte sig. Hendes for-ældre
vidste ikke, at hun talte med Vidne 1, før hun fik sin storesøster til at for-tælle dem,
at hun skulle giftes med ham. Forældrene sagde, at det var hendes egen beslutning,
hvis hun ville forlade landet uden at afslutte sin uddannelse. De blev gift den 9. juni
2017, mens Vidne 1 var på ferie i Tyrkiet. Hun og Vidne 1 så ikke hinanden fysisk
fra de havde mødt hinanden til brylluppet i 2005, og indtil de blev gift i 2017, da de
begge havde fuldtidsarbejde og havde svært ved at få fri. De havde dog daglig
kontakt efter arbejde via telefon- og videoopkald. Det var kun den nærmeste
familie, der var med til brylluppet i Tyrkiet. Vidne 1 ordnede papirerne hos
myndighederne. Det var svært at få en dato, men det lykkedes at få en dato lige
inden, Vidne 1 skulle rejse hjem til Danmark. Vidne 1 boede på et hotel, og de
boede sammen på hotellet, indtil Vidne 1 rejste retur. Det var et bureau, der tog sig
af vielsen. I december 2017 holdt de et bryllup i Danmark for ca. 500 gæster. Det
var Vidne 1 og hende, der inviterede til festen. De havde begge to en lille
opsparing, og derudover kom gæsterne med små pengegaver. Hun kender ikke den
adresse, hvor brylluppet blev holdt, og hun ved ikke, om det var i et selskabslokale.
Hun har siden 2017 boet i Danmark på Adresse 1 Brønshøj. Hun bor sammen med
Vidne 1 og deres søn og Vidne 1's stedmor. Vidne 1 og hans stedmor har aftalt, at
stedmoren betaler huslejen, og at Vidne 1 betaler alle andre udgifter. Hvis hun får
opholdstilladelse, vil hun prøve at få et arbejde, så de kan få råd til deres egen
lejlighed. Hun taler ikke dansk, da hun ikke kan gå i skole uden opholdstilladelse.
Hun er meget in-teresseret i dansk, og hun øver sig i at tale dansk, når hun er
sammen med be-kendte, der taler dansk. De fik deres søn den Dato 1 2019. I 2018
havde de fået et barn, som døde. De vil gerne have flere børn, men ikke før hendes
si-tuation er afklaret. Hun afgav ikke forklaring for Udlændingenævnet.

Vidne 1 har forklaret, at han er født Dato 2 1987. Han er født i Tyr-kiet, men kom
til Danmark i 2000. På det tidspunkt boede hans far og søster al-lerede i Danmark.
Hans far havde boet i Danmark siden 1970’erne. Han har stort set hele sin familie i
Danmark. Siden 2005 har han boet i en lejlighed belig-gende Adresse 1 i Brønshøj.
Hans to halvsøstre har også boet i lejligheden. Hans far døde i 2007. Han bor nu
sammen med sin stedmor og Sagsøger og deres søn i lejligheden. Hans stedmor
betaler huslejen, og han betaler alle andre ud-gifter. Hans biologiske mor bor i
Tyrkiet, men han har ikke haft kontakt med hende siden 2000. Han har gået i dansk
folkeskole, på HF og på datamatikerud-dannelsen, som han stoppede på, da han
ikke kunne få en læreplads. Siden 2012 har han arbejdet som taxachauffør. Han er
provisionslønnet og tjener 30-35.000 kr. om måneden. Sagsøger er hans kusine. De
mødtes til en bryllupsfest i Tyrkiet i



/

10

2015. Efter festen tog han kontakt til Sagsøger, og fortalte, at han gerne ville have,
at de fandt ud af noget sammen. I tiden herefter talte de sammen næsten dag-ligt
via facetime og whatsapp. Det var omkring 2017, at de fandt ud af, at de vil-le
giftes. Han var inden da kommet med hentydninger, men det blev ikke sagt åbent
før i 2017. I perioden fra 2015 til 2017 var det kun hans venner og Sagsøgers
søster, der vidste, at de talte sammen. I juni 2017 besluttede han at rejse til Tyr-kiet
for at besøge Sagsøger. Det var deres egen beslutning, at de ville giftes. Det var en
spontan beslutning. De tog til Sagsøgers forældre for at høre, hvad de syn-tes. Det
er en del af deres kultur, men beslutningen var taget på forhånd. Sagsøger har de
ting, han søger, og han elsker hende. Sagsøger og han havde ikke mødtes i perioden
fra 2015 til juni 2017, da de begge havde travlt med at arbej-de. Det var kun den
nærmeste familie, der deltog i brylluppet i Tyrkiet. Bryllup-pet var blevet lidt
forsinket, og han rejste til Danmark kort tid efter. Sagsøger og han boede sammen
på et hotel, indtil han rejste hjem. De blev gift foran en dommer og to vidner.
Sagsøger kom først til Danmark i september 2017, da papi-rerne var lidt
forsinkede. De holdt herefter en fest for 500-700 gæster i et stort lokale i
Bådshavnsgade. Det var vidnet, Sagsøger og gæsterne, der betalte for fe-sten.
Gæsterne lagde typisk hver 50-100 kr., som blev samlet ind i en pulje. Vid-net og
Sagsøger har en søn, der er 8-9 måneder. Før da havde de fået et barn, som døde
efter 2-3 måneder. De vil gerne have 3 børn. De vil gerne flytte i en anden
lejlighed.

Vidne 2 har forklaret, at hun, der er 29 år, er Vidne 1's halvsøster og Sagsøgers
svigerinde. Hun kom til Danmark som barn. Hun er gift og har børn. Hun ses med
Sagsøger og Vidne 1 2-3 gange om ugen. Hun hørte om Sagsøger første gang i
2017, hvor Vidne 1 skulle til Tyrkiet på ferie. Vidne 1 fortalte, at han havde fun-det
Sagsøger, som han var glad for og gerne ville giftes med. Vidnet og Vidne 1 har
kendt Sagsøger fra de var børn fra sommerferier i Tyrkiet. Vidne 1 fik måske øjne-
ne op for Sagsøger, da de var blevet mere modne. Det er ikke Sagsøgers eller
vidnet og Vidne 1's forældre, der har sagt, at Sagsøger og Vidne 1 skulle giftes.
Vidnet og Vidne 1's forældre har altid talt mere om, at de skulle få en uddannelse,
og de har ikke talt om ægteskab, før de selv kom med en kæreste. Vidnet var med
til Sagsøger og Vidne 1's bryllup i Danmark, som Sagsøger og Vidne 1 selv havde
arrangeret og betalt. Vidnet hjalp med at finde en frisør og en fotograf. Der er flere
gæster til et tyrkisk bryllup end til et dansk bryllup, men ellers foregår det på
samme måde. Det er sædvanligt at give en gave, men gæsterne betaler ikke selv for
at være med. Hun husker ikke, om nogle af gæsterne gav et pengebeløb. Sagsøger
og Vidne 1 virkede glade til brylluppet. Vidnet deltog ikke i brylluppet i Tyrkiet, da
det var en lille fest, som kun den nærmeste familie deltog i. Sagsøger og Vidne 1
har boet sammen, siden Sagsøger kom til Danmark i 2017. De virker som om, de er
glade for at være gift med hinanden, og deres barn trives. Sagsøger og Vidne 1 bor
sammen med vidnets og Vidne 1's mor. Moren har sit eget værelse. Sagsøger og
Vidne 1 har også deres eget værelse. Herudover er der et værelse. Der er kun et



/

11

badeværelse i lejligheden. Vidnet er selv gift med sin fætter, og ingen har sagt til
hende, at hun skulle gifte sig med ham.

Vidne 3 har forklaret, at han, der er 44 år, er født i Tyrkiet. Han kom til Dan-mark,
da han var 3 måneder gammel. Han har været kæreste med Vidne 1's store-søster i
ca. 10 år. Vidnet og hans kæreste mødes med Sagsøger og Vidne 1 1-2 gan-ge hver
14. dag. Han hørte om Sagsøger første gang, da Vidne 1 begyndte at tale om hende
i 2015/2016. Vidne 1 fortalte, at han var forelsket, og at Sagsøger var vi-dunderlig.
Vidne 1's øjne skinnende, når han talte om Sagsøger. I starten tog han det ikke så
seriøst, men Vidne 1 blev ved med at tale om, at han var forelsket i Sagsøger. Han
tror, at de har giftet sig af ren kærlighed, og han tror ikke, at no-gen, herunder deres
forældre, har sagt, at de skulle gifte sig. Sagsøger har boet sammen med Vidne 1
siden 2017. Vidnet var med til Sagsøger og Vidne 1's bryllup, som de selv havde
arrangeret. De virkede glade til brylluppet, og de virker også i dag til at være glade
for hinanden.

Vidne 4 har forklaret, at han, der er 28 år, er født og opvokset i Danmark. Han er
gift med Vidne 1's halvsøster. De har en søn sammen. Vidnets og Vidne 1's familie
kommer fra den samme landsby i Tyrkiet. Vidnet og hans kone er tæt knyttet til
Vidne 1's familie, og de ses meget ofte. Han hørte om Sagsøger første gang, da han
selv blev forlovet med Vidne 1's halvsøster i sommeren 2016. Det var hans
forældre, der fortalte, at de havde hørt, at Vidne 1 skulle giftes. På det tidspunkt
havde han ikke hørt om Sagsøger før. Det er hans opfattelse, at Sagsøger og Vidne
1 har giftet sig, fordi de kan lide hinanden, og han tror ikke, at nogen i deres familie
har sagt til dem, at de skulle gifte sig. Det er ikke usædvanligt i deres kultur at gifte
sig med en fætter eller kusine. To af vidnets egne søstre er således gift med deres
fætre. Vidnet var med til Sagsøger og Vidne 1's bryllup, som de selv havde
arrangeret. I Tyrkiet er der tradition for, at gæsterne giver penge til brudeparret.
Sagsøger og Vidne 1 virkede glade til brylluppet. Sagsøger og Vidne 1 har boet
sammen siden Sagsøger kom til Danmark.

Vidne 5 har forklaret, at han kom til Danmark i 1990’erne fra Makedonien. Han
bor Adresse 2, i Brønshøj sammen med sin kone og deres 2 børn. Vidnets familie
og Vidne 1's familie har været naboer i 17 år, idet Vidne 1 og hans familie bor i
lejligheden i stueetagen i Adresse 1. Sagsøger har boet i lejligheden sammen med
Vidne 1 i ca. 3 år. Han møder Sagsøger og Vidne 1 næsten hver dag. De har en lille
dreng. Vidnet og hans familie var inviteret med til par-rets bryllup, men det var kun
hans kone og børn, der deltog i brylluppet, da han ikke selv kunne få fri fra arbejde.
Han tror, at Sagsøger og Vidne 1 elsker hin-anden, og Sagsøger virker altid glad og
smilende.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende:



/

12

”…
Sagsøger er tyrkisk statsborger og ægtefælle til Vidne 1, der er dansk
statsborger.

Sagen ved Københavns Byret vedrører Sagsøgers opholdstilla-delse i
Danmark under henvisning til ægteskabet med Vidne 1, jf.
udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1.

Sagsøgers søgte den 13. november 2017 om opholdstilladelse i Danmark,
jf. bilag A. Den 4. december 2017 meddelte Udlændingesty-relsen afslag
på Sagsøgers ansøgning med henvisning til udlæn-dingelovens § 9, stk. 1,
nr. 1, og § 9 c, stk. 1, samt § 9, stk. 8 (nu § 9, stk. 11, 2. pkt.), jf. bilag B.

Udlændingestyrelsens fandt, at det ikke var godtgjort, at ægteskabet var
indgået efter begge parters eget ønske, jf. udlændingelovens § 9, stk. 8, 2.
pkt. (nu § 9, stk. 11, 2. pkt.). Desuden blev afslaget givet med hen-visning
til, at Sagsøger ikke var fyldt 24 år på afgørelsestids-punktet, jf. kravet i
udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, om, at begge æg-tefæller skal være
fyldt 24 år, for at der kan gives opholdstilladelse. Sagsøger er nu over 24
år, hvorfor denne afslagsgrund er afhjulpet.

Ved brev af 15. januar 2018 blev Udlændingestyrelsens afgørelse påkla-get
til Udlændingenævnet under henvisning til, at det er godtgjort, at
ægteskabet mellem ægteparret er indgået efter begge parters eget øn-ske.
Udlændingenævnet stadfæstede efterfølgende Udlændingestyrel-sens
afgørelse af 4. december 2017 om afslag på opholdstilladelse den 24.
august 2018, jf. bilag 1.

Sagsøger har herefter anlagt nærværende sag mod Udlændinge-nævnet ved
Københavns Byret med påstand om, at Udlændingenæv-nets afgørelse af
24. august 2018 ophæves, og sagen hjemvises til forny-et behandling i
Udlændingestyrelsen. Udlændingenævnet har nedlagt påstand om
frifindelse i sagen.

Sagsøger og Vidne 1 blev gift den 9. februar 2017. Ægtefællerne er
beslægtede som fætter/kusine.

Udlændingelovens § 9, stk. 8, 2. pkt. (nu § 9, stk. 11, 2. pkt.) omtales og-så
som ”fætter-/kusinereglen” . Det er en formodningsregel, hvorefter
ægteskab mellem nærtbeslægtede, herunder fætre og kusiner, ved lov
formodes at være indgået ved tvang. Da Danmark ønsker at bekæmpe



/

13

tvangsægteskaber, skal der i sådanne tilfælde altid gives afslag på ægte-
fællesammenføring, medmindre parterne kan afkræfte formodningen om
tvangsægteskab.

Det gøres i sagen gældende, at ægteskabet mellem Sagsøger og Vidne 1 er
indgået efter begge parters eget ønske, og at afgørel-sen om nægtelse af
opholdstilladelse således er baseret på urigtige fak-tiske oplysninger og
dermed forkert.

Parret har levet sammen som ægtefæller i Danmark i snart tre år. Sam-
livsforholdet har således været etableret længe og har på nuværende
tidspunkt haft en betydelig varighed. Dette taler efter fast administrativ
praksis for, at parret har indgået ægteskabet efter begge parters eget ønske,
og at de ønsker at fortsætte samlivet fremadrettet.

Dertil kommer, at parret i december 2019 har fået en søn sammen. Her-til
kommer, at Sagsøger aborterede parrets første fælles barn i starten af 2019.
Efter fast administrativ praksis taler børnefødsler også for, at ægteparret
lever sammen efter eget ønske, at de fortsat ønsker at indgå i et fælles
samliv, og at deres ægteskab er indgået efter begge par-ters eget ønske.

(…)

2. ANBRINGENDER:

Til støtte for den nedlagte påstand gøres det sammenfattende gælden-de, at
sagsøgers ægteskab med Vidne 1 er indgået efter begge parters eget ønske.
Den lovbestemte formodning for tvang er derfor af-kræftet.

Det gøres derudover gældende, at hensynet til familiens enhed, og de
senere indtrufne omstændigheder vedrørende parrets samliv af væsent-lig
varighed samt oplysningen om parrets fælles barn, i øvrigt taler for en
ophævelse af sagsøgtes afgørelse af 24. august 2018 og en hjemvis-ning til
fornyet behandling af sagsøgers ansøgning om opholdstilladel-se i
Danmark.
…”

Udlændingenævnet har i sit påstandsdokument anført følgende:

”…



/

14

2. SAGENS TEMA

Sagen vedrører overordnet spørgsmålet om, hvorvidt der er grundlag for at
tilsidesætte Udlændingenævnets afgørelse af 24. august 2018 (bi-lag 1),
hvorved nævnet stadfæstede Udlændingestyrelsens afgørelse af 1.
december 2017 (bilag B).

Det fremgår af Udlændingenævnets afgørelse af 24. august 2018 (bilag 1),
at Sagsøger blev meddelt afslag på opholdstilladelse med henvisning til i
alt 3 begrundelser. 1) at hun ikke var fyldt 24 år på afgø-relsestidspunktet,
hvorfor kravet i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, om, at begge
ægtefæller skal være fyldt 24 år, for at de kan få ophold-stilladelse efter
reglerne om ægtefællesammenføring, ikke var opfyldt, 2) at det må anses
for tvivlsomt, om ægteskabet er indgået efter begge parters eget ønske, jf.
udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt., 3), at der ik-ke forelå ganske særlige
grunde for alligevel at meddele Sagsøger opholdstilladelse, selv om hun
ikke var fyldt 24 år på afgørelsestids-punktet, jf. udlændingelovens § 9 c,
stk. 1.

På baggrund af Sagsøgers besvarelse af opfordring (A) kan det
konstateres, at Sagsøger under denne sag alene ønsker at få prø-vet
Udlændingenævnets afslag på opholdstilladelse med henvisning til
udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt.

Såfremt retten efter bevisførelsen finder, at Sagsøger har afkræf-tet
formodningen for, at det må anses for tvivlsomt, at ægteskabet mel-lem
Sagsøger og Vidne 1 er indgået efter begge parters ønske, skal sagen
hjemsives til fornyet behandling.

3. RETSGRUNDLAGET

Udlændingeloven (senest bekendtgjort ved lovbekendtgørelse nr. 1022 af 2.
ok-tober 2019, som senest ændret ved lov nr. 349 af 2. april 2020)

Det følger af udlændingelovens § 9, stk. 11, 1. pkt., at opholdstilladelse
efter lovens § 9, stk. l, nr. l, ikke gives, medmindre ganske særlige grun-
de, herunder hensynet til familiens enhed, afgørende taler derfor, såfremt
det må anses for tvivlsomt, om ægteskabet er indgået eller sam-
livsforholdet er etableret efter begge parters ønske.



/

15

Det følger af § 9, stk. 11, 2. pkt., at såfremt ægteskabet er indgået, eller
samlivsforholdet er etableret mellem nærtbeslægtede eller i øvrigt nær-
mere beslægtede, anses det, medmindre særlige grunde, herunder hensynet
til familiens enhed, taler derimod, for tvivlsomt, om ægteska-bet er
indgået, eller samlivsforholdet er etableret, efter begge parters eget ønske.

Udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt., er således en lovbestemt formod-
ningsregel. Det er ægteparret, der skal afkræfte denne formodning ved at
løfte bevisbyrden for, at der er særlige grunde, som taler imod den
lovbestemte formodning i stk. 11, 1. pkt., om, at ægteskabet er indgået
imod begge parters eget ønske.

Det fremgår af bemærkningerne til udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt.,
s. 12 (lovforslag nr. L 6 fremsat den 8. oktober 2003, side 12), at tid-ligere
ægtefællesammenføringer i familien taler for, at ægteskabet ikke anses for
indgået efter begge parters eget ønske, uanset om den ene eller de tidligere
ægtefællesammenføringer beviseligt er sket som led i tvangsægteskab eller
ej. Udlændingemyndighederne skal alene inddrage oplysninger om
tidligere ægtefællesammenføringer i parter-nes nære familier. Ved nær
familie forstås i denne sammenhæng foræl-dre og søskende.

Det fremgår ligeledes af bemærkningerne, at gruppen af personer, der
anses som nærtbeslægtede eller i øvrigt nærmere beslægtede, omfatter
slægtninge i ægtefællernes eller samlevernes bedsteforældres ret op- og
nedstigende linje og bedsteforældres søskendes ret op- og nedstigende
linje, hvilket bl.a. omfatter fætre og kusiner.

I bemærkningerne til udlændingelovens § 9, stk. 11, 1. pkt., s.57 (lovfor-
slag nr. L 152 fremsat den 28. februar 2002, side 57), er anført følgende
eksempel på, hvad der blandt andet kan ses for en ganske særlig grund, der
afgørende taler for, at der må meddeles opholdstilladelse på grundlag af
ægteskabet eller samlivsforholdet, selvom det må anses for tvivlsomt, om
ægteskabet er indgået, eller samlivsforholdet er etableret efter begge
parters ønske:

” Det vil f.eks. kunne være tilfældet, hvis der er forløbet mange år
siden indgåelsen af ægteskabet, og de pågældende har samlevet i den
mellemlig-gende periode, og det må lægges til grund, at parterne
begge ønsker at fortsætte samlivet” .



/

16

Dette er præciseret nærmere i Familiesammenføringskontorets (Integra-
tionsministeriet) notat af 16. oktober 2009 om praksis efter bestemmel-sen
i udlændingelovens § 9, stk. 11, hvoraf det fremgår, at:

” Efterfølgende omstændigheder vil derfor i særlige tilfælde kunne
føre til, at kravet om et ægteskab skal være indgået frivilligt, kan
fraviges. Det for-hold, at parret har levet sammen i en længere
periode, kan således efter omstændighederne føre til, at kravet om, at
ægteskabet er indgået frivilligt, kan fraviges. Efter bemærkningerne
skal der være tale om, at der er forlø-bet mange år siden indgåelsen
af ægteskabet, og at parret siden har samle-vet og fortsat ønsker at
samleve.

Efter praksis vil et efterfølgende samliv med en samlet varighed på
mere end to år som udgangspunkt udgøre ganske særlige grunde, der
afgørende taler for, at der meddeles opholdstilladelse. Der skelnes
dog mellem, om samlivet er foregået i Danmark eller i et andet
vestligt land, eller om sam-livet er foregået i ansøgerens hjemland,
ligesom det er af betydning, om samlivet er foregået på parternes
selvstændige bopæl.

Tilsvarende vil det efter praksis kunne have betydning, om parret har
fået børn. Det blotte faktum, at parret har fået et barn, eller at
hustruen er gravid, vil ikke i sig selv kunne afkræfte formodningen for,
at ægteskabet ikke er indgået efter begge parters ønske.

4. ANBRINGENDER

Til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gøres det gældende, at
der ikke er grundlag for at tilsidesætte den del af Udlændingenævnets
afgørelse af 24. august 2018 (bilag 1), som vedrører afslag på opholdstil-
ladelse i Danmark med henvisning til udlændingelovens § 9, stk. 11, 2.
pkt.

Det gøres gældende, at der ikke er godtgjort et grundlag for at tilside-sætte
Udlændingenævnets vurdering af, at det må anses for tvivlsomt, om
ægteskabet er indgået efter begge parters eget ønske, jf. udlændin-
gelovens § 9, stk. 11, 2. pkt.

Da Sagsøger og Vidne 1 er fætter og kusine, hvilket er ubestridt, kan
Sagsøger alene gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 1, hvis denne
konkret kan afkræfte formodningen for, at det er tvivlsomt, at ægteskabet
er indgået efter begge parters ønske.



/

17

Udlændingenævnet har, som det nærmere fremgår af nævnets afgørel-se,
lagt vægt på, at Sagsøger og Vidne 1 ikke kan anta-ges at have haft et
længerevarende og indgående kendskab til hinanden forud for ægteskabets
indgåelse den 9. juni 2017 i Tyrkiet, fordi ægte-parret mødte hinanden for
første gang i sommeren 2015 til en familie-fest, og fordi ægteparret ikke
havde boet sammen før ægteskabets indgåelse. Det bemærkes i den
forbindelse, at Sagsøger var 22 år på tidspunktet for ægteskabets
indgåelse.

Udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at Sagsøger og Vidne 1
udelukkende har boet sammen som ægtefæller i for-bindelse med
ægteskabets indgåelse i Tyrkiet den 9. juni 2017 og under Sagsøgers
besøgsophold i Danmark fra den 2. november 2017 og frem, hvilket ikke
er tilstrækkeligt til at afkræfte formodningen i ud-lændingelovs § 9, stk.
11, 2. pkt.

Det anførte i stævningen om, at ægteparret nu har boet sammen siden
november 2017, kan ikke føre til et andet resultat, idet det i forbindelse
med Udlændingenævnets afgørelse blev oplyst, at parret bor hos Vidne 1's
moder, til hvem de ikke betaler husleje, hvorfor samlivet ik-ke er foregået
på parternes selvstændige bopæl.

Udlændingenævnet bemærker i den forbindelse, at Sagsøger i
Udlændingestyrelsens afgørelse af 4. december 2017 blev pålagt at ud-
rejse af Danmark senest den 17. december 2017, at Udlændingenævnet
ikke tillagde klagen over Udlændingestyrelsens afgørelse opsættende
virkning, og at Sagsøger således har opholdt sig ulovligt i Dan-mark siden
den 18. december 2017.

Udlændingenævnet lagde desuden i overensstemmelse med bemærk-
ningerne til udlændingelovens § 9, stk. 11, 2. pkt., vægt på, at Sagsøger
har en søster, der tidligere er blevet familiesammenført i Danmark med sin
fætter, som også er Vidne 1's fætter, hvilket taler for, at ægteskabet i
nærværende sag ikke anses for indgået efter begge parters eget ønske,
uanset om Sagsøgers søsters ægteskab beviseligt er sket som led i
tvangsægteskab eller ej.

Sagsøger har ikke i øvrigt godtgjort et grundlag for at tilside-sætte
Udlændingenævnets afgørelse som ugyldig.

Stævningen, replikken eller processkrift 1 indeholder ikke bilag eller
oplysninger, der ikke indgik i Udlændingenævnets afgørelse, og Ud-
lændingenævnet inddrog ikke andre momenter end dem, som i hen-



/

18

hold til retsgrundlaget er de afgørende. Det fremkomne kan derfor ikke
føre til en tilsidesætte af Udlændingenævnets bevismæssige afgørelse. Det
skal dog bemærkes, at parret den Dato 1 blev forældre til en dreng. Det
kan dog heller ikke afkræfte formodningen for, at ægte-skabet ikke er
indgået efter begge parters eget ønske, at parret har et fælles barn, født
Dato 1 2019.

Der foreligger endvidere ikke ganske særlige grunde, der afgørende ta-ler
for alligevel at give Sagsøger opholdstilladelse efter udlæn-dingelovens §
9, stk. 11, 2. pkt., selv om det må anses for tvivlsomt, om ægteskabet er
indgået efter begge parters ønske. Dette er da heller ikke gjort gældende af
Sagsøger.
…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat
Parterne er enige om, at sagen angår spørgsmålet, om Sagsøger og Vidne 1, der er
født henholdsvis Dato 3 1994 og Dato 2 1987, og som kusine og fætter er
nærtbeslægtede, har afkræftet formodningsreglen i udlændingelovens § 9, stk. 11,
2. pkt., hvorefter det anses for tvivlsomt, om et ægteskab mellem nærtbeslægtede er
indgået efter begge parters ønske.

Det følger af Højesterets dom af 30. januar 2007 (UfR 2007 side 1115), at afgørel-
sen heraf beror på en bevisbedømmelse, som er undergivet sædvanlig dom-
stolsprøvelse, og der kan herved tages hensyn til nye oplysninger, herunder for-
hold, som først er indtruffet efter Udlændingenævnets afgørelse.

Det fremgår af de forklaringer, der er afgivet af Sagsøger og Vidne 1, at de har
kendt hinanden i barndommen i kraft af slægtskabet, at de mødtes til et bryllup i
2015, at de her blev interesserede i hinanden, at de efter-følgende havde kontakt
næsten dagligt via telefon og internet, og at de på et tidspunkt i 2017 besluttede at
gifte sig. De har begge fastholdt, at det ikke var deres forældre, der indgik aftalen
om ægteskabet, og Vidne 1 har for-klaret, at han selv arrangerede vielsen mv. i
Tyrkiet. Sagsøger og Vidne 1's forklaringer har virket oprigtige og troværdige. Det
må endvidere lægges til grund, at de på nuværende tidspunkt har været gift og har
samlevet i Danmark i ca. 3 år, og at de har et fællesbarn, der er født i december
2019.



/

19

Parrets forklaringer er bestyrket ved de forklaringer, der er afgivet af familie-
medlemmer mv., og som entydigt peger i retning af, at ægteskabet er indgået
frivilligt.

Under hensyn til de afgivne forklaringer sammenholdt med længden af parrets
samliv i Danmark, finder retten efter en samlet vurdering, at det er godtgjort, at
ægteskabet blev indgået efter begge parters eget ønske.

Det forhold, at parret kun i begrænset omfang var sammen i perioden fra 2015 til
ægteskabets indgåelse, og at Sagsøger har en søster, der tidligere er blevet
familiesammenført med sin fætter, som også er Vidne 1's fætter, kan under de
anførte omstændigheder ikke føre til et andet resultat.

Udlændingenævnets afgørelse ophæves derfor, og sagen hjemvises til fornyet
behandling.

Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af
Sagsøgers udgift til advokat med 20.000 kr. Sagsøger er ikke momsregistreret.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Udlændingenævnets afgørelse af 24. august 2018 ophæves og sagen hjemvises til
fornyet behandling.

Udlændingenævnet skal til Sagsøger betale sagsomkostninger med 20.000 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/

 




/