Sag om, hvorvidt Miljø- og Fødevareklagenævnets stadfæstelse af afgørelser om forbud mod anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler p... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Afgifter;
Forvaltningssag;
Landbrug, fiskeri og fødevarer;

/

ØSTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 1. april 2022

Sag BS-35231/2018-OLR
(19. afdeling)

Sagsøger 1 og Sagsøger 2, Sagsøger 3 og
Sagsøger 4 og Sagsøger 5
(alle ved advokat Sverri Dahl, beskikket)

mod

Miljø- og Fødevareklagenævnet
(advokat Britta Moll Bown)

Biintervenient til støtte for Miljø- og Fødevareklagenævnet: HOFOR Vand
København A/S
(advokat Kim Trenskow)

Landsdommerne Lone Dahl Frandsen, Lone Kerrn-Jespersen og Uffe B. Ras-
mussen (kst.) har deltaget i sagens afgørelse.

Sagen er anlagt ved Retten i Viborg den 30. maj 2018. Ved kendelse af 25. juli 2018
er sagen af Retten i Viborg henvist til Retten i Hillerød som rette værne-ting, og ved
kendelse af 11. september 2018 er sagen af Retten i Hillerød henvist til behandling
ved landsretten efter retsplejelovens § 226, stk. 1.

Egedal Kommune traf den 12. september 2016 i medfør af miljøbeskyttelseslo-vens
§ 24, stk. 1, afgørelser i 33 sager om forbud mod anvendelse, håndtering og
opbevaring af plantebeskyttelsesmidler på ejendomme inden for et af kommu-nen
fastlagt boringsnært beskyttelsesområde (BNBO) omkring Område Kilde-plads. 12
af afgørelserne blev påklaget til Natur- og Miljøklagenævnet, dels af



/

2

interesseorganisationen Landbrug & Fødevarer F.m.b.A. som mandatar for ni
landmænd/lodsejere i området, dels af ejerne af tre parcelhusejendomme.

Miljø- og Fødevareklagenævnet, som nedsattes den 1. februar 2017 ved en
sammenlægning af bl.a. Natur- og Miljøklagenævnet, stadfæstede 18. december
2017 bl.a. afgørelserne vedrørende parcelhusejerne, der er sagsøgere i denne sag.
Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelser i sagerne, hvor Landbrug og Fødevarer
repræsenterede berørte landmænd/lodsejere blev også indbragt for domstolene og
henvist til behandling ved Østre Landsret som 1. instans. Disse sager er senere
blevet hævet.

Sagen angår prøvelse af Miljø- og Fødevareklagenævnets tre afgørelser af 18.
december 2017, hvorved Egedal Kommunes afgørelser af 12. september 2016 om
forbud mod anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelses-midler blev
stadfæstet. Der skal i den forbindelse tages stilling til, om der er grundlag for helt
eller delvist at tilsidesætte afgørelserne som ugyldige, herun-der som følge af
manglende hjemmel i miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, eller på grund af
utilstrækkeligt fagligt grundlag, herunder sagsbehandlingsfejl og manglende
proportionalitet.

Påstande
Sagsøgerne, Sagsøger 1 og Sagsøger 2, Sagsøger 3 samt Sagsøger 4 og Sagsøger 5,
har nedlagt principal påstand om, at sagsøgte, Miljø- og Fødevareklagenævnet,
tilpligtes at anerkende, at nævnets afgørelser af 18. december 2017 i klagesager-ne
vedrørende dem i sagerne med nævnets sagsnumrene NMK-10-01147, NMK-10-
01145 og NMK-10-01146, er ugyldige. De har subsidiært nedlagt på-stand påstand
om, at Miljø- og Fødevareklagenævnet tilpligtes at anerkende, at
opbevaringsforbuddet i nævnets afgørelser af 18. december 2017 i klagesagerne
vedrørende dem i sagerne med nævnets sagsnumre NMK-10-01147, NMK-10-
01145 og NMK-10-01146, er ugyldige.

Miljø- og Fødevareklagenævnet har påstået frifindelse.

HOFOR Vand København A/S (herefter Hofor) er indtrådt i sagen til støtte for
Miljø- og Fødevareklagenævnet.

Sagsøgerne er meddelt fri proces efter retsplejelovens § 329, og de er dækket af en
retshjælpsforsikring.

Sagsfremstilling
Område Kildeplads ejes af Hofor og forsyner op mod 30.000 mennesker med
drikkevand i Hovedstadsområdet. Kildepladsen har en årlig indvindingstilla-delse
på 1,2 mio. m  .3



/

3

På et møde den 28. august 2013 godkendte kommunalbestyrelsen i Egedal
Kommune administrationens indstilling om boringsnære kildeområder ved
kildepladser. Af indstillingen fremgår bl.a.:

”
1. der udpeges et boringsnært beskyttelsesområde (BNBO) ved Område

Kildeplads og nedlægges forbud mod anvendelse af pestici-der samt
restriktioner i anvendelse af nitrat for at undgå fare for forurening af
kildepladsen efter Miljøbeskyttelseslovens § 24.

2. pålæg indenfor BNBO til Område Kildeplads vil ske mod fuld er-
statning. Erstatningen kan betales af de brugere af vandet, der har
fordel heraf. Egedal Kommune har i overensstemmelse med miljø-
beskyttelseslovens § 64, stk. 1 besluttet at pålægge HOFOR A/S, at
selskabet skal bære udgifterne til erstatning indenfor BNBO til
Område Kildeplads.

3. administrationen fremover bemyndiges til at udpege BNBO og om
nødvendigt, at give påbud eller nedlægge forbud for at undgå fare for
forurening fra boringsnære områder omkring vandindvin-
dingsboringer. Herunder at anvendelsen af påbud og forbud til-
kendegives i indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse.”

Egedal Kommune afholdt et møde den 26. september 2013 med de berørte lod-
sejere. Af referatet af mødet fremgår bl.a.:

”Formålet med BNBO er at begrænse risikoen for forurening af grund-
vandet i nærområder til drikkevandsboringer. Efter § 24 i Miljøbeskyt-
telsesloven kan kommunen i BNBO nedlægge forbud eller påbud om en
række forhold, fx anvendelse af pesticider og oplag af kemikalier, for at
undgå fare for forurening af drikkevandsboringer til vandværker.

…

Beskyttelsesområdet for Område Kildeplads er defineret som det om-råde,
hvor det tager grundvandet mindre end 1 år at strømme hen til boringerne
på kildepladsen. Den definition stammer fra Miljøstyrelsens BNBO
Vejledning fra 2007. Vejledningen kan findes på kommunens hjemmeside.

Område Kildeplads har en dårlig naturlig beskyttelse, dvs, at lerlagene ved
kildepladsen er ikke eksisterende eller meget tynde, derfor er kil-depladsen
sårbar for pesticider, både i forhold regelret anvendelse og spild/uheld. Ved
kildepladsen pumpes der årligt 1,2 mio. m  grund-vand op, op den store
oppumpning skaber et ”sug” omkring kildeplad-sen, der kan trække
forurening ned til grundvandet. Kildepladsen ejes af HOFOR, og det er en
vigtig kildeplads for vandforsyningen til Kø-benhavn og omegn.

3

…

Risiko



/

4

På Område Kildeplads og i tilhørende overvågningsboringer, er der fundet
BAM, bentazon, triaziner og phenoxysyrer. Det skal understre-ges, at det
ikke er tidligere tiders pesticider, fx. BAM, som BNBO skal beskytte
drikkevandet for. BNBO skal beskytte for fremtidig brug og spild af
miljøfremmede stoffer.

I forhold til risiko for forurening med pesticider, blev der stillet spørgsmål
til, hvor stor risikoen egentlig er. Uheld sker. I Lejre væltede en traktor
med 4000 l. sprøjtegift. Når der sker et uheld, fx med en sprøjte, anmeldes
dette, og der sker øjeblikkeligt oprydning og afværge. Eventuelle
nærliggende boringer kan advares. Der vil være en risiko for, at der er en
rest-forurening, ligesom der kan være en risiko for, at et spild ikke
opdages. Hvis der sker et spild, vil det ikke nødvendigvis kun påvirke én
boring. Et spild vil ende i grundvandsmagasinet, og på Område Kildeplads
indvinder de syv boringer vand fra samme maga-sin. Derfor kan det ikke
forudsiges, om stoffet vil forurene en eller flere boringer.

I risikoberegningen er regnet på konsekvenserne af et spild på 15 liter
fortyndet pesticidblanding. Der blev spurgt til, om der ikke skulle reg-nes
på større mængder f.eks. 4000 l som uheldet i Lejre. Det kan være meget
relevant, og Egedal Kommunen vil tage stilling til dette. Bereg-ningerne
med et 15 liter spild viser, at grænseværdien for pesticider i drikkevand
overskrides, uanset om der er tale om lerjord eller sandjord. Beregningerne
fremgår i baggrundsrapporten.”

Af Egedal Kommunes rapport fra februar 2014 om BNBO – Boringsnære Be-
skyttelsesområder fremgår bl.a.:

”9.2 Udmøntning af BNBO
…
Egedal Kommune har arbejdet frem mod udmøntning af BNBO på
Område Kildeplads, som en del af kommunens samlede BNBO projekt. I
september 2013 er der foretaget lodsejerbesøg og besigtigelse af arealer-ne
ved Område, samt afholdt møde for de berørte lodsejere.

[ Foto udeladt ]



/

5

I 2014 skal Egedal Kommune sagsbehandle udmøntningen af de rådig-
hedsindskrænkninger, der forventes at blive meddelt i Område BNBO.
Inden for BNBO er der 39 lodsejere.

De berørte lodsejere i BNBO til Område Kildeplads kan forvente at hø-re
nærmer fra kommunen primo 2014, om de rådighedsindskrænknin-ger,
som kommune ønsker at pålægge ejendommene inden for BNBO.
Rådighedsindskrænkningerne forventes at omfatte forbud mod anven-delse
af pesticider og slam. Alle ejere og den berørte vandforsyning (HOFOR
A/S) vil blive partshørt og oplyst om forslag til erstatnings-størrelse og kan
komme med informationer og oplysninger, som kan belyse sagen. Herefter
vil kommunen træffe afgørelse i sagerne. Afgø-relsen kan påklages til
Natur- og Miljøklagenævnet. Spørgsmålet om erstatningens størrelse kan
indbringes af både lodsejere og vandforsy-ningen (HOFOR A/S) til
Taksationskommissionen, hvis det ikke er mu-ligt at komme overens.”

Hofor har ved et brev af 23. oktober 2014 besvaret en række spørgsmål fra Ege-dal
Kommune til vurdering af konsekvenserne af vandindvinding ved en bor-ingsnær
forurening ved Område Kildeplads. Af Hofors brev fremgår bl.a.:

”Omkostninger
Hvis der sker en forurening med pesticider af grundvandet på en kil-
deplads, vil det altid betyde omkostninger for vandforsyningen og dermed
for forbrugerne. Det er svært at estimere omkostningerne, da de afhænger
af den aktuelle situation og de lokale forhold. I det følgen-de er angivet
overslag over omkostninger til afværgepumpning, rens-ning af vandet med
kulfilteranlæg og flytning af kildeplads til et nyt indvindingssted.
Endvidere er redegjort for en række andre udgifter, som det ikke er muligt
at prissætte.

Afværgepumpning
Omkostningerne til etablering og drift af en afværgepumpning afhæn-ger
meget af de lokale forhold. Hvis det er muligt at bruge den eksiste-rende
pumpeudrustning i boringen er omkostningerne meget små, men hvis der
skal udføres en helt nu pumpeinstallation kan omkostningerne være op til
0,5 mio. kr. Afledning af afværgevandet kan også være om-kostningstungt,
hvis der skal betales afledningsafgift ved afledning til kloak (i Egedal 36
kr./m  ekskl. moms). Hvis vandet skal renses med ak-tiv kulfiltre inden
udledning til kloak eller eventuelt til recipient øges omkostningerne
yderligere, se nedenfor.

3

Rensning af vandet med aktiv kulfiltre
Det kan blive nødvendigt at rense vandet fra kildepladsen med aktivt kul,
enten fordi der skal afværgepumpes, eller fordi det ikke er muligt at finde
erstatningsressourcer, så vandet skal indgå i drikkevandspro-duktionen.
Hvis vandet skal indgå i drikkevandsproduktionen kan kul-filtreringen
enten etableres på kildepladsen eller på vandværket. Etab-leres
kulfiltreringen på vandværket skal enten alt vand til vandværket



/

6

kulfiltreres eller der skal etableres en særskilt råvandsledning og vand-
behandlingslinje, så kun råvandet fra den forurenede kildeplads kulfil-
treres.

Det vurderes, at det vil være økonomisk mest fordelagtigt, at etablere
kulfiltreringen på kildepladsen. Det betyder dog, at råvandet, der har
gennemgået behandlingen gennem iltning, sandfiltrering og kulfiltre-ring,
vil indeholde en vis mængde ilt. Selvom det forsøges at begrænse det til et
absolut minimum, vil vandet være iltholdigt, og derfor vil vandet ved
opblanding med råvandet fra Egholm Kildeplads give an-ledning til, at jern
i råvandet fra Egholm Kildeplads begynder at udfæl-de i råvandsledningen,
inden det når Værket ved Søndersø. Der skal derfor anlægges en ny
transportledning til det behandlede vand fra Område Kildeplads, så det kan
løbe parallelt med råvandet fra Egholm Kildeplads frem til Værket ved
Søndersø. Såfremt vandbehandling fore-tages på vandværket, skal der
lægges en råvandsledning frem til vær-ket, for kun at behandle vandet fra
Område Kildeplads, så de to scena-rier giver omtrent sammen økonomi.
Det vil i høj grad være mulighe-derne for etablering af det nye vandværk,
der kan bestemme, hvor det skal placeres.

Omkostningerne til etablering af vandbehandlingen med iltning, sand-
filtrering, aktiv kulfiltre og UV-belysning er ca. 30,5 mio. kr. Hertil
kommer en udgift på 11,0 mio. kr. til anlæg af en ny ledning til Værket ved
Søndersø. Driftsudgifterne til udskiftning af kul mv. udgør 0,60 kr./m3

Flytning af kildeplads
Flytning af en kildeplads med en kapacitet på 1 mio. m  /år 10 km læn-gere
væk fra værket vil koste ca. 20 mio. kr. og 31 mio. kr., hvis kilde-pladsen
skal flyttes 20 km væk. Hertil kommer øgede driftsomkostnin-ger som
følge af den længere transportvej på ca. 0,2 mio. kr./år. Det gi-ver en årlig
ekstraomkostning (30 års afskrivning) på henholdsvis 1,56 kr./m  og 2,58
kr./m  , …. Københavns og Roskilde Amter udarbejdede i Solhøj
indsatsplan en analyse af, hvad det kostede at flytte kildepladsen til den
sydlige del af Sjælland. Udgiften blev dengang estimeret til 1,51 kr./m  .
Hertil kommer udgifter til beskyttelsen af den nye kildeplads (lndsatsplan
for Solhøj Kildeplads 2003/2004). I indsatsplanen for Solhøj Kildeplads
blev det konkluderet, at især en flytning af kildepladsen var meget dyrere
end gennemførelse af indsatsplanen.

3

3
3

3

Ud over de direkte udgifter til flytning af kildepladsen kommer der en
række omkostninger, som er svære at prissætte. Det er langt fra sikkert, at
den kildeplads, der opgives på grund af forurening, er afskrevet
økonomisk, hvis den er renoveret indenfor de seneste årtier, ligesom
flytning fra et værksområde til et andet vil betyde dyrere vand fra det
”forladte” værk (overinvestering) og måske kræve en udbygning på det
”nye værk” for at kunne behandle den øgede vandmængde (yderligere
nyinvestering).

Endvidere vil der også være et behov for at beskytte den nye kildeplads
mod forurening, så udgifterne hertil vil være tilsvarende udgifterne til
beskyttelse på den eksisterende kildeplads. Udgifterne for at påbyde re-



/

7

striktioner i BNBO omkring Område Kildeplads er af Alectia vurderet til at
koste 0,06 kr./m  . Udgifterne til rensning eller alternativt flytning af
kildepladsen overstiger således langt omkostningerne til forebyggel-se i
BNBO.”

3

Den 26. maj 2016 sendte Egedal Kommune til en række grundejere ” Varsel af 
forbud mod anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler ”.

Egedal Kommune traf den 12. september 2016 over for en række grundejere,
herunder over for sagsøgerne i denne sag: ” Afgørelse - Forbud mod anvendelse, 
håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler” . Af afgørelserne fremgår
bl.a.:

” Egedal Kommune nedlægger efter § 24, stk.1, i miljøbeskyttelsesloven
forbud mod anvendelse, håndtering og opbevaring af
plantebeskyttelsesmidler på …
matrikel … tilhørende ejendommen .... Med plantebeskyttelsesmidler
menes midler defineret i den til enhver tid gældende lovgivning om
bekæmpelsesmid-ler (aktuelt BKG, nr. 907 af 24/6/16 om
bekæmpelsesmidler, § 2, nr. 14).

Forbuddet omfatter ikke anvendelse, håndtering og opbevaring af
mikrobiologi-
ske plantebeskyttelsesmidler. Mikrobiologiske plantebeskyttelsesmidler er mid-
ler baseret på mikroorganismer. Det fremgår af den til enhver tid gældende
lovgivning om bekæmpelsesmidler, hvorledes mikroorganismer defineres (aktu-
elt BEK.nr. 907 af 24/06/16 om bekæmpelsesmidler, § 2, nr. 13).”

Af afgørelsen vedrørende Sagsøger 1 og Sagsøger 2's ejendom
fremgår endvidere bl.a.:

”Miljøteknisk beskrivelse og vurdering af jeres berørte ejendom
…

Som en del af grundlaget for varslet har vi foretaget en miljøteknisk be-
skrivelse og vurdering af jeres ejendom. Jeres matrikel ligger i en af-
stand af 30 m fra vandindvindingsanlægget Område Kildeplads, hvor
der oppumpes op til 1,2 mio. m 3 grundvand pr. år til forsyning af cirka
30.000 mennesker med drikkevand. Der er gennemført en række tiltag
for at sikre kildepladsen mod forurening. Eksempelvis i forhold til jord-
forurening, sløjfning af transportveje for forurening (gamle indvin-
dingsanlæg) og tætning af spildevandsledninger i BNBO og etablering
af overvågningsboringer.

Matrikel Arealanvendelse Mægtighed af lerlag Horisontal og vertikal
Ejerlav, over drikkevandsmaga- grundvandsdannelse

sinet … m til drikkevandsmaga-
sinet … mm. pr. år

Matrikel nr. 1Bygninger, have, 5-15 <100 til 200
natur

Størrelsen af grundvandsdannelsen og tykkelsen af det beskyttende ler-lag
over drikkevandsmagasinet varierer på jeres ejendom, som det fremgår af
tabellen ovenfor …. Drikkevandsmagasinet defineres som



/

8

kalken og sandlag oven på kalken … Tykkelsen af det beskyttende ler-lag
er 5-10 meter inden for størstedelen af jeres ejendom. Den ringe tyk-kelse
af lerlag betyder ringe naturlig beskyttelse af det grundvandsma-gasin, som
Område Kildeplads indvinder fra (drikkevandsmagasinet).

Arealanvendelsen på jeres matrikel fremgår af ovenstående tabel. Det er i
dag muligt at anvende plantebeskyttelsesmidler på jeres matrikel.

Drikkevandsmagasinets vandspejl ligger cirka i kote 10 på den nordlige del
af jeres ejendom og i cirka kote 9 på kildepladsen …. Det betyder, at
grundvandet i drikkevandsmagasinet strømmer fra jeres ejendom i ret-ning
mod kildepladsen.

Før indvindingen på Område Kildeplads begyndte i 1930 var vand-spejlet i
drikkevandsmagasinet generelt 2-4 meter højere end i dag.
Vandindvindingen har sænket grundvandsspejlet og skabt en hurtigere
potentiel transport af forurenende stoffer i det boringsnære beskyttel-
sesområde.”

Af et bilag til denne afgørelse vedrørende erstatningsberegning fremgår, at ho-
vedparten af naturarealet på ejendommen er omfattet af naturbeskyttelseslo-vens §
3 (mose).

Af afgørelsen vedrørende Sagsøger 3's ejendom fremgår endvidere bl.a:

”Miljøteknisk beskrivelse og vurdering af din berørte ejendom
…

Som en del af grundlaget for varslet har vi foretaget en miljøteknisk be-
skrivelse og vurdering af din ejendom. Dit berørte areal er i alt 0,19 hektar.
Din matrikel ligger i en afstand fra ca. 150 m fra vandindvin-
dingsanlægget Område Kildeplads, hvor der oppumpes op til 1,2 mio.
m  grundvand pr. år til forsyning af cirka 30.000 mennesker med drik-
kevand. Der er gennemført en række tiltag for at sikre kildepladsen mod
forurening. Eksempelvis i forhold til jordforurening, sløjfning af
transportveje for forurening (gamle indvindingsanlæg) og tætning af
spildevandsledninger i BNBO og etablering af overvågningsboringer.

3

Matrikel Arealanvend Mægtighed af lerlag Horisontal og vertikal
Ejerlav, else over drikkevandsma- grundvandsdannelse

gasinet … m til drikkevandsmaga-
sinet … mm. pr. år

Matrikel nr. 2 Bygninger og 5-10 100 til 200
have

Størrelsen af grundvandsdannelsen og tykkelsen af det beskyttende ler-lag
over drikkevandsmagasinet varierer på din ejendom, som det frem-går af
tabellen ovenfor …. Drikkevandsmagasinet defineres som kalken og
sandlag oven på kalken …. Tykkelsen af det beskyttende lerlag er 5-10
meter på din ejendom. Den ringe tykkelse af lerlag betyder ringe na-



/

9

turlig beskyttelse af det grundvandsmagasin, som Område Kildeplads
indvinder fra (drikkevandsmagasinet).

Arealanvendelsen på jeres matrikel fremgår af ovenstående tabel. Det er i
dag muligt at anvende plantebeskyttelsesmidler på jeres matrikel.

Drikkevandsmagasinets vandspejl ligger cirka i kote 10 på den nordlige del
af jeres ejendom og i cirka kote 9 på kildepladsen …. Det betyder, at
grundvandet i drikkevandsmagasinet strømmer fra jeres ejendom i ret-ning
mod kildepladsen.

Før indvindingen på Område Kildeplads begyndte i 1930 var vand-spejlet i
drikkevandsmagasinet generelt 2-4 meter højere end i dag.
Vandindvindingen har sænket grundvandsspejlet og skabt en hurtigere
potentiel transport af forurenende stoffer i det boringsnære beskyttel-
sesområde.”

Af afgørelsen vedrørende Sagsøger 4 og Sagsøger 5's ejendom fremgår endvidere
bl.a.:

”Miljøteknisk beskrivelse og vurdering af din berørte ejendom
…

Som en del af grundlaget for varslet har vi foretaget en miljøteknisk be-
skrivelse og vurdering af jeres ejendom. Jeres berørte areal er i alt 0,52
hektar.

Jeres matrikler ligger i en afstand fra henholdsvis 30 og 50 m fra van-
dindvindingsanlægget Område Kildeplads, hvor der oppumpes op til 1,2
mio. m  grundvand pr. år til forsyning af cirka 30.000 mennesker med
drikkevand.

3

Matrikel Arealanvendelse Mægtighed af lerlag Horisontal og vertikal
Ejerlav, over drikkevandsma- grundvandsdannelse

gasinet … m til drikkevandsmaga-
sinet … mm. pr. år

Matrikel nr. 3 Bygninger og 5-10 100 til 200
have

Matrikel nr. 4 Have og beskyttet 5-15 <100 til 200
natur jf. § 3 naturbe-

skyttelsesloven

Størrelsen af grundvandsdannelsen og tykkelsen af det beskyttende ler-lag
over drikkevandsmagasinet varierer på jeres ejendom, som det fremgår af
tabellen ovenfor …. Tykkelsen af det beskyttende lerlag er 5-15 meter
inden for jeres ejendom. Den ringe tykkelse af lerlag betyder ringe naturlig
beskyttelse af det grundvandsmagasin, som Område Kildeplads indvinder
fra (drikkevandsmagasinet).

Arealanvendelsen på jeres matrikler fremgår af ovenstående tabel. Det er i
dag muligt at anvende plantebeskyttelsesmidler på jeres matrikler.



/

10

Drikkevandsmagasinets vandspejl ligger cirka i kote 10 på jeres ejen-dom
og i cirka kote 9 på kildepladsen …. Det betyder, at grundvandet i
drikkevandsmagasinet strømmer fra jeres ejendom i retning mod kilde-
pladsen.

Før indvindingen på Område Kildeplads begyndte i 1930 var vand-spejlet i
drikkevandsmagasinet generelt 2-4 meter højere end i dag.
Vandindvindingen har sænket grundvandsspejlet og skabt en hurtigere
potentiel transport af forurenende stoffer i det boringsnære beskyttel-
sesområde.”

Som det fremgår af afgørelsen var en del af arealet på Matrikel nr. 4 omfattet af
naturbeskyttelseslovens § 3. Det fremgår endvidere af et bilag til afgørelsen
vedrørende erstatningsberegning, at hovedparten af naturarealet på ejendom-men
var registreret som § 3-beskyttet eng og mose.

Egedal Kommune traf endvidere samme dag afgørelse vedrørende en del af
Matrikel nr. 5. Ejeren af denne ejendom ejede også Matrikel nr. 6. Dette matr.nr. er i
det hele registreret som omfattet af § 3 i naturbeskyttelsesloven. Egedal Kommune
lagde i sin afgørelse til grund, at der ikke hidtil havde været anvendt
plantebeskyttelsesmidler på § 3-arealet. Kom-munen nedlagde ikke forbud
vedrørende Matrikel nr. 6 og anførte i den forbin-delse:

”Det skyldes, at hele matriklens areal er udpeget efter naturbeskyttel-
seslovens § 3, hvilket betyder, at der fremadrettet ikke må anvendes
plantebeskyttelsesmidler, hvis det ikke har været anvendt hidtil. Vi har i
den forbindelse lagt vægt på, at det ikke har været jeres praksis at anvende
plantebeskyttelsesmidler, og at I derfor heller ikke må an-vende
plantebeskyttelsesmidler fremadrettet, jf. naturbeskyttelsesloven. Vi finder
derfor ikke, at det er nødvendigt at meddele et forbud mod
plantebeskyttelsesmidler på matriklen, idet matriklen allerede er be-skyttet
mod brug af plantebeskyttelsesmidler efter naturbeskyttelseslo-vens § 3.”

Sagsøger 5 henvendte sig den 15. september 2016 til Egedal Kommune og talte
med miljøsagsbehandler Person 1. Af dennes notat om samtalen fremgår:

”Jeg har d.d. tlf. orienteret/vejledt Sagsøger 5 om det kommunale tilsyn
ifb. Forbuddet mod opbevaring af sprøjtegifte.

Sagsøger 5 mente, at ejendommen bliver pålagt en ekstra byrde, der giver
kommunen ret til ransagning af ejendommen herunder stuehuset.

Jeg har oplyst flg.:



/

11

Indenfor de fleste myndighedsområder findes en generelt ret til at til-
synsmyndigheden kan fortage tilsyn på privat ejendom for at kunne
kontrollerer div. krav og bestemmelser.

Tilsyn er underlagt Retssikkerhedslovens regler der bl.a. handler om,
hvordan tilsyn skal gennemføres. Herunder, at det skal varsles 14. dage
forinden, skal begrundes, være proportionalt, der er ret til indsigelse.

Det er almindelig praksis, at man i en afgørelse oplyser om hvem der er
tilsynsmyndighed. Vi har ikke fastlagt et tilsynsprogram eller hvordan
tilsynet skal udøves. Sædvanligvis vil det være en kombination af ad-
ministrativt og fysisk tilsyn som stikprøve kontrol.

Et tilsyn til typisk være en udendørs besigtigelse og ikke en husunder-
søgelse, der antages at være uproportionalt.

Sagsøger 5 spurgte om vi vil fortage ransagning f.eks. ved
naboanmeldelse. Vo-res reaktion vil efter praksis være at anmeldte bliver
partshørt med op-fordring til at udtale sig. Herefter fastlægges det videre
forløb, der sæd-vanligvis ikke indebærer husundersøgelse.

Grundejerne klagede over forbuddet til Natur- og Miljøklagenævnet .

Den 18. december 2017 stadfæstede Miljø- og Fødevareklagenævnet med et fler-tal
på seks medlemmer Egedal Kommunes afgørelser i grundejernes sager om forbud
mod anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler på
grundejernes ejendomme. Afgørelserne er i langt overvejende grad ensly-dende,
dog delvist tilpasset de respektive grundejeres individuelle forhold på deres
ejendomme. I afgørelserne er Sagsøger 1 og Sagsøger 2 benævnt som klager A,
Sagsøger 3 som klager B, og Sagsøger 4 og Sagsøger 5 benævnt klager C. Af
afgørelsen vedrørende Sagsøger 4 og Sagsøger 5 fremgår bl.a. følgende (ved
gengivelsen er fodnoter ikke medtaget):

” 2. Sagens oplysninger
Denne sag handler om lovligheden af Egedal Kommunes forbud mod
anvendelse mv. af plantebeskyttelsesmidler på klagernes ejendomme.

De påklagede afgørelser indeholder alle forbud efter miljøbeskyttelses-
lovens § 24, stk. 1, mod anvendelse, håndtering og opbevaring af
plantebeskyttelsesmidler på (dele af) matrikler tilhørende klagerne in-den
for et af Egedal Kommune fastlagt boringsnært beskyttelsesområde
(BNBO).

3. Natur- og planforhold
Ifølge det digitale kortmateriale på Danmark Miljøportal udgør det bor-
ingsnære beskyttelsesområde til Område Kildeplads ca. 67 ha. Den ve-
stlige del af området afgrænses mod syd af vejen Vej 1, mod vest af
beboelsesejendommene ved Vej 2 og mod nord af Vej 3. Den østlige del af
området strækker sig ca. 150-300 meter nord



/

12

for Vej 3, og afgrænses mod syd af beboelsesejendomme ved Vej 4, og
mod øst af ejendommen Adresse.

Ifølge det digitale kortmateriale på Danmark Miljøportal er den nord-
vestlige del af BNBO, som ligger nord for Vej 3, udpeget som et
nitratfølsomt indvindingsområde jf. den nationale grundvandskortlæg-ning.

Geologi
Område Kildeplads består af syv boringer, som i et 1 km langt trace langs
vandløbet Gåsebæk Rende, fra vest mod øst, består af boringerne DGU nr.
200.4240, 200.4239, 200.4220, 200.4238, 200.4237, 200.4236 og
200.4235. Boringerne er etableret i 1997 som erstatning for kildeplad-sens
oprindelige boringer.

Ifølge boringsoplysninger fra GEUS’ Jupiter Database er indvindings-
boringerne 65 meter dybe og filtersat 30-65 meter under terræn, med
undtagelse af boring DGU nr. 200.4220 som er 115 meter dyb og filtersat
30-115 meter under terræn, i et grundvandsmagasin bestående af kalk.
Kalkmagasinet overlejres på hele kildepladsen af smeltvandssand, som er i
hydraulisk kontakt med kalkmagasinet. Dette smeltevandssand overlejres
igen af flere vekslende lag af moræneler og smeltevandssand af varierende
tykkelse.

Ifølge boringsoplysninger for kildepladsens to vestligst placerede bor-
inger, DGU nr. 200.4240 og DGU nr. 200.4239, overlejres kalkmagasinet i
boring DGU nr. 200.4240 fra terræn af 3 lag moræneler på henholdsvis 4,6
meter, 5,9 meter og 6 meter, og i boring DGU nr. 200.4239 af ét lag
moræneler på 5,1 meter moræneler. Lagene af moræneler er adskilt af
smeltevandssand, som er 3-8 meter tykke. I boring DGU nr. 200.4220, som
er centralt placeret på kildepladsen, overlejres kalkmagasinet ude-lukkende
af 29,5 meter smeltevandssand til terræn. I kildepladsens fire østligst
beliggende boringer, DGU nr. 200.4238, 200.4237, 200.4236 og 200.4235,
overlejres kalkmagasinet i boring DGU nr. 200.4238 af to lag moræneler
på hhv. 3 og 12 meter, i boring DGU nr. 200.4237 af ét lag moræneler på
15,9 meter, i boring DGU nr. 200.4236 af ét lag moræneler på 11,4, meter,
og i boring DGU nr. 200.4235 af to lag moræneler på 12,3 meter og 12
meter.

Grundvandskemi
Ifølge vandkemiske oplysninger fra GEUS’ Jupiter Database er indhol-det
af nitrat og sulfat i kildepladsens indvindingsboringer i første og seneste
analyse udtaget i 1997 og 2015 følgende:

DGU nr. 200.4240 200.4239 200.4220 200.4238 200.4237 200.4236 200.4235
Første analyse, 6,64 1,53 0,062 0,038 0,38 0,026 0,023
nitrat (mg/l)
Seneste analyse, 25 15 1,8 15 2,3 17 8
nitrat (mg/l)

DGU nr. 200.4240 200.4239 200.4220 200.4238 200.4237 200.4236 200.4235
Første analyse, 45 66 34 9 33 55 52



/

13

sulfat (mg/l)
Seneste analyse, 89 86 71 56 69 66 36
sulfat (mg/l)

Ifølge Jupiter Databasen er indholdet af pesticidnedbrydningsproduktet
2,6-dichlorbenzamid (BAM), i kildepladsens indvindingsboringer, i se-
neste analyse udtaget i perioden 2015-2016:

DGU nr. 200.4240 200.4239 200.4220 200.4238 200.4237 200.4236 200.4235
Første analyse, 0,028 Intet Intet 0,035 Intet 0,14 0,039
BAM (mg/l) fund fund fund

Der er ikke fund af andre pesticider i kildepladsens boringer i den sene-st
udførte analyse for pesticider.

I monitoreringsboringerne DGU nr. 200.4928, 200.4929 og 200.4940, som
ligger ca. 200 meter sydvest for indvindingsboring DGU nr. 200.4240, er
der i seneste analyse fra 2016 konstateret fund af pesticidet Bentazon og pe
sticidnedbrydningsprodu ktet BAM und er grænsevær-dien. I boring DGU
nr. 200.4940 er der ligeledes fund af pesticidned-brydningsprodu ktet CGA
62826 under g rænseværdien.

I monitoreringsboring DGU nr. 200.4941, som ligger ca. 100 meter nord
for indvindingsboring DGU nr. 200.4238, er der fund af BAM under
grænseværdien i en analyse fra marts 2016, men intet fund i en analyse fra
oktober 2016.

I monitoreringsboringerne DGU nr. 200.5206 og 200.5244, som ligger ca.
130 meter syd for indvindingsboring DGU nr. 200.4237, er der fund af
pesticidnedbrydningsproduktet 4-CCP over grænseværdien. I boring DGU
nr. 200.5206 er der i marts 2016 målt 0,32 μg/l 4-CCP (intet fund i seneste
analyse fra oktober 2016) og i boring DGU nr. 200.5244 er der i seneste
analyse fra oktober 2016 målt 0,41 μg/1 4-CPP (intet fund i marts 2016).

I boring DGU nr. 200.5206 er der endvidere i marts 2016 fund af di-
chlorprop (intet fund i seneste analyse fra oktober 2016) og mechlor-prop
(intet fund i seneste analyse fra oktober 2016) under grænseværdi-en. I
boring DGU 200.5244 er der i seneste analyse fra oktober 2016 fund af
pesticidnedbrydningsproduktet 2-(2,6-dich.ph)props, samt pestici-derne
dichlorprop og mechlorprop (intet fund i marts 2016).

Indsatsplan for grundvandsbeskyttelse i Ganløse-området
Indvindingen fra Område Kildeplads er endvidere kortlagt i den na-tionale
grundvandskortlægning jf. ”Indsatsplan for grundvandsbeskyt-telse i
Ganløse-området [oktober 2006]. I planens afsnit 4 ”Landskab og geologi”
er det anført, at:

”Den geologiske opbygning af indsatsområdet består i grove træk af
tre enheder. Nederst findes kalken som er de ældste lag, der-over
findes istidsaflejringer der består af vekslende lag af sand og ler.



/

14

[…]

På figur 10.1, side 34 er vist et kort med lertykkelsen over kalken i
området. Som det fremgår af figuren, er der store områder, hvor
lertykkelsen er mindre end 5 meter. Her beskytter lerlaget kun i ringe
grad. Til gengæld er grundvandsdannelsen stor i de områ-der, hvor de
beskyttende lerlag er tynde.”

I planens afsnit 5 ”Grundvandsressourcen” fremgår følgende:

”Figur 5.2 til venstre viser den arealmæssige fordeling af grund-
vandsdannelsen til det primære grundvandsmagasin. Grund-
vandsdannelsen er størst i området mellem Område Kildeplads og
Ganløse samt i den nordlige del af indsatsområdet, hvor der flere
steder dannes over 300 mm grundvand årligt. Områder med stor
grundvandsdannelse er sammenfaldende med områder med tynde
lerlag mellem terræn og grundvandet […]”

I planens afsnit 6 ”Vandkvalitet og vandtype” er det ligeledes anført:

”Den oxiderede vandtype indeholder nitrat. Grundvandet er ungt og
er tydeligt påvirket af landbrugsdrift. Denne vandtype fore-kommer i
otte kalkboringer i indsatsområdet. Alle syv indvin-dingsboringer på
Område Kildeplads indeholder nitrat. Området umiddelbart opstrøms
Område Kildeplads er sårbart på grund af den ringe lertykkelse over
grundvandsmagasinet, [...]”

For Område Kildeplads er det i planens bilag 16.3 anført:

”Grundvandet ved Område Kildeplads har i hele perioden gene-relt
haft nitrat koncentrationer omkring 1- 20 mg/1, samt ilt kon-
centrationer omkring 0,2 - 0,3 mg/1 og sulfat koncentrationer mel-
lem 60 - 80 mg/l. Grundvandet kan karakteriseres som oxideret.

[…]

Vandtypen varierer ikke væsentligt boringerne imellem, ligesom
vandtypen i enkelte boringer ikke har ændret sig væsentligt gen-nem
hele perioden.

[…]

Der er påvist BAM i 4 boringer: 200.4235, 200.4236, 200.4238 og
200.4240. Koncentrationerne varierer mellem 0,020 μg/1 og 0,066
μg/1, dvs, under drikkevandskriteriet.

[…]

Kildepladsen indvinder fra et kalkmagasin i kote -25 til -55, som
primært er påvirket af nitratreduktion. Grundvandsboringerne er
beskyttet af minimum ca. 10 meter ler og op til 20 meter ler.

[…]



/

15

Der er generelt en stigende tendens i nitratindholdet på kildeplad-sen
– om end endnu på et lavt niveau. Udviklingen i nitratindhol-det bør
følges i moniteringsprogrammet.”

Kommunen har anført, at arealerne ligger inden for det boringsnære
beskyttelsesområde til Område Kildeplads, som er udpeget i tillæg 01 til
Kommuneplan 2013, og at udpegningen er sket i overensstemmelse med
Miljøstyrelsens BNBO-vejledning. Beregningen af områdets ud-strækning
er sket ved hjælp af en grundvandsmodel, der er baseret på lokale data og
forhold for området ved kildepladsen.

4. Egedal Kommunes afgørelse
Kommunen har foretaget en miljøteknisk beskrivelse og vurdering af
klager C's ejendom.

I afgørelsen vedrørende C er det blandt andet oplyst, at klagers berørte
areal er i alt 0,52 ha. Arealerne ligger i en afstand af henholdsvis 30 og 50
meter fra vandindvindingsanlægget Område Kildeplads, hvor der
oppumpes op til 1,2 mio. m  grundvand pr. år til forsyning af ca. 30.000
mennesker med drikkevand.

3

Kommunen har videre beskrevet, at der på de enkelte matrikler dannes
mellem op til 100 mm til 200 mm og henholdsvis mellem 100 og 200 mm
grundvand. Kommunen vurderer, at tykkelsen af det beskyttende lerlag er
5-15 meter inden for ejendommen. Den ringe tykkelse af lerlag betyder
ringe naturlig beskyttelse af det drikkevandsmagasin, som Område
Kildeplads indvinder fra. Drikkevandsmagasinets vandspejl lig-ger i ca.
kote 10 på ejendommen og i ca. kote 9 på kildepladsen. Det be-tyder, at
grundvandet i drikkevandsmagasinet strømmer fra ejendom-men i retning
mod kildepladsen. Før indvindingen begyndte i 1930 var vandspejlet i
drikkevandsmagasinet generelt 2-4 meter højere end i dag.
Vandindvindingen på Område Kildeplads har sænket grundvands-spejlet
og skabt en hurtigere potentiel transport af forurenende stoffer i det
boringsnære beskyttelsesområde.

Kommunen har i afgørelsen henvist til rapporten ”Vurdering af beho-vet
for at stille skærpet krav til anvendelsen af pesticider i det bor-ingsnære
beskyttelsesområde ved Område Kildeplads. Maj 2016, ver-sion 31. maj
2016” .

I rapporten er der blandt andet henvist til, at uheld og ulykker omfatter
f.eks. spild som følge af servicering af maskiner eller uheld med f.eks. en
marksprøjte, der vælter, som det eksempelvis skete i Lejre Kommu-ne i
2013, hvor der skete spild af 3000 liter fortyndet sprøjtemiddel (Glyphosat)
og ligeledes i Tølløse i maj 2016, hvor der skete spild af 3000 liter
fortyndet sprøjtemiddel (med 6 forskellige pesticider).

Det fremgår af rapportens punkt 6.2.1.1, at vandkvaliteten i en af de syv
vandindvindingsboringer (DGU-nr.200.4236) på Område Kildeplads viser,
at fortidens anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har medført at
kvalitetskravet for indholdet af pesticider i drikkevandet er over-skredet på
en del af Område Kildeplads. Kommunen vurderer, at



/

16

overskridelse af kvalitetskravet for pesticider i denne boring, og påvis-ning
af pesticider i alt fem vandindvindingsboringer, skyldes fortidens
anvendelse af de i dag forbudte plantebeskyttelsesmidler forhandlet som
Prefix og Casoron, inden for det boringsnære beskyttelsesområde og den
residerende del af oplandet til Område kildeplads. Fundene af BAM (et
nedbrydningsprodukt af ovenstående midler) kan ikke umid-delbart
benyttes i forhold til at vurdere den nuværende godkendelses-ordning for
plantebeskyttelsesmidler, da Prefix og Casoron ikke er godkendt i dag.

Videre fremgår det blandt andet, at der inden for det boringsnære be-
skyttelsesområde opstår et naturligt undertryk, på grund af indvindin-gen,
som hurtigt kan trække eventuel forurening ned i jorden. Et for-hold som
godkendelsesordningen for plantebeskyttelsesmidler efter kommunens
opfattelse ikke fuldt ud kan tage højde for.

Hele det boringsnære beskyttelsesområdet er karakteriseret ved usam-
menhængende lag af ler på 0-15 meter, fordelt på flere lag over kalken, og
med en grundvandsdannelse til det primære magasin i størrelsesor-denen
250.000 m  pr. år. Vandindvindingen sænker vandspejlet i ud-kanten af det
boringsnære beskyttelsesområde med op til 2 meter, og der er overvejende
konstateret nedadrettet gradient fra de øvre sekun-dære sandlag til det
primære grundvandsmagasin. På baggrund heraf vurderer kommunen, at
godkendelsesordningen for plantebeskyttel-sesmidler ikke nødvendigvis
sikrer, at der ikke er en uacceptabel risiko for, at der udvaskes pesticider i
beskyttelsesområdet ved regelret an-vendelse.

3

Fordi godkendelsesordningen ikke nødvendigvis sikrer, at der ikke sker en
uacceptabel udvaskning af plantebeskyttelsesmidler, som vil kunne
genfindes på kildepladsen, vurderer kommunen, at regelret anvendelse af
plantebeskyttelsesmidler inden for beskyttelsesområdet samlet set har en
høj risiko for at forurene Område Kildeplads.

Det fremgår af rapportens punkt 7.1, at Område Kildeplads ejes af
HOFOR, der leverer drikkevand i 18 kommuner, og at kildepladsen er en
vigtig brik i den samlede forsyning af hovedstadsområdet. Selvom
HOFOR har andre kildepladser end Område Kildeplads, og disse er bedre
beskyttet, har HOFOR i tilfælde af en forurening af kildepladsen ikke
mulighed for at indvinde mere vand fra andre steder, da det kan give
problemer med vandkvalitet og påvirkning af naturområder. Det
konkluderes, at kildepladsen er vanskelig at erstatte.

Det fremgår videre, at en forurening af yderligere boringer på Område
Kildeplads kan have den konsekvens, at der ikke kan oppumpes 1,2 mio.
m  vand på kildepladsen. For at forhindre forureningen i at sprede sig, kan
det være nødvendigt at afværgepumpe. Det vil betyde tab af
drikkevandsressource, tab af de investeringer, som hidtil er foretaget for at
sikre kildepladsen og resultere i omkostninger til rensning af af-
værgevandet. Det vurderes ikke som en reel mulighed at udføre borin-
gerne dybere i tilfælde af en forurening. Der er også risici forbundet med at
udføre boringerne dybere, idet vandkvaliteten er anderledes i

3



/

17

de dybere lag, og der er risiko for indvinding af saltvand, som kommer
nedefra.

Egedal Kommune vurderer derfor samlet set i rapporten, at det er nød-
vendigt at nedlægge forbud mod anvendelse, håndtering og opbeva-ring af
plantebeskyttelsesmidler i BNBO efter miljøbeskyttelseslovens § 24.

Som begrundelse for forbuddet har kommunen anført, at der er fundet
plantebeskyttelsesmidler i fem af syv vandindvindingsboringer på Område
Kildeplads samt ni andre steder inden for beskyttelsesområdet. I alt er der
påvist ni forskellige plantebeskyttelsesmidler eller nedbryd-ningsprodukter
fra disse, herunder tre som i dag er godkendt til an-vendelse, mens seks
ikke længere er godkendt.

Kommunen har vurderet, at plantebeskyttelsesmidlerne stammer fra kilder
henholdsvis inden for og uden for det boringsnære beskyttelses-område.
Kommunen finder, at der er sandsynliggjort en sammenhæng mellem
anvendelse og håndtering af plantebeskyttelsesmidler og de sårbare
geologiske forhold i området, herunder beskyttelsesområdet.

Kommunen har anført, at forbuddet er proportionalt og nødvendigt, og har
navnlig lagt vægt på, at godkendelsesordningen for pesticider ikke
beskytter det boringsnære beskyttelsesområde fuldt ud mod forure-ning.
Videre har kommunen vurderet, at i forhold til den mængde plan-
tebeskyttelsesmidler, der samlet kan anvendes indenfor beskyttelses-
området, kan nedsivning af selv en lille mængde heraf forurene kilde-
pladsen. Kommunen vurderer, at nedsivning af plantebeskyttelsesmid-ler
fra enkelte matrikler eller flere matrikler tilsammen kan medføre
overskridelse af kvalitetskravene for grundvand i boringerne på Område
Kildeplads.

Endelig har kommunen lagt vægt på, at det ved nedsivning af plante-
beskyttelsesmidler inden for det boringsnære beskyttelsesområde vil være
vanskeligt at nå at afværge forureningen, inden den har skadet
kildepladsen. Det vil med forbuddet være muligt at reagere på en fare for
forurening af kildepladsen, hvis der opstår en forurening uden for det
boringsnære beskyttelsesområde, da vandkvaliteten overvåges i udkanten
af BNBO via moniteringsboringer.

I forhold til proportionalitetsvurderingen har kommunen lagt vægt på, at
kildepladsen har stor samfundsmæssig værdi og vanskeligt kan er-stattes,
hverken ved flytning eller ved at gøre vandindvindingsborin-gerne dybere.

Kommunen har herefter foretaget en vurdering af forholdene på klager C's
ejendom.

Kommunen har anført, at de berørte matrikler ligger inden for BNBO og er
karakteriseret ved, at der er en ringe tykkelse af beskyttende ler-lag på 5-15
meter og en væsentlig grundvandsdannelse på op til 200 mm pr. år til
grundvandsmagasinet. Vandindvindingen på Område Kildeplads sænker
vandspejlet i de berørte matrikler med 2-4 meter. På



/

18

den baggrund vurderes det, at der er en uacceptabel fare for, at der kan
udvaskes plantebeskyttelsesmidler ved anvendelse af plantebeskyttel-
sesmidler på ejendommen.

For så vidt angår samtlige øvrige klageres ejendomme har kommunen
fundet, at der er grundvandsdannelse i intervaller mellem op til 100
mm og op til 300 mm, og ingen eller ringe tykkelse af beskyttende ler-
lag.

Af nedenstående skema udarbejdet af nævnet til brug for behandlingen
af klagesagen fremgår lertykkelse og grundvandsdannelse beregnet ef-
ter grundvandsmodellen for de enkelte matrikler for samtlige klagere.

Klager Matrikel nr. Lertykkelse (meter) Grundvandsdannelse

(mm/år)
A Matrikel nr. 1 5-15 <100-200

B Matrikel nr. 2 5-10 100-200

C Matrikel nr. 3 5-10 100-200

Matrikel nr. 4 5-10 <100-200

…

I alle afgørelser er det anført, at der er en uacceptabel fare for forure-ning
af kildepladsen ved spild, uheld og utilsigtede hændelser i relation til
anvendelse, hånd tering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler. Et spild
af et planteb eskyttelsesmid del vil kunne medvirke til at forure -ne
nærliggende dele af vandindvindingsanlægget. Ved et spild er kil-
depladsen så nær, at det vil være vanskeligt at nå at afværge forurenin-gen,
inden den har skadet kildepladsen.

Kommunen har her efter i samtlige afgørelser efter en samlet vurdering
fundet det nødvend igt at nedlægge forbud mod anvendelse, håndtering og
opbevaring af plantebeskyttelsesmidler på ejendommene.

Miljøstyrelsens vejled ning om BNBO
For at sikre en ensar tet fastlæggelse af boringsnære beskyttelsesområ-der
(BNBO) har Miljøstyrelsen udarbejdet en vejledning, som bl.a. be-
skriver formålet med BNBO og beregningsmetoder, der bør anvendes i
forbindelse med fast læggelse af BNBO.

Ifølge vejledningen er formålet med at etablere et BNBO, at:

- Forhindre eller begrænse risikoen for forurening af grundvand i
boringens næ rområde og derved beskytte drikkevandet.



/

19

- Sikre responstid og evt. arealer til at foretage oprydning og af-
værgeforanstaltninger.

- Evt. at give mulighed for at forbedre overvågningen af grund-
vandskvaliteten.

Det fremgår af vejledningens afsnit 4.2, at når BNBO skal fastlægges i
forhold til en konkret boring, skal arealet, formen og placeringen af are-
alet bestemmes. I overensstemmelse med anbefalingen fra ”300 meter
udvalget” bør der foretages en lokal, konkret vurdering i forhold til ud-
lægningen af beskyttelsesområdet. Den konkrete vurdering af BNBO skal
afvejes efter geologiske, klimatiske og indvindingsmæssige for-hold.

Ifølge vejledningen kan afgrænsningen af BNBO være givet ved den
lovbestemte hyppighed for kontrol af organiske mikroforureninger på
vandværket. Er hyppigheden 1 år, skal BNBO omkring vandværkets boring
have en størrelse, som svarer til den afstand, som grundvandet er om at
strømme på 1 år fra randen af BNBO og ind til boringen. Etab-leres der et
antal repræsentativt placerede moniteringsboringer i randen af BNBO, og
analyseres grundvandet i disse boringer mindst én gang om året, betyder
det teoretisk, at der mellem to analyser af grundvandet i vandværkets
indvindingsboringer, ikke kan indvindes forurenet grundvand, såfremt der
sker en forurening af grundvandet uden for BNBO.

Ifølge vejledningen kan arealet af BNBO beregnes med cirkelmetoden
eller med en grundvandsmodel.

Ved anvendelse af cirkelmetoden beregnes BNBO som et cirkulært om-
råde omkring indvindingsboringen. Metoden er baseret på, at der over et
givent tidsrum er en volumetrisk balance mellem oppumpet vand-mængde
og mængden af vand i magasinet i en cylinder omkring borin-gen.

Da den geologiske opbygning ofte er kompleks, og da ikke alle de geo-
logiske parametre, som indgår i beregningen, kan bestemmes eksakt, vil
der være knyttet en usikkerhed til bestemmelsen af BNBO. For at vur-dere
usikkerheden på afgrænsningen af BNBO kan der beregnes BN-BO’er for
forskellige forudsætninger af parametrene i formlen.

Beregningsmetoden tager ikke højde for, at grundvandsspejlet har en
hældning, hvilket har betydning for afgrænsningen af BNBO. I vejled-
ningen er der derfor beskrevet en metode til, hvordan afgrænsningen af
BNBO kan justeres.

Er der opstillet en grundvandsmodel, som omfatter indvindingen, bør
grundvandsmodellen ifølge vejledningen anvendes ved beregning af
arealet af BNBO. Er grundvandsmodellens beregningsnet større end 10x10
meter, bør størrelsen af beregningsnet i forbindelse med bereg-ning af
arealet af BNBO ændres, således at beregningsnettet ikke er større end
10x10 meter. Fordelen ved anvendelse af grundvandsmodel-ler er, at
modellerne anvender mere detaljerede data i forbindelse med bestemmelse
af BNBO.



/

20

Miljøstyrelsen har i forbindelse med en præcisering af vejledningen an-
ført, at styrelsen finder, at det er den tilladte indvindingsmængde og en
strømningstid på 1 år, svarende til kontrollen for organiske mikroforu-
reninger på vandværket, der bør lægges til grund ved beregning af BNBO.
Styrelsen har i den forbindelse anført, at hvis BNBO beregnes for et
vandværk med mere end én boring, kan den tilladte indvin-dingsmængde
fordeles ligeligt pr. boring. Styrelsen har endvidere be-mærket, at hvis den
aktuelle indvindingsmængde for boringerne er kendt, bør den tilladte
indvindingsmængde fordeles forholdsmæssigt på boringerne i
overensstemmelse med den aktuelle indvinding, hvor-efter BNBO kan
beregnes for de enkelte boringer.

Fastlæggelse af BNBO i Egedal Kommune
Egedal Kommune har i overensstemmelse med vejledningen beregnet
BNBO med både cirkelmetoden og med en grundvandsmodel. Størrel-sen
af BNBO svarer til den afstand, som grundvandet, i det
grundvandsmagasin der indvindes fra, er om at strømme på 1 år.

I beregningen med cirkelmetoden har kommunen efter vejledningens
anbefalinger taget højde for, at grundvandsspejlet har en hældning, li-
gesom der er foretaget en usikkerhedsvurdering i forbindelse med af-
grænsningen af BNBO.

Egedal Kommune har endvidere beregnet BNBO via en numerisk
grundvandsmodel. Modellens beregningsnet er i kildepladszonen gjort
mere finmasket, således at cellestørrelsen er 10x10 meter, ligesom der er
foretaget en usikkerhedsvurdering af BNBO under forskellige
forudsætninger for grundvandsmagasinets hydrauliske egenskaber.

Kommunen har sammenlignet beregnede BNBO’er via cirkelmetoden med
beregnede BNBO’er med grundvandsmodellen. I den forbindelse har
kommunen vurderet, at cirkelmetoden er mindre anvendelig ved små
indvindinger, samt i områder hvor grundvandsspejlet har en stor gradient. I
områder, hvor sænkningen af grundvandsspejlet er stor, sammenlignet med
grundvandsspejlets gradient, har kommunen vur-deret, at der er en rimelig
overensstemmelse mellem BNBO beregnet med cirkelmetoden og med
grundvandsmodellen.

Kommunen har bemærket, at for kildepladser med flere boringer, hvor
sænkningen af grundvandsspejlet ved den enkelte boring påvirkes af
sænkningen fra naboindvindingen, kan grundvandsmodellen, i mod-
sætning til cirkelmetoden, også tage højde for dette ved beregning af
BNBO. I disse situationer har kommunen vurderet, at der er en lille
overensstemmelse mellem BNBO, bestemt med cirkelmetoden, og BN-BO
bestemt med grundvandsmodellen.

Kommunen har på den baggrund samlet vurderet, at beregningen af BNBO
ved anvendelse af grundvandsmodellen giver den mest korrekte
bestemmelse af BNBO.

Kommunens sårbarhedsvurdering af grundvandsmagasiner



/

21

Egedal Kommune har udført sårbarhedsvurderinger af de primære
grundvandsmagasiner i udpegede BNBO’er. Sårbarhedsvurderingen er
udført for nitrat og plantebeskyttelsesmidler. Ved sårbare arealer menes de
arealer, hvor en korrekt anvendelse af henholdsvis nitrat og plante-
beskyttelsesmidler potentielt kan udgøre en trussel for grundvandet. Egedal
Kommune har opstillet en generel sårbarhedsklassificering for
grundvandsmagasiner. Vurderingen tager udgangspunkt i ”Zonerings-
vejledningens” principper for fastlæggelse af grundvandsmagasiners
nitratsårbarhed. I vurderingen indgår endvidere oplysninger om fund af
miljøfremmede stoffer i grundvandet, samt grundvandets strøm-
ningsforhold (potentialeforhold). Med baggrund i dette har kommunen
opstillet følgende generelle sårbarhedsklassificering:

”Høj: Nitrat, pesticider eller miljøfremmede stoffer i grundvandet,
oxideret vandtype, vandmættet lertykkelse < 5 m, nedadrettet
gradient.

Middel: oxideret vandtype eller svagt reduceret, pesticider eller
miljøfremmede stoffer i grundvandet, ingen nitrat, varierende
vandmættet lerdæklag < 15 m, overvejende nedadrettet gradient.

Lav: svagt reduceret vandtype, få eller ingen pesticider eller mil-
jøfremmede stoffer i grundvandet, ingen nitrat, vandmættet ler-
tykkelse > 15 m, overvejende nedadrettet gradient.

Ingen: reduceret vandtype, ingen pesticider eller miljøfremmede
stoffer i grundvandet og ingen nitrat, vandmættet lertykkelse > 15
m.”

I forhold til udbredelsen af lerlag over grundvandsmagasinet, som Område
Kildeplads indvinder fra, har kommunen anført [jf.afsnit 2.1., side 7 i
”Vurdering af behov for at stille skærpet krav til anvendelsen af pe-sticider
i det boringsnære beskyttelsesområde ved Område Kilde-plads” , Egedal
Kommune, september 2016]:

”Område Kildeplads er omfattet af Indsatsplan for grundvands-
beskyttelse i Ganløse-området. [...]. Det boringsnære beskyttelses-
område ligger geografisk inden for det område, som indsatspla-nen
udpeger som områdets mest forureningssårbare og som har højeste
prioritet for beskyttelse at vandindvindingen i forhold til forurening
fra nærmeste omgivelser.

Den afgiftsfinansierede grundvandskortlægning viser, at den ak-
kumulerede tykkelse af lerlag over kalken inden for størstedelen af
det boringsnære beskyttelsesområde er mellem 0 og 15 m [...]. I
nordlige retning fra kildepladsen mod Vej 3, tynder lerla-gene ud, og
nogle steder er der intet eller kun et par meter beskyt-tende lerlag.
Det ses eksempelvis i boring med DGU-nr. 200. 89, 200. 4220 og
200. 4927, se figur 2. Lerlaget er derfor ikke sammen-hængende
inden for det boringsnære beskyttelsesområde.”

I forhold til bestemmelsen af grundvandsdannende områder i BNBO til
Område Kildeplads har kommunen anført:



/

22

”Naturstyrelsen har i 2010, med den regionale grundvandsmodel for
Nordøst Sjælland, fastlagt et grundvandsdannende opland og et
indvindingsopland til Område Kildeplads ved en vandindvin-ding på
1,2 mio. m  pr. år [...]. Oplandene bestemt med den regio-nale
grundvandsmodel for Nordøst Sjælland er ifølge … behæftet med en
vis usikkerhed. [...]. I … anbefales det generelt, at inddra-ge området
omkring boringerne som en del af det grundvands-dannende opland.
Dette skyldes, at den regionale model er baseret på et net med store
masker og det er sandsynligt, at et mere fin-masket net i
strømningsberegningerne vil give bedre beregning af lokale
sænkningstragter omkring boringerne og dermed større lo-kale
gradienter og nedadrettet strømning omkring boringerne ….

3

[…]

Det boringsnære beskyttelsesområde ved Område Kildeplads er
beregnet med en lokal grundvandsmodel, baseret på den regiona-le
grundvandsmodel for Nordøst Sjælland [...].

[…]

Lokalmodellen forudsiger, at en stor del af de 374 mm pr. år som
infiltrerer til det primære magasin inden for det boringsnære be-
skyttelsesområde, sker via en horisontal tilstrømning fra de se-
kundære sandmagasiner og ikke kun fra terræn. Grundvandsmo-
dellens resultater vurderes dog på dette område at være usikre, bl.a.
på grund af at indvindingen midles over et helt år, samt at der ifølge
den regionale Nordøst-model ses grundvandsdannelse i den vestlige
del af BNBO …. Det formodes, at den store vandind-vinding på
kildepladsen, formentlig inducerer en større mængde grundvand fra
terræn til det primære magasin end modellens for-udsigelse, grundet
den komplekse geologi.

[…]

HOFORS pejlerunde i 2014 viser, at der overordnet er indikationer
på en mindre nedadrettet gradient mellem de øvre magasiner og det
primære magasin i det boringsnære beskyttelsesområde [...]”

I forbindelse med beregning af BNBO for Område Kildeplads har Ege-dal
Kommune beregnet BNBO med grundvandsmodellen med en por-øsitet for
grundvandsmagasinet på hhv. 0,01 % og 0,05 %. BNBO er ef-terfølgende
afgrænset således, at det følger brugsgrænser og skel, som ligger nærmest
BNBO beregnet med en porøsitet på 0,05 %.

I forhold til fund af plantebeskyttelsesmidler i boringer i BNBO har
kommunen anført:

”Der er eller har været fund af miljøfremmede stoffer inden for det
boringsnære beskyttelsesområde i 5 af de 7 indvindingsborin-ger og i
9 af de 10 moniteringsboringer. I vandindvindingsborin-gerne med
DGU-nr. 200. 4237 og 200. 4220 samt moniteringsbor-



/

23

ing med DGU-nr. 200. 5213, er der ikke påvist miljøfremmede stof-
fer.

Fundene omfatter:
- Pesticider i 5 indvindingsboringer, 8 moniteringsboringer og 1
sløjfet vandindvindingsanlæg
- Klorerede opløsningsmidler eller deres nedbrydningsprodukter i 4
moniteringsboringer.
- MTBE i 2 moniteringsboringer.
- BTEX i 2 moniteringsboringer.
- Detergenter i 6 indvindingsboringer og 7 moniteringsboringer.

Koncentrationen af de påviste miljøfremmede stoffer ligger under
kvalitetskravet for drikkevand, bortset for pesticider, hvor indhol-det
af pesticider i vandindvindingsboring med DGU-nr. 200. 4236
overskrider kvalitetskravet for indhold af pesticider i grundvand og
drikkevand på 0,1 μg/l.

Det er hyppigst pesticidnedbrydningsproduktet BAM som findes i
grundvandet ved Område Kildeplads. BAM er påvist i det se-
kundære og primære grundvand 11 steder inden for det bor-ingsnære
beskyttelsesområde.[...]

Kilderne til pesticidfundene i Område Kildeplads kan ikke geo-
grafisk stedfæstes. Men Egedal Kommune vurderer, at fundene i
indvindingsboringerne og de øvrige pesticidfund inden for det
boringsnære beskyttelsesområde indikerer, at området ved Område
Kildeplads er sårbart over for pesticider.”

I den konkrete sårbarhedsvurdering af BNBO til Område Kildeplads har
Egedal Kommune konkluderet følgende:

”Lerdæklagene yder varierende beskyttelse omkring de 7 indvin-
dingsboringer. Ud fra de bestemte vandtyper vurderes det, at der er
sket en påvirkning af grundvandet fra terrænoverfladen. Ifølge
grundvandsmodellen sker grundvandsdannelsen til indvindings-
boringerne fra det mellemliggende sandmagasin og udgør 21 % af
den årlige indvinding. Grundvandsdannelsen fra terræn til ind-
vindingsmagasin er i gennemsnit nul indenfor BNBO. Grund-
vandsmodellens resultater vurderes dog på dette område at være
usikre, bl.a. på grund af at indvindingen midles over et helt år, samt
at der ifølge den regionale Nordøst-model ses grundvands-dannelse i
den vestlige del af BNBO. Der vurderes på den bag-grund, at kunne
ske grundvandsdannelse til indvindingen inden-for BNBO.

Der er konstateret BAM i flere af boringerne, og i boring 200.4236
hvor der også er fundet flere andre pesticidstoffer, overskrider
mængden af BAM drikkevandskvalitetskravet for enkeltpesticider på
0,1 μg/l. På baggrund af stigende pesticid- og nitratindhold må-lt i
flere af boringerne, vurderes magasinet at være sårbart overfor
miljøfremmede stoffer. [...]



/

24

Det vurderes på den baggrund, at der indenfor BNBO er en mid-del
sårbarhed [...], og at håndtering og brug af pesticider, samt at
anvendelse af nitrat på landbrugsjord indebærer en risiko. Det an-
befales på den baggrund, at ophøre med brug og håndtering af
pesticider.”

Som et led i beskrivelsen af grundvandets strømning i BNBO har Ege-dal
Kommune analyseret grundvandets potentialeforhold i monite-
ringsboringer, filtersat i henholdsvis et øvre, et mellem og nedre
grundvandsmagasin, i henholdsvis den sydvestlige, sydøstlige og nord-lige
del af BNBO. Med baggrund i pejleresultaterne er det anført, at:

”[...] gradientforhold sydvest for kildepladsen [...] viser [...] ved
pejleboringerne 200.4928, 200.4929 og 200.4940 [...] en mindre
nedadrettet gradient i 2014 mellem vandspejlet i det terrænnære sand
i forhold til det primære magasin[...], mens der er en mindre
opadrettet gradient mellem det mellemliggende sandmagasin og det
primære magasin.

I området ved pejleboringerne 200.5206, 200.5244 og 200.5245 [...]
ses der i perioden 2005-2009 generelt en lille nedadrettet gradient
mellem det mellemliggende sand [...] og det primære magasin [...]. I
2014 ses dog, at der mellem det primære magasin og det mellem-
liggende sandmagasin er indikation på opadrettet gradient, mens der i
2014 er nedadrettet gradient mellem det øvre magasin [...] og det
primære magasin.

På figur [...] ses gradientforholdene i området ved pejleboringerne
200.88, 200.4927 og 200.4941. Det fremgår af denne figur, at der i
perioden 2002 og til i dag er en mindre nedadrettet gradient mel-lem
det øvre magasin [...] og det primære magasin [....]

Pejlingerne viser, at der overordnet er indikationer på en mindre
nedadrettet gradient mellem de øvre magasiner og det primære
magasin.”

I forbindelse med sårbarhedsvurderingen har Egedal Kommunen end-
videre foretaget udvaskningsberegninger med programmet BRIBE.
Kommunen har beregnet hvilken mængde (kritiske spildmængde) af
pesticidet Glyphosat der skal spildes for, at grænseværdien på 0,1 μg/1 for
plantebeskyttelsesmidler i drikkevand overskrides.

Den kritiske spildmængde er i den vestlige og centrale del af kildeplad-sen
ved boring DGU nr. 200.4240 og 200.4220 beregnet til at være 60 l (ved en
koncentration på 7,2 g/l Glyphosat), og 300 l i den østlige del, ved boring
DGU nr. 200.4235.

Egedal Kommune har i forbindelse med beregningerne endvidere be-
mærket:

”Det skal dog erindres, at der er tale om en beregning, der er en
tilnærmet virkelighed. Grundet den komplekse virkelighed, vil det
kun være et kvalificeret skøn, der illustrerer, at sker der et



/

25

spild i forbindelse med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, kan
det medføre stor skade på Område Kildeplads.”

…

8. Miljø- og Fødevareklagenævnets vurdering og afgørelse
I sagens behandling har deltaget nævnets medlemmer, Person 2 (formand),
landsdommer Person 3 og landsdommer Person 4, de sagkyndige
medlemmer Person 5 og Person 6, samt de læge medlemmer Person 7,
Person 8 og Person 9.

Sagen er blevet behandlet i kombinationsnævn med deltagelse af sag-
kyndige fra afd. 3, (grundvands- og vandforsyningsforhold) samt afd. 9,
(de læge medlemmer), idet afgørelsen i sagen, blandt andet beror på både
en sagkyndig vurdering og en afvejning af forskellige modsatret-tede
hensyn, herunder hensynet til almenvellet i form af hensyn til
vandindvindingen, samfundsøkonomiske hensyn, private interesser og
proportionalitetsafvejninger. Sådanne afvejningsspørgsmål er ifølge
forarbejderne til lov om Miljø- og Fødevareklagenævnet af en sådan særlig
karakter, at de kan begrunde, at de læge medlemmer inddrages.

Det retlige grundlag
Efter miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, kan kommunalbestyrelsen gi-ve
påbud eller nedlægge forbud for at undgå fare for forurening af be-stående
eller fremtidige vandindvindingsanlæg til indvinding af grundvand.

Den nugældende miljøbeskyttelseslovs § 24 er en videreførelse af 1973-
lovens § 14, der igen videreførte bestemmelsen i § 42 i vandforsynings-
loven af 1969.

Af forarbejderne til 1969-vandforsyningslovens § 42 fremgår det, at be-
stemmelsen navnlig tager sigte på a) forhold, der medfører en nærlig-gende
fare for vandforsyningen, b) forhold, der medfører en fjernere liggende
fare, når forholdet findes i en erhvervsvirksomhed og kræver tilladelse
efter bygge- sundheds- eller anden lovgivning, c) spilde-vandsanlæg
bortset fra sive- og samlebrønde og lignende, når de med-fører fjernere
forureningsfare for vandforsyningen, og

"d) forhold, der medfører fjernere fare for forurening, når forholdet
ikke er ulovligt eller kan forbydes efter anden lovgivning. Herunder
falder visse anvendelser af gødning og gødningsoplag og eventuelt
løsdriftstalde i nærheden af et vandværk."

Bestemmelsen i § 24 skal ses i sammenhæng med miljøbeskyttelseslo-vens
§ 63, der fastslår, at forbud eller påbud efter § 24 vedrørende lov-ligt
bestående forhold, herunder anvendelse af gødningsstoffer i land-brug,
gartneri og skovbrug, kun kan gives mod fuldstændig erstatning,
medmindre andet følger af andre retsregler.

Bestemmelsen, der nu suppleres af det generelle forbud i § 21 b, har ho-
vedsageligt været anvendt til at fastlægge såkaldte fredningsbælter
omkring grundvandsboringer med forbud mod gødskning og brug af



/

26

gifte og plantebeskyttelsesmidler, eller i øvrigt anbringelse eller brug af
stoffer, der kan udsætte anlægget for forurening, jf. cirkulære nr. 64, 1980
om vandindvinding og vandforsyning, kapitel 4, punkt 6e.

Klagerne har blandt andet anført, at rækkevidden af miljøbeskyttelses-
lovens § 24 skal ses i sammenhæng med den nyere bestemmelse i lovens §
26 a, der giver mulighed for at pålægge lodsejere rådigheds-
indskrænkninger eller andre foranstaltninger, som er nødvendige for at
sikre nuværende eller fremtidige drikkevandsinteresser mod forure-ning
med nitrat eller pesticider, når der er vedtaget en indsatsplan efter
vandforsyningslovens § 13 eller § 13 a.

Af forarbejderne til miljøbeskyttelseslovens § 26 a fremgår blandt andet:

"Den gældende regel i miljøbeskyttelseslovens § 24 ville muligvis
kunne bruges i nogle af disse tilfælde, men dens rækkevidde er
tvivlsom. Den er hidtil ikke mindst blevet brugt til at påbyde
fredningsbælter på i størrel-sesordenen 10 m omkring
vandindvindingsboringer, hvor stort set alle aktiviteter er forbudt,
herunder gødnings- og pesticidanvendelse. Det er fortsat meningen,
at § 24 skal anvendes til at give påbud om sådanne fredningsbælter,
uanset hvor den pågældende boring er beliggende. Imid-lertid er
bestemmelsens præcise rækkevidde herudover tvivlsom, og an-
vendelse af den forudsætter i hvert fald, at der er en konkret
(eksisterende eller planlagt) indvinding, som ønskes beskyttet."

Det er Miljø- og Fødevareklagenævnets opfattelse, at det anførte i for-
arbejderne til § 26 a ikke skal forstås som udtryk for, at § 24, stk. 1, kun
kan anvendes til at pålægge fredningsbælter på 10 meter omkring bor-
inger.

Derimod skal bemærkningen i forarbejderne ses i den sammenhæng, at
bestemmelsen kun kan anvendes i forhold til beskyttelse af konkrete
(eksisterende eller planlagte) indvindinger og ikke i forhold til udpege-de
og prioriterede områder for fremtidig indvinding.

På baggrund af ordlyden af § 24, stk. 1 og bestemmelsens forarbejder
finder Miljø- og Fødevareklagenævnet, at § 24 indeholder hjemmel til at
nedlægge forbud mod aktiviteter, der i øvrigt er lovlige, f.eks. fordi de
hviler på godkendelsesordningen for plantebeskyttelsesmidler.

Det er på ovennævnte baggrund Miljø- og Fødevareklagenævnets vur-
dering, at bestemmelsen i § 24 sammenholdt med erstatningsbestem-
melsen i § 63 giver hjemmel til at nedlægge forbud mod et i øvrigt lov-ligt
forhold — mod fuld erstatning — forudsat, at der foreligger en fare
for et vandindvindingsanlæg.

Som det fremgår af forarbejderne, behøver der ikke at være tale om en
nærliggende eller overhængende fare, idet netop også fjernere liggende
fare er omfattet af bestemmelsen.

Faglig vurdering af BNBO-afgrænsning og grundvandsmagasinets
sårbarhed



/

27

Ifølge miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, er det en betingelse for at ud-
stede forbud eller påbud, at der foreligger en fare for forurening af be-
stående eller fremtidige anlæg til indvinding af grundvand.

Miljø- og Fødevareklagenævnet finder, at en fare for forurening eksem-
pelvis kan bestå på arealer, hvor der dannes grundvand til et primært
grundvandsmagasin, og hvor der ikke er en tilstrækkelig beskyttelse i form
af eksempelvis sammenhængende lerlag af en vis tykkelse.

Miljø- og Fødevareklagenævnet bemærker indledningsvist, at afgræns-
ningen af det boringsnære beskyttelsesområde (BNBO) for Område
Kildeplads er fastlagt på baggrund af en grundvandsmodel og i over-
ensstemmelse med anbefalingerne i Miljøstyrelsens vejledning. Miljø-og
Fødevareklagenævnet finder på den baggrund, at udstrækningen af det
udpegede BNBO, er fastlagt på en sådan måde, BNBO kan anven-des i
overensstemmelse med formålet, jf. vejledningen, om udpegning af
BNBO, herunder i forhold til at sikre en passende responstid.

Formålet med at etablere et boringsnært beskyttelsesområde (BNBO) for
Område Kildeplads er, at forhindre eller begrænse risikoen for atder kan
opstå en situation, hvor der indvindes forurenet drikkevand på
kildepladsen, og herunder at sikre responstid i forhold til at afværge en
forurening af kildepladsen.

Opfyldelsen af formålet kræver, at der dels etableres en overvågning i
randen af BNBO af det grundvand, der strømmer til kildepladsens ind-
vindingsboringer fra arealer uden for BNBO, dels at det grundvand der
eventuelt dannes indenfor afgræsningen af BNBO, og som strømmer til
kildepladsens indvindingsboringer, ikke forurenes, idet en sådan foru-
rening ikke vil kunne opdages i overvågningsboringerne.

Miljø- og Fødevareklagenævnet konstaterer, at der er etableret ti over-
vågningsboringer i og ved randen af BNBO i henholdsvis den sydlige,
nordlige, østlige og centrale del af BNBO, hvor grundvandet i de se-
kundære og primære grundvandsmagasiner overvåges.

Egedal kommune har forbindelse med vurderingen af, om der fagligt er
grundlag for at udstede forbuddene taget stilling til, om der dannes
grundvand i BNBO, som strømmer til kildepladsens indvindingsborin-ger,
og om grundvandsmagasinet i den forbindelse har en sådan sår-barhed, at
der er en risiko for, at der kan ske nedsivning af miljøfrem-mede stoffer,
herunder plantebeskyttelsesmidler, som kan forurene kil-depladsens
indvindingsboringer.

Egedal Kommune har i sin vurdering af, om der sker grundvandsdan-nelse
til kildepladsens indvindingsboringer anført, at pejling af borin-ger i
BNBO indikerer, at der overordnet er en nedadrettet grundvands-strømning
(gradient) mellem de øvre sekundære grundvandsmagasiner og det nedre
primære grundvandsmagasin i BNBO, hvilket medfører en nedadrettet
grundvandsbevægelse. Kommunen anfører endvidere i sin vurdering, at
der på grund af den komplekse geologi og den relativt store indvinding af
grundvand på kildepladsen, formodentlig dannes



/

28

mere grundvand til kildepladsens indvindingsboringer i BNBO, end
grundvandsmodellen forudsiger.

I forbindelse med vurdering af det primære grundvandsmagasins sår-
barhed i BNBO overfor forurening med pesticider har Egedal Kommu-ne
anført, at den geologiske kortlægning viser, at der ikke findes et
sammenhængende lerlag over grundvandsmagasinet, som boringerne på
Område Kildeplads indvinder fra, samt at vandtypen, og fund af pesticider
i kildepladsens indvindingsboringer viser, at det indvundne grundvand er
påvirket af arealanvendelsen på terræn. Som et led i sår-
barhedsvurderingen er der endvidere foretaget udvaskningsberegnin-ger
ved et spild af pesticidet Glyphosat. Beregningerne viser, at der ved et
spild på 60 liter i den vestlige og centrale del, eller et spild på 300 liter i
den østlige del af BNBO udvaskes Glyphosat med en koncentration på 0,1
μg/liter til det primære grundvandsmagasin.

Egedal Kommune har samlet vurderet, at der sker grundvandsdannelse til
kildepladsens indvindingsboringer i BNBO, og at det primære
grundvandsmagasin i BNBO har en sådan sårbarhed, at der ikke bør
anvendes, håndteres og opbevares plantebeskyttelsesmidler i BNBO.

Miljø- og Fødevareklagenævnet finder ikke grundlag for at tilsidesætte
Egedal Kommunes vurdering heraf. Nævnet har i den forbindelse sær-ligt
lagt vægt på de faktiske oplysninger om grundvandskemi, grund-vandets
trykforhold, samt geologiske oplysninger fra boringer i BNBO.

Med hensyn til geologiske forhold, bemærker Miljø- og Fødevareklage-
nævnet, at tykkelsen af det beskyttende lerlag i den vestlige del af kil-
depladsen ifølge boringsoplysninger fra indvindingsboringerne DGU nr.
200.4240 og 200.4239, viser, at det primære grundvandsmagasin er
beskyttet af 5-15 meter tykt lerlag i den vestlige del af BNBO, i den cen-
trale del, jf. oplysninger fra boring DGU nr. 200.4220, af 0 meter og i den
østlige del, jf. boringsoplysninger fra boring DGU nr. 200.4238, 200,4237,
200.4236 og 200.4235, af et beskyttende lag på 15-24 meter moræneler.

Miljø- og Fødevareklagenævnet bemærker endvidere, at det konturere-de
kort for lertykkelsen over det primære grundvandsmagasin fra den
geologiske kortlægning i indsatsplanområde Ganløse, som er baseret på
geologiske boringsoplysninger fra kildepladsens indvindingsboringer,
øvrige boringer i BNBO samt geofysisk kortlægning, viser, at lertykkel-sen
i den vestlige del af BNBO er 5-15 meter, i den centrale del 0-5 me-ter og i
den østlige-nordøstlige del af BNBO 0-30 meter. Med baggrund i de
væsentlige variationer i tykkelsen af ler over det primære grund-
vandsmagasin, og de målte indhold af nitrat i kildepladsens indvin-
dingsboringer, jf. nedenstående afsnit, konstaterer Miljø- og Fødevare-
klagenævnet, at det primære grundvandsmagasin i BNBO ikke er be-
skyttet af et sammenhængende lerlag. Det bemærkes endvidere, at kort-
lægningen omfatter den samlede lertykkelse. Der er således ikke taget
hensyn til, at kun reduceret (iltfri) ler kan tillægges betydning i forhold til
beskyttelse af grundvandet. Da de øverste lerlag antageligvis er oxi-derede
(iltede) og derfor uden væsentlig betydning for grundvandsbe-



/

29

skyttelsen, må tykkelsen af de beskyttende lerlag antages at være min-dre,
end det kortlagte indikerer.

Med hensyn til grundvandskemi konstaterer Miljø- og Fødevareklage-
nævnet, at vandanalyser af grundvandet i kildepladsens indvindings-
boringer, jf. seneste analyse for nitrat, indeholder 1,8-25 mg nitrat pr. li-ter,
samt 36-89 mg sulfat pr. liter. Miljø- og Fødevareklagenævnet kon-staterer
endvidere, at analyser for nitrat og sulfat i kildepladsens ind-
vindingsboringer ved boringernes etablering i 1997 viste et indhold af
nitrat og sulfat på henholdsvis 0,023-6,64 mg/1 og 9-55 mg/l. Miljø- og
Fødevareklagenævnet bemærker i den forbindelse, at det målte indhold af
nitrat og sulfat i seneste analyse betyder, at det grundvand, der ind-vindes
på kildepladsen, må betegnes som grundvand fra nitratzonen el-ler en
vandtype B. Kendetegnende for denne vandtype er, at grund-vandet, i de
områder hvor det dannes, ikke er beskyttet af lerlag af en væsentlig
tykkelse, der kan nedbryde nedsivende kvælstof (under dan-nelse af
sulfat), som tilføres naturligt eller i dyrkningsmæssigt øjemed på terræn.
Det betyder, at tilførslen af kvælstof på terræn, og den efter-følgende
(delvise) nedbrydning af kvælstof i jord og grundvand fører til, at der
dannes nitrat og sulfat i grundvandet. Bestemmelsen af grundvandets
vandtype til vandtype B er derfor en indikation på et grundvandsmagasins
generelle sårbarhed i forhold til påvirkninger fra terræn, og dermed
risikoen for nedsivning af bl.a. miljøfremmede stof-fer, herunder pesticider
til grundvandet.

I forhold til fund af plantebeskyttelsesmidler konstaterer Miljø- og Fø-
devareklagenævnet, at der i seneste pesticidanalyse i kildepladsens
indvindingsboringer er fund af pesticidnedbrydningsproduktet 2,6- di-
chlorbenzamid (BAM) i koncentrationer af 0,028-0,14 μg/1 i fire ud af
kildepladsens syv indvindingsboringer. Fundene er gjort i indvin-
dingsboringer i den vestlige og østlige del af kildepladsen. Miljø- og
Fødevareklagenævnet konstaterer endvidere, at der i moniteringsbor-inger i
BNBO er fund af pesticiderne Bentazon, Dichlorprop og Mechl-orprop,
samt fund af pesticidnedbrydningsprodukterne CGA 62826, 4-CCP, 2-(2,6-
dich.ph)props. Derudover er der bl.a. fund af klorerede op-løsningsmidler i
fire af moniteringsboringerne, samt MTBE og BTEX i to af
moniteringsboringerne.

Miljø- og Fødevareklagenævnet finder på baggrund af oplysninger om
vandtypen af det grundvand, der indvindes på kildepladsen, samt fund af
miljøfremmede stoffer i kildepladsens indvindingsboringer og i mo-
niteringsboringer i BNBO, at grundvandsmagasinet, som kildepladsens
boringer indvinder fra, er sårbart overfor miljøfremmede stoffer, her-under
pesticider.

Vedrørende grundvandets trykforhold konstaterer Miljø- og Fødevare-
klagenævnet, at der ifølge oplysningerne om pejling af grundvands-standen
i boringer i BNBO, som er filtersat i henholdsvis de sekundære
grundvandsmagasiner og det primære grundvandsmagasin, forekom-mer
en nedadrettet grundvands-strømning (gradient). Det er i den for-bindelse
Miljø- og Fødevareklagenævnets vurdering, at gradientforhol-dene
periodevis kan ændre sig over året som følge af årstidsvariationer



/

30

i nedbørs-og fordampningsforhold således, at der kan forekomme en
opadrettet strømning i perioder med høj nedbør og lav fordampning.

I forhold til omfanget af grundvandsdannelse i BNBO bemærker Miljø-og
Fødevareklagenævnet, at grundvandsmodellen, som er anvendt i
forbindelse med indsatplanen for Ganløse området, og som bl.a. bygger på
oplysninger om geologi, grundvandets trykforhold og nedbørs-mængder,
primært udpeger områder med grundvandsdannelse til kil-depladsens
indvindingsboringer i den nordlige-nordøstlige del af BN-BO, samt nord
for BNBO. Ved at sammenholde udpegede grundvands-dannende områder
med udviklingen af indholdet af nitrat og sulfat i grundvandet, som i de
første år efter kildepladsens etablering øges væ-sentligt, og det forhold, at
der på kildepladsen indvindes op til 1,2 mil-
lioner m  /år, hvor lerdækket over det primære grundvandsmagasin er
begrænset, er det Miljø- og Fødevareklagenævnets vurdering, at der dannes
mere grundvand til kildepladsens indvindingsboringer bor-ingsnært, end
grundvandsmodellen forudsiger. Det er således Miljø- og
Fødevareklagenævnets vurdering, at den relativt hurtige udvikling af
koncentrationerne af nitrat og sulfat kun kan finde sted ved dannelse af
betydende mængder grundvand boringsnært, indeholdende nitrat og sulfat,
som har en kort transporttid til kildepladsens indvindingsborin-ger.

3

Miljø- og Fødevareklagenævnet vurderer således, at der dannes grund-
vand i BNBO, i et omfang der betyder, at grundvandsmagasinets sår-
barhed overfor miljøfremmede stoffer også er gældende i BNBO.

På baggrund af oplysninger om tykkelsen af lerlag over det primære
grundvandsmagasin, vandtypebestemmelsen, udviklingen i vandkvali-teten
af det grundvand, der indvindes på kildepladsen, samt fund af
miljøfremmede stoffer i kildepladsens indvindingsboringer og monite-
ringsboringerne i BNBO, er det Miljø- og Fødevareklagenævnets vurde-
ring, at grundvandsmagasinet i BNBO er sårbart overfor påvirkninger fra
terræn og dermed også sårbart overfor nedsivning af pesticider.

På grund af områdets geologiske kompleksitet er det endvidere Miljø-og
Fødevareklagenævnets vurdering, at der ikke kan udpeges specifik-ke
områder inden for BNBO, hvor det kan udelukkes, at der sker
grundvandsdannelse til det primære grundvandsmagasin, hvorfra der
indvindes.

Det er på denne baggrund Miljø- og Fødevareklagenævnets vurdering, at
der på samtlige matrikler omfattet af de nedlagte forbud består en fa-re for
forurening af grundvandet, når der anvendes, håndteres eller op-bevares
plantebeskyttelsesmidler inden for BNBO. På den baggrund finder Miljø-
og Fødevareklagenævnet, at der er et tilstrækkeligt fagligt grundlag for de
nedlagte forbud.

Proportionalitetsvurdering
Miljø- og Fødevareklagenævnet har foretaget en skønsmæssig afvejning af,
om lovhjemlen til at nedlægge forbud bør anvendes i det konkrete tilfælde.



/

31

Nævnet har således foretaget en proportionalitetsafvejning af på den ene
side hensynet til beskyttelsen af kildepladsens indvindingsborin-ger, som
samfundsmæssigt vigtige boringer til sikring af en tilstrække-lig
drikkevandsforsyning, over for hensynet til de lodsejere, som med
forbuddene vil få begrænset den lovlige rådighed over deres ejendom-me.

Der er i nævnets afvejning indgået en vurdering af, hvor fjerntliggende
faren for forurening må være set i lyset af den usikkerhed, der er for-
bundet med kendskabet til de geologiske forhold omkring indvindings-
boringerne.

Et flertal på seks af nævnets medlemmer finder, at de nedlagte forbud bør
stadfæstes.

Flertallet lægger overordnet vægt på, at det i Danmark er et princip, at
drikkevandsforsyningen skal baseres på rent grundvand, som efter en
simpel vandbehandling, bestående af iltning og filtrering, kan anvendes til
drikkevand.

Flertallet lægger i den konkrete sag vægt på, at de geologiske forhold i
området betyder, at det boringsnære beskyttelsesområde til Område
Kildeplads er særligt sårbar overfor en eventuel nedsivning af pestici-der,
hvor selv små mængder pesticider kan medføre en overskridelse af
kvalitetskravene for drikkevand, og som inden for beskyttelsesområdet kan
være vanskeligt at nå at afværge, inden det når kildepladsens ind-
vindingsboringer. Flertallet lægger endvidere vægt på, at der er tale om et
samfundsmæssigt vigtigt vandindvindingsanlæg, hvor der årligt kan
indvindes 1.2 mio. m  vand til forsyning af ca. 30.000 husstande, som ved
en eventuel forurening kan være vanskeligt eller uforholdsmæssigt
bekosteligt at erstatte, samt at anlægget indgår i netværket af vandind-
vindingsanlæg, der forsyner hovedstadsområdet med drikkevand. Fler-
tallet finder således i den konkrete sag, at selv en begrænset risiko for
uheld kan begrunde et forbud.

3

Af de af kommunen anførte grunde finder flertallet, at kommunen på
baggrund af den overordnede politiske beslutning om at nedlægge for-bud
mod anvendelse af bekæmpelsesmidler i naturlig forlængelse heraf også
har kunnet nedlægge forbud mod opbevaring. Nævnet kan ligele-des
tiltræde kommunens vurdering af, at et forbud ikke kan anses for unødigt
indgribende i forhold til parcelhusejere.

Et mindretal (Person 7 og Person 9) finder, at de nedlagte forbud bør
ophæves.

Person 7 finder, at der ikke er ført bevis for, hvorfra forurenin-gen kommer
og at der hovedsageligt er gjort fund af pesticider under grænseværdien.
Forureningen kan således være opstået uden for BN-BO. Man kan lave
dybere vandboringer med et tilfredsstillende resultat, som det er gjort ved
én af boringerne på kildepladsen. Videre giver for-buddene ikke mening,
når det fortsat er tilladt, at transportere sprøjte-midler på vejnettet i
området.



/

32

Person 9 finder, at det fremgår af BNBO-vejledningen, at der skal være en
reel trussel, og at indgreb ikke må være mere vidtgående end nødvendigt.
Det er ikke tilstrækkeligt, at en forurening truer grund-vandet generelt. Det
er ikke godtgjort, at der er en reel trussel mod grundvandet ved regelret
anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Risi-koen for uheld er det bærende
for kommunens afgørelse, men uheld bør håndteres af beredskabet og ikke
ved forbud. Der er ikke grundlag for det ekspropriative indgreb, da
kommunen burde have benyttet mu-ligheden for at indgå frivillige aftaler
eller køb af de omhandlede ejen-domme. Derfor er forbuddene ikke
proportionelle.

Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelse
Miljø- og Fødevareklagenævnet stadfæster afgørelse fra Egedal Kom-
mune af 12. september 2016 om forbud mod anvendelse, håndtering og
opbevaring af plantebeskyttelsesmidler på matr.nr. ...”

Ud over det, der er gengivet i nævnets afgørelse fra Frederiksborg Amts ind-
satsplan for grundvandsbeskyttelse fra 2006, fremgår bl.a. af sammendraget i
indsatsplanen, at grundvandet i området er sårbart, men at indvindingen ikke
umiddelbart er truet på trods af fund af spor af nedbrydningsprodukter fra tid-ligere
anvendte pesticider. Det fremgår endvidere af planens afsnit 10 om sår-barhed, at
de pesticider, der anvendes i dag ikke bør udgøre et alvorligt pro-blem, hvis de
håndteres korrekt.

Af Miljøstyrelsens vejledning for BNBO-områder fra 2007 fremgår – ud over det,
der er gengivet i nævnets afgørelse endvidere bl.a.:

”2.2 Miljøbeskyttelsesloven § 24 og 26 a
…

Anvendelsen af beskyttelseszoner skal anvendes, hvor kommunalbe-
styrelsen vurderer, at der kan ske en forurening, som vil føre til en
overskridelse af grundvandskriterierne …, som er fastsat ud fra en vur-
dering af at grundvandet skal kunne opfylde drikkevandskriterierne ef-ter
normal simpel vandbehandling.

…

4.3 Arealet af BNBO
…
Det beregnede arealet af BNBO bør opfattes, som det maksimale areal
inden for hvilket, hvor der kan give påbud eller nedlægges forbud for at
undgå fare for forurening. I en række tilfælde vil der ikke være behov for
beskyttende foranstaltninger inden for hele arealet som BNBO dæk-ker.”

Miljøministeriet, Naturstyrelsen, har i et notat af 2. juli 2013 til kommunerne og KL
bl.a. bemærket, at det er kommunen, der har bevisbyrden for, at der består



/

33

en forurening eller fare herfor, at indgrebet er begrundet i denne fare, og at ind-
grebet ikke er mere vidtgående end nødvendigt.

Af Egedal Kommunes rapport ”BNBO – Boringsnære Beskyttelsesområder
Rapport” dateret februar 2014 fremgår ud over det, der er gengivet i nævnets
afgørelse:

”…

Tabel 4-1 (fortsat): Oversigt over almene anlæg med tilhørende bor-
inger i Egedal Kommune, hvor der beregnes BNBO. Forventet størrel-
se af fremtidig indvindingstilladelse, BNBO år ud fra indvindings-
mængde (strømningstid) og lithologi ved filtersætning er angivet på
boringsniveau.

Boring, DGU-nr. Indvinding, m³/år BNBO år Lithologi 

…
45623 Område Kildeplads, 1.200.000 m³/år
200.4220 345.000 1 Kalk
200.4235 120.000 1 Kalk
200.4236 120.000 1 Sand/Kalk
200.4237 180.000 1 Kalk
200.4238 180.000 1 Kalk
200.4239 135.000 1 Kalk
200.4240 120.000 1 Kalk

…

6.2. 1 Risikovurderingsværktøj

Til v urdering af risiko for forureni ng med pesticider på landbrugsjord
er JAGG og BRIBE anvendt. Der er opstillet forskellige forureningssce-
nari er for at afklare om pesticidspi ld inden for BNBO udgør et problem.

…

Til bestemmelse af uhelds effekt p å grundvandskvaliteten inden for BNB
O, er benyttet et risikovurderi ngsværktøj, JAGG …, Miljøstyrelsens regn
eark til risikovurdering af jord, afdampning, gas og grundvand, sam t
BRIBE …, et værktøj udvikle t af Aarhus Kommune med tilskud
fra Naturstyrelsen. …

…

8.2 Restriktioner overfor nitrat og pesticider
…



/

34

Tabel 8-1 Oversigt over projektets anbefaling til restriktion i BNBO,
sårbarhedsvurdering og fremtidig indvindingstilladelse.

Indvinding
Indvindingsanlæg Restriktion Sårbarhed m³/år
Område Kildeplads Ingen pesticider og maks. Middel 1.200.000

50 mg nitrat/l fra rodzonen

…”

Af Egedal K ommunes rapport fra september 2016 ”Vurdering af behovet for at
stille skærpet krav til anvendelsen af pesticider i d et boringsnære
beskyttelsesområde ved Område Kildeplads ”, fremgår ud over det, der er gengivet i
nævnets afgørel-se, bl.a.:

Dette notat har til formål at:

1. Uddybe grundlaget for BNBO-projektets anbefalinger om ”hånd-
tering af pesticider i det boringsnære beskyttelsesområder inde-
bærer en risiko for vandindvindingen på Område Kildeplads” .
Herunder vurdere mulige forureningskilder for pesticider i det
boringsnære beskyttelsesområde ved Område, via vurderinger af
observerede vandstandsforhold og konstaterede pesticider.

2. Vurdere om det er nødvendigt og proportionalt, at forbyde an-
vendelsen af pesticider for samtlige landbrugs- og skovarealer,
gårdspladser, udenomsarealer i det boringsnære beskyttelsesom-
råde, på baggrund af den registrerede arealanvendelse ved be-
sigtigelsen. Samtlige 39 ejendomme i det boringsnære beskyttel-
sesområde ved Område Kildeplads er besigtigede i 2013. Besig-
tigelsen skal benyttes til at vurdere påvirkningen ved et eventu-elt
forbud, herunder fastlægge et erstatningsforslag til lodseje-ren.

…

4.2 Vandkvalitet
…

Der har været påvist pesticider i vandindvindingsboringerne på Område
Kildeplads siden 2003. Der har været påvist pesticider i 5 van-
dindvindingsboringer, 8 moniteringsboringer og 1 vandindvindingsan-læg,
der nu er sløjfet.

Det er hyppigst pesticidnedbrydningsproduktet BAM som findes i
grundvandet ved Område Kildeplads. BAM er påvist i det sekundære og
primære grundvand 11 steder inden for det boringsnære beskyttel-
sesområde. I figur 8 er der en nærmere beskrivelse af stoffet BAM.

Der er påvist pesticidnedbrydningsproduktet BAM i 4 af de nuværende 7
indvindingsboringer på Område Kildeplads; DGU-nr. 200. 4235, 200.



/

35

4236, 200. 4238 og 200. 4240 …. Der har tidligere været påvist BAM i
indvindingsboring med DGU-nr. 200. 4239, mens der aldrig har været
påvist BAM i indvindingsboringerne med DGU-nr. 200. 4220 og 200.
4237. Indholdet af BAM overskrider kvalitetskravet for pesticider i
grundvand på 0,1 μg/l i boring med DGU-nr. 200. 4236. Indholdet af BAM
i de 3 andre BAM-påvirkede indvindingsboringer ligger i dag mellem
0,02-0,06 μg/l.

Der har tidligere været påvist et indhold af BAM i 5 af HOFORs moni-
teringsboringer. I 2013 påvises stoffet i to moniteringsboringer med DGU-
nr. 200.2928 og 200.2929. Indholdet af BAM i moniteringsboring med
DGU-nr. 200.2928 har ligget på 0,011 - 0,065 μg/I. I 2013 påvises
etindhold af BAM på 0,015 μg/l. Der har siden 2008 været fund af BAM i
intervallet 0,018 - 0,032 μg/l i moniteringsboring med DGU-nr. 200. 2929.
Ved seneste analyse i 2013 blev der påvist et indhold på 0,032 μ/l. I
moniteringsboringerne med DGU-nr. 200. 2927, 200. 4940 og 200. 4941
har der tidligere været påvist et indhold af BAM på op til 0,025 μg/l.
Der blev ikke påvist BAM i de tre boringer i 2013. I 2014 blev der påvist
et indhold på 0,01 μg/l i boring med DGU-nr. 200.4941.

Der blev påvist et indhold af BAM på 0,33 μg/l i det nu sløjfet vandind-
vindingsanlæg med DGU-nr. 200.7259.

…

5 Vurdering af forureningskilder for pesticider

Kilderne til pesticidfundene i Område Kildeplads kan ikke geografisk
stedfæstes. Men Egedal Kommune vurderer, at fundene i indvindings-
boringerne og de øvrige pesticidfund inden for det boringsnære beskyt-
telsesområde indikerer, at området ved Område Kildeplads er sårbart over
for pesticider. I det følgende forklares en sammenhæng for funde-ne af
pesticider i det boringsnære beskyttelsesområde.

Fladeforurening

Fundene af pesticidnedbrydningsproduktet BAM vurderes at stamme fra
fortidens anvendelse af de i dag forbudte plantebeskyttelsesmidler Prefix
og Casoron inden for det boringsnære beskyttelsesområde og den
resterende del af oplandet til Område kildeplads. BAM-fundene skyldes
altså en fladekilde. En fladekilde er karakteriseret ved lave kon-
centrationer på store arealer opstået ved den regelrette brug i landbrug,
skovbrug, bymæssig anvendelse, renholdelse af større græsarealer mv
…. Ved Område Kildeplads er der generelt fundet lavere koncentra-tioner
af BAM end cirka 0,1 μg/l. BAM er fundet 11 steder inden for det
boringsnære beskyttelsesområde og både i terrænnært og primært
grundvand …. Dette er et typisk mønster for en fladekildeforurening, ...

BAM-fundene i råvandet fra kildepladsen vurderes primært at skyldes
magasinforurening og ikke boringsbetinget forurening. BAM- forure-
ningen vurderes at skyldes mange kilder og det vurderes derfor ikke at
være rentabelt at forsøge at foretage kildeopsporing, hvilket er i over-
ensstemmelse med anbefalingerne i ….



/

36

Punktkildeforurening

Det kan ikke udelukkes, at en af vandindvindingsboringerne tidligere har
været påvirket af en punktkildeforurening med phenoxysyrer. Fund af
phenoxysyrer i indvindingsboring med DGUnr. 200.4236 i pe-rioden 2004-
2009 kan skyldes påvirkning fra en punktkilde. Med punktkildeforurening
menes en forurening som er karakteriseret ved høje koncentrationer på et
lille areal, opstået eksempelvis ved spild, uheld, deponering af emballage
og pesticidrester, lossepladser, vask af sprøjteudstyr …

…

6.2 Risikovurdering
…

NaturErhvervstyrelsen gennemfører hvert år en række kontroller af an-
vendelse af plantebeskyttelsesmidler hos jordbrugere i hele Danmark,
blandt andet som led i krydsoverensstemmelseskontrollen. Pesticidkon-
trollen i 2014 er nærmere beskrevet i …. I 2014 gennemførte NaturEr-
hvervstyrelsen 665 pesticidkontroller, heraf var der 264 overtrædelser
…. Af tabel 3 fremgår omfanget af de forskellige overtrædelser ved kon-
trollen. Egedal Kommune har ikke kenskab til, i hvor stor en grad disse
overtrædelser har medført en konkret forurening af grundvandet. Tal-lene
benyttes i disse afsnit udelukkende som indikation for at der sker
utilsigtede hændelser i forbindelse med anvendelse, håndtering og op-
bevaring af plantebeskyttelsesmidler.

Overtrædelse Antal
Ulovlig anvendelse 7
Anvendelse af ulovlige plantebeskyttelsesmidler 5
Besiddelse af ulovlige plantebeskyttelsesmidler 133
Overtrædelser vedrørende udarbejdelse af sprøjtejour- 20
naler
Overtrædelse af reglerne om vask- og påfyldning af 50
sprøjter
Opbevaringsforhold 29
Muldvarpe- og/eller mosegrisegift 2
I alt 264
…
6.2.1 Anvendelse af plantebeskyttelsesmidler
…

6.2.2 Utilsigtede hændelser i relation til håndtering af plantebeskyt-
telsesmidler

6.2.2.1 Uheld i jordbrug
…



/

37

Beregningerne viser, at et spild af 60 l sprøjtevæske (7,2 g/l Glyphosat)
inden for størstedelen af beskyttelsesområdet vil kunne forvolde stor skade
på kildepladsen, dog beregnes den kritiske spildmængde til 300 l
sprøjtevæske i den mest østlige del af beskyttelsesområdet, hvor ler-
lagstykkelsen er størst. Det skal dog erindres, at der er tale om en be-
regning, der er en tilnærmet virkelighed. Grundet den komplekse vir-
kelighed, vil det kun være et kvalificeret skøn, der illustrerer, at sker der et
spild i forbindelse med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, kan det
medføre stor skade på Område Kildeplads.

…

6.2.2.2 Uheld ved privates anvendelse
Private er som tidligere nævnt ikke nødvendigvis uddannet til at hånd-tere
plantebeskyttelsesmidler. Samlet set vurderes sandsynligheden for et spild i
forbindelse med privates anvendelse af plantebeskyttelsesmid-ler at være
højere end jordbrugers, der er uddannet i at håndtere mid-lerne.

Et spild i størrelsesorden 60 l sprøjtevæske (7,2 g/l Glyphosat) inden for
størstedelen af beskyttelsesområdet vil som ovenfor nævnt, kunne for-
volde stor skade på kildepladsen. Igen skal det dog erindres, at det kun er
et kvalificeret skøn, der viser, at sker der spild kan det skade kilde-pladsen.

I den vestlige del af beskyttelsesområdet omkring Område Kildeplads
ligger en række boligejendomme på vejene Vej 1 og Vej 2. Private, der
ikke er professionelle brugere, kan købe pakninger af sprøjtemidler,
svarende til et sprøjteareal på maksimalt 1000 m  .2

Ud fra de mængder plantebeskyttelsesmidler der typisk håndteres hos
private, vurderes spild hos en enkelt lodsejer at kunne medføre mode-rat
skade på Område Kildeplads. Såfremt hændelsen sker for flere
nærtliggende private ejendomme i det boringsnære beskyttelsesområ-de,
vil det kunne medføre stor skade på Område Kildeplads.

Samlet set vurderes det, at der jævnligt sker uheld ved privates anven-delse
af plantebeskyttelsesmidler (stor sandsynlighed) og fordi det kan medføre
at plantebeskyttelsesmidlerne genfindes på kildepladsen (mo-derat til stor
skade), så vurderes spild i forbindelse med privates an-vendelse af
plantebeskyttelsesmidler inden for beskyttelsesområdet, at have en høj
risiko for at forurene Område Kildeplads, ….

6.2.3 Utilsigtede hændelser i relation til opbevaring af plantebeskyt-
telsesmidler

Jordbruger skal opbevarer plantebeskyttelsesmidler, rester af midler el-ler
brugt emballage miljø- og sundhedsmæssigt forsvarligt. …

…

Som udgangspunkt vurderes der moderat sandsynligheden for at plan-
tebeskyttelsesmidler utilsigtet ikke opbevares forsvarligt, men fordi det



/

38

kan medføre stor skade på kildepladsen, vurderes opbevaring af plan-
tebeskyttelsesmidler inden for beskyttelsesområdet, samlet set at have en
høj risiko for at forurene Område Kildeplads, ….”

Hofor har oplyst, at Sagsøger 1 og Sagsøger 2 ved en afgørelse fra
Overtaksationskommissionen er blevet tilkendt 5.000 kr. i erstatning for ulemper
som følge af forbuddet. Sagsøger 4 og Sagsøger 5 er blevet tilkendt et tilsvarende
beløb, mens Sagsøger 3 ikke er blevet tilkendt ulempeerstatning.

Til brug for sagens behandling ved Østre Landsret har Skønsmand den 27. marts
2021 udarbejdet skønsrapport, hvoraf fremgår bl.a.:

”Med undtagelse af DGU 200.55P blev samtlige vandindvindings bor-
inger samt deres nære omgivelser inspiceret på nedenstående kort.

[ Foto udeladt ]

I området er der rigtig mange boringer foruden vandindvindingsborin-ger
(blå signatur) vist nedenfor.



/

39

[ Foto udeladt ]

Det der er af interesse og nævnt i besvarelsen i skønstemaet er boringer
med grøn signatur som er klassificeret som Anden boring i forklaringen
ovenfor.

…

[ Foto udeladt ]
De enkelte vandboringer fra vest til øst. For de fleste var DGU numme-ret
som vist i sidste række.

…

Spørgsmål 1:
Skønsmændene bedes oplyse, om midlerne på Miljøstyrelsens liste over
ikke-professionelle sprøjtemidler, der kan købes og anvendes af brugere



/

40

uden sprøjtecertifikat (bilag 27), udgør en konkret fare for grundvands-
ressourcen omkring indvindingsboringerne, hvis de anvendes på
skønsrekvirenternes ejendomme, og i bekræftende fald under hvilke
omstændigheder.

Svar på spørgsmål 1:
Bilag 27 er forældet og afløst i besvarelsen af:

URL: https://mst.dk/media/210255/sproejtemidler-tilladt-til-salg-til-
private_2021-02-02.pdf

Jeg vil ikke her berøre præmisserne for afgrænsningen af BNBO, fordi syn
og skøn generelt drejer sig om evidensen af pesticidforurening. I den
forbindelse vil jeg ikke betvivle de geologiske og hydrologiske be-
tragtninger, men koncentrer mig om hvilke pesticidforureninger, der ligger
til grund de restriktioner, der er pålagt sagsøgerne.

Forbuddene er udstedt med henvisning til miljøbeskyttelseslovens § 24,
stk. 1, og omfatter et forbud mod anvendelse, håndtering og opbeva-
ring af plantebeskyttelsesmidler . …

Præmisser for at benyttet pesticider i Danmark med særlige grund-
vandskrav:

o dansk modellering med danske særkrav.
o Højst ét år med overskridelse af kravværdien på 0,1μg/L ud af 20 år

(EU 5 år ud af 20 år).
o alle nedbrydningsprodukter er relevante i modsætning til EU, så

kravværdien på 0,1 μg/L gælder.
o Grænseværdien for nedbrydningsprodukter uden pesticideffekt kan

sættes op fra 0,1 μg /L til 0,75 μg/L, hvis en konkret vurde-ring af
stoffet viser, at der ikke er en sundhedseffekt eller miljøri-siko.
Endnu har ingen søgt om godkendelse.

Fund af pesticider i Kildepladsens vandindvindingsboringer viser, at
vandet visse steder er påvirket af pesticider eller pesticidrester. Tre
vandindvindingsboringer havde i perioder koncentrationer af BAM over
kravværdien. Andre pesticider optrådte i andre boringer på eller tæt på
Kildepladsen.

Herbicid/rest Produkt ~ Brug i
Kg (L)/ha Aktiv stof

BAM Prefix 13-30 kg Forbudt
Casoron Industri mv

4-CPP Dichlorprop Urenhed i diclorprop Forbud i landbrug,
(tilladt)* Og måske nedbryd- nu kun Plænegræs
Mechlorprop ningsprodukt fra di-
(forbudt)** chlorprop.

Dichlorprop Mange 430g/ha Haver
Mechlorprop Mange - Forbudt
Bentazon Nogle*** 960g/ha Landbrug/havebrug
Apron Bejdsemiddel**** 25-300 ml/100 kg frø Væksthus
CGA 62626



/

41

* Må ikke anvendes efter den 1. september og kun én gang om året. Ik-ke
til afgrøder kun i græsplæner
** Forbudt siden 1. jul. 1997
*** Eneste herbicid som stadig bruges på afgrødefladen. Må kun anven-
des til ukrudtsbekæmpelse i vårsæd med udlæg, ærter, kløver til frø, majs,
frøgræs samt græs- og kløvergræsmarker til slæt og/eller afgræs-ning.
****Svampemiddel må kun anvendes til bejdsning af frø til eksport, og
kun til frø der sås i væksthus. Bejdsningen skal foregå i lukkede, indu-
strielle bejdseanlæg

Bemærk jeg interessere mig kun for pesticider eller pesticidrester der er
over eller lidt under kravværdien på 0,1μg/L.

BAM har i mange år påkaldt sig stor opmærksomhed i Danmark:
Ifølge Miljøstyrelsen har doseringen af diclobenil været mellem 4 og
30 kg aktivstof pr. ha., med en skønnet typisk dosering på ca. 20 kg
aktivstof pr. ha (Miljøstyrelsen, 1997). Doseringen af chlort-hiamid
har formentlig været af samme størrelsesorden. Statens
Planteavlsforsøg har fra 1991 og frem anbefalet en maksimal dose-
ring svarende til 13,5 kg aktivstof pr. ha.
…

Begge ukrudtsmidler, Prefix og Casoron, er på granulat-form med
anbefalet udstrøning før regn. De anbefalede mængder til udstrø-ning
på op til 200 kg/ha svarer til ca. 13,5 kg aktivstof pr. ha (6,75 %
aktivstof i midlerne). I praksis har udstrøningen nok i mange tilfælde
ikke været baseret på nøje afvejede mængder, men formentlig været
strøet ud med ”let hånd” .

Forbruget af det aktive stof af de to herbicider Prefix og Casoron er
vist nedenfor

…

Illustrationen viser, det var udbredte midler, brugt i mange ikke land-
brugsmæssige sammenhænge. Som følge heraf er det væsentligt at tage
højde for de mange potentielle kilder i vurdering af BAM-forurenin-gens
oprindelse.

”Prefix og Casoron har været meget bredt anvendt på en række lokaliteter (ikke prio-
riterede):

- Gårdspladser til landbrugsbedrifter
- Gartnerier (i drivhuse, på gårdspladser og udenomsarealer)
- Plantager (under buske og træer på frugt- og granplantager, på gårdspladser)
- Planteskoler (bede, gang- og stiarealer)
- Koloni- og nyttehaver
- Boligforeninger (parkeringsarealer, gang- og stiarealer, bede, legearealer)
- Enfamilieshuse (indkørsler, bede, gang- og stiarealer)
- Parker/grønne områder (gang- og stiarealer, bede, legearealer)
- Kirkegårde (gang- og stiarealer)
- Sportspladser/idrætsanlæg (løbebaner, tennisbaner, gang- og stiarealer)



/

42

- Skoler/børneinstitutioner (gang- og stiarealer, legearealer)
- Hospitaler/øvrige offentlige bygninger (gang- og stiarealer, parkeringsplad-ser)
- Veje (vejrabatter, fortove, stier)
- Jernbane/stationspladser
- Vandværksgrunde 
- Nærfelt omkring boringer i indvindingsopland.”

…

Som det fremgår, har brugen været særdeles udbredt, herunder på
vandværksgrunde og indvindingsopland og doseringerne har været heftige.
Med undtagelse af havebrug, plantager og planteskoler har for-bruget være
begrænset til byerne. Det kan derfor ikke komme som en overraskelse at
BAM findes på Område Kildeplads.

…

Nedbrydningshastigheden af aktivstoffet diclobenil i Prefix og chlorthi-
amid in Casoron i overjord til metabolitten, 2,6- dichlorbenzamid (BAM),
har en halveringstid på ca. 50 uger. Det vil sige at hvis man har benytte 13
kg aktivt stof i Prefix pr ha. vil man efter 24 år stadig have 12480 μg ~12,5
mg ~0,013 g diclorbenil/chlorthiamid tilbage i jorden. For at kravværdien
ikke må overskrides skal man benytte 12480 L~12,5 tons vand for at
fortynde koncentrationen til kravværdien på 0,1μg/L af de oprindelige
herbicider.
…

Prefix og Casoron er ikke blevet benyttet på landbrugets dyrkningsfla-de.
Vandværkerne har selv været aktive med at bruge produkterne om-kring
kildepladser. Dette er medvirkende til, at nedbrydningsproduktet BAM er
den mest fundne pesticidrest i danske grund- og drikkevands-boringer. I
1997 blev ukrudtsmidlerne forbudt. At benytte fund af BAM til at
understøtte BNBO og en målestok for nuværende sprøjtepraksis er ikke
relevant.

I afgørelsen … er BAM blevet fremhævet (seneste analyser 2015-2016 så
der sikkert er tale om gennemsnit)

DGU nr. 200.4240 200.4239 200.4220 200.4238 200.4237 200.4236 200.4235

Første analyse,

BAM (μg/L)

0,028 Intet fund Intet fund 0,035 Intet fund 0,14 0,039

…
Ved at sammenholde gennemsnits koncentrationer i tabellen og de dy-
namiske koncentrationer kan man se at 200.4240, 200.236 og 200.4235
har haft en eller flere toppe over kravværdien på 0,1μg/L. Noget tyder
på at ”fodringen” af DGU 200.4235 og 200.4236 kan skyldes punktkil-der!
Definitioner på flade- og punktkilder.
…



/

43

”Punktkilder og fladekilder kan defineres ud fra en teknisk synsvinkel. punktkilder er
karakteriseret ved høje koncentrationer på små arealer, og fladekilder er karakteriseret ved
lave koncentrationer på store arealer. Imellem disse to typer kilder findes en ræk-ke
gråzoner: f.eks. mange små punktkilder i et samlet område, der, når de udvaskes til
grundvandet, får fladekildelignende karakter, eller f.eks. linjekilder, der f.eks. opstår
som følge af sprøjtning langs jernbaner, vejarealer, sti og gangarealer m.v. …
Jeg vil imidlertid kun bruge betegnelse punktkilder, fordi nøsten alle
de fundne pesticider har være forbudt i Danmark i 10 til 25 år. I rela-
tion til hvor forureningen kommer fra er det ligegyldigt om det er
punkt-eller fladekilder.

Placeringen af de omtalte boringer ligger langs Kildepladsen på begge
sider af Vej 5 og at DGU 200.4236 ligger tæt på Pumpestationen. Hvis der
har været sprøjtet med Prefix tidligere kan der være betragte-lige mængder,
som stadig dukker op i boringerne

Miljø- og Fødevareklagenævnet konstaterer endvidere, at der i monite-
ringsboringer i BNBO er fund af pesticiderne Bentazon, Dichlorprop og
Mechlorprop, samt fund af pesticidnedbrydningsprodukterne CGA 62826,
4-CCP.

I [afgørelserne] har Egedal Kommunen endvidere foretaget udvask-
ningsberegninger med programmet BRIBE version 3.1 … i forbindelse
med sårbarhedsvurderingen

Kommunen har beregnet hvilken mængde (kritiske spildmængde) af
pesticidet glyphosat der skal spildes for, at kravværdien på 0,1 μg/L. for
plantebeskyttelsesmidler i drikkevand overskrides. Den kritiske spild-
mængde er i den vestlige og centrale del af kildepladsen ved boring DGU
nr. 200.4240 og 200.4220 beregnet til at være 60 L (ved en koncen-tration
på 7,2 g/ L Glyphosat~), og 300 L i den østlige del, ved boring DGU nr.
200.4235.

Imidlertid er beregninger for glyphosat forkerte, fordi man har sat Koc (den
justerede adsorptionskoefficient i jord) til 0 (…) og ikke mellem 884 –
50.660 ml/g som EFSA (European Food Safety Authority) konklu-derer.
Det betyder, at glyphosat stort set er immobilt i almindelig jord og derfor
ikke til fare for grund- og drikkevand (EFSA Journal 2015;13(11):4302,
side 61) under forudsætning af at boringerne er tætte og forseglet og
glyphosat er udbragt på lovlig vis.

Det er en stor udfordring at simulere risikoen for udvaskning af glyp-hosat
fordi faktorer som jordstruktur, nedbørsmønster og adsorptions-dynamik
har afgørende indflydelse på udvaskningen. Man må kunne forlange, at de
fysisk kemiske egenskaber ved jordbund og glyphosat er grundig
undersøgt før man udfører simuleringerne. Yderligere bør mo-dellen være
valideret under danske forhold, hvilket ikke er nemt da der stort set aldrig
findes nogen reel udvaskning af glyphosat sted til rele-vante dybder. Så
vidt jeg kan se er BRIBE version 3 baseret på mere end 20 års gamle
rapporter og der er intet om verificering med andre udva-
skningsprogrammer i den internationale litteratur.



/

44

I perioden 1990-2017 er er udført 14.136 analyser med 142 fund med
glyphosat og 25 af dem var over kravværdien, altså 1% fund og 0,2% over
kravværdien. I borekontrollerne er der i sammen periode analyse-ret
11.591 gange for glyphosat. Der er gjort 39 fund (0,3%) og 5 (0,04%) af
dem var over kravværdien. Så man kan konkludere det er lidet sand-
synligt, at glyphosat truer grundvandsreserven.

Jeg har ikke via Egedal kommune kunne få oplyst hvorfor man har valgt en
Koc på 0 og om BRIBE version 3.1 er blevet verificeret med an-dre
velkendte simuleringsmodeller, f.eks. Daisy … Man kan næppe hel-ler
skalere risikoen ved normal anvendelse op imod risikoen for punkt-spild
tæt på en boring.

Vandkvaliteten i vandindvindingsboringer (DGU-nr.200.4236) på Område
Kildeplads viser, at fortidens anvendelse af plantebeskyttelses-midler har
medført at kvalitetskravet for indholdet af pesticider i drik-kevandet
sjælden er overskredet på Område Kildeplads. Kommunen vurderer, at
overskridelse af kvalitetskravet for pesticider i denne bor-ing, og påvisning
af pesticider i alt fem vandindvindingsboringer, skyl-des fortidens
anvendelse af de i dag forbudte plantebeskyttelsesmidler forhandlet som
Prefix og Casoron, inden for det boringsnære beskyttel-sesområde og den
residerende del af oplandet til Område kildeplads. Fundene af
pesticidresten BAM kan ikke umiddelbart benyttes i forhold til at vurdere
den nuværende godkendelsesordning for plantebeskyttel-sesmidler, da
Prefix og Casoron ikke er godkendt i dag. I øvrigt blev de godkendt i en tid
hvor ingen havde fantasi til at forestille sig at ned-brydningsprodukter
skulle være et problem.

Det eneste landbrugspesticid der er blevet målt, er bentazon, som det
fremgår i …. Grafen viser at der er 2 overskridelser af kravværdien for
mere end 12 år siden

Generelt er procent indtag med BAM og bentazon over kravværdien faldet
meget drastisk (se nedenfor) fordi Prefix blev forbudt for mere end 23 år
siden. Desuden har man løbende indskrænket den anbefalede dosering af
bentazon i afgrøder . Det ses at BAM fra at være til stede over kravværdien
i 15% af GRUMOboringerne nu er faldet til 5% over 20 år. Bentazon er
også faldet og overskridelser af kravværdien er minimale. (Figur 58,
Grumorapport Geus 2018).



/

45

Figur 58 (Grundvand Geus 2018). GRUMO. Tidslig udvikling i andelen af
fund i alt for udvalgte pesticider og nedbrydningsprodukter i ”den faste
kerne” af indtag. Hvert år repræsenterer opgørelser af andelen af indtag,
hvor pesticidet er påvist mindst én gang inden for en tre-årspe-riode
(forudgående, aktuelle og efterfølgende år). Bemærk y-aksen ikke har
samme skala for alle delfigurer.

For de to phenoxysyrer, dichlorprop og mechlorprop; er der ejendom-melig
nok ikke sket nogle nævneværdige ændringer selv om de begge blev
forbudt at benytter på afgrødefladen fra 1997 og 2001.

På grundlag af overståede er jeg uenig med præmisserne for forbuddet
mod at anvende og opbevare plantebeskyttelsesmidler . Pesticid og
deraf følgende pesticidnedbrydningsprodukter er med undtagelse af
bentazon ikke brugt på afgrødefladen i næsten 20 år

Spørgsmål 2:
Skønsmændene bedes vurdere, om målingerne af pesticider i indvin-
dingsboringerne kan henføres til private grundejeres eventuelle brug af
ikke-professionelle sprøjtemidler, der kan købes og anvendes af brugere
uden sprøjtecertifikat eller om forureningen må antages at hidrøre fra andre
forureningskilder, eksempelvis landsbrugsdrift eller anden er-
hvervsmæssig aktivitet.

…

Svar på spørgsmål 2:
…

Pesticider omfatter klar til brug samt visse i koncentreret form: Uanset
hvilken form de nævnte bekæmpelsesmidler har, er det altid koncentra-
tion/doseringen af midlerne på et givet sted der bestemmer om de er
acceptable at bruge.

Bekæmpelsesmidler skal opbevares i henhold til gældende regler og være
forsvarlig anbragt så uvedkommende ikke kan få adgang til dem. De
samme regler gælder selvfølgelig også andre koncentrater f.eks. ma-ling og
koncentreret husholdningsprodukter, så som eddikesyre, svovl



/

46

og forskellige jernforbindelser. I maling findes der biocider til træ im-
prægnering, som samme med fungicider i havebruget giver nedbryd-
ningsproduktet DMS. DMS er overvejende er fundet i grund- og drik-
kevandskontroller omkring de større byer. DMS er kendt i Egedal
Kommune, fordi det er fundet over kravværdien på 0,1μg/L i drikke-
vandet fra Hove Vandværk …

Liste over ikke-professionelle sprøjtemidler, der kan købes og anvendes af
brugere uden sprøjtecertifikat

Herbicider Insekticider Sneglemidler Svampemidler
afskrækning

Eddikesyre thlacloprid Ferrifosfat Svovl
Glyphoat Rapsolie+

Pyrethrin I & II
Pelargonsyre 1,2,3 Flupyradifuran (in-

sektpinde og spray)
Caprinsyre 4 Cypermethirn
MCPA
Mechlorprop-p Fårefedt
Dichlorprop
Dicamba
2,4-D
Jern(II) sulfat (mo s i
græsplæner)
Fedtsyre (C8-C10 ho-
vedfraktion nona nsyre)

…

Som det fremgå r af listen, er der flere midler der indgår i den alminde-
lige husholdnin g, eddikesyre, fårefedt, rapsolie. Ferrisulfat er et gam-
mel grundforbe dringsmiddel til at indstille jordens surhedsgrad (pH).
Fern(II)sulfat ha r flere forskellige anvendelser. Det kan br uges til at
modvirke jernm angel og bruges også i industrielle processer. Glyphosat
er et totalherbic id som kun virker på planter og som bindes kraftigt til
jorden og bevæ ger sig derfor stort set ikke. Derfor findes det ikke i grund-
eller dri kkevandsboringer. MCPA, dicamba, dich lorprop-P og
mechlorprop er alle midler, der ikke bruges i landbruget mere, men kun
på græsplæner med store restriktioner.

Pelargonsyre (N onanoic acid) og caprinsyre benyttes ikke i landbruget,
men kun i priva te haver med en temmelig høj dosering 1 6.4 til hele 150
Kg/ha. Bemærk at Pelargonsyre ejendommelig nok ikke har nogle af-
standskrav forb ehold (…)

Som et kuriosum kan det nævnes at pesticidbelastnings-indikatoren
ved normaldose ring er 57 gange højere for Pelargonsyre i forhold til brug
af glyphosat.



/

47

Insektmidlerne pyrethrin, acetamiprid, cypermethrin er ikke godkendt til
landbrugsafgrøder og må kun anvendes til bekæmpelse af insekter i
prydplanter.

Det kniber for skønsmanden at se, at disse midler, i de koncentrationer der
bruges i haver skulle udgøre en konkret fare for grundvandsres-sourcen,
hvis de lovpligtige foranstaltninger om opbevaring og anven-delse
overholdes (se også grafer for koncentrationer af dichlorprop, me-
chlorprop og nedbrygningsproduktet 4-CPP i besvarelsen af spørgs-mål 3).

Spørgsmål 3:
Skønsmændene bedes oplyse, om – og i bekræftende fald i hvilket om-fang
– skønsmændene vurderer, at utilsigtede hændelser eller uheld ved private
grundejeres anvendelse og/eller opbevaring af plantebe-skyttelsesmidler,
der kan købes og anvendes af brugere uden sprøjte-certifikat, inden for
beskyttelsesområdet vil medføre konkret fare for at forurene
grundvandsressourcen omkring indvindingsboringerne.

…

Svar på spørgsmål 3:
BAM er et nedbrygningsprodukt fra Prefix og Casoron som har været
brugt i årene 1965 til 1997 med ca. 29.000 kg om året. Som nævnt tidli-
gere har doseringerne været mellem 4 og 30 kg aktivstof pr ha. Disse
midler har ikke være brugt på landbrugets dyrkningsflade. Så for BAMs
vedkommende kan landbrugets rolle stort set udelukkes. Ned-brydningen
af Prefix og Casarons aktive stoffer er lang, ca. 50 uger før 50 % af
doseringen er nedbrudt til f.eks. BAM som vist i Spørgsmål 1.

Mht. dicamba, dichlorprop og mechlorprop’s nedbrydnings produkt 4-CCP
kan det nævnes at midlerne ikke har være anvendt i landbruget i de sidste
ca. 20 år. De er stadig brugt i bekæmpelses af ukrudt i græs-plæner og er
tilgængelig for personer uden sprøjtecertifikat …

Bilag 6 Figur 7 viser, hvor der er påvist BAM og andre ikke navngivne
pesticider eller pesticidrester omkring det boringsnære beskyttelsesom-
råde ved Område. Kortet viser, at der findes pesticider i det sekundæ-re og
primære grundvand, både indenfor og udenfor det boringsnære
beskyttelsesområde.

Jeg har anmodet om at få verificerede data som vist i DGU 200.4940 for
bentazon som er et landbrugsherbicid via Egedal kommune. … Desværre
har HOFOR ikke meldt tilbage om de meget store værdier, som ikke findes
i Jupiter databasen så langt tilbage, Men Egedal kom-mune har velvilligt
stillet deres data til rådighed. …

I perioden 2004- 2009 blev der i vandindvindingsboring med DGU-nr.
200.4236 tre gange påvist Dichlorprop og en gang følgende pesticider, 4-
CPP, Dichlorvos og Diuron. Dichlorprop og 4-CPP tilhører gruppen af
phenoxysyrer langt under kravværdien. Der har også været påvist
phenoxysyrer i de to moniteringsboringer DGU-nr. 200.5206 og DGU-nr.
200.5244, der ligger sydvest for Vandindvindingsboringen med



/

48

DGU-nr. 200.4236. I dag påvises stofgruppen stadig i DGU 200.5244, og
200.5206 hvor der ganske rigtig var omkring 0.4μg/L i 2017 af 4-CCP. Det
tyder kraftigt på en punktkildeforurening.

Der er i boring med DGU-nr. 200.5206 i perioden 2008-2011 påvist op til
0,45 μg/L Dichlorprop, op til 0,071 μg/L Mechlorprop, op til 5,9 μg/L 4-
CPP og op til 0,12 μg/L 2,6-DCPP. I 2012-2014 blev der ikke påvist no-
gen pesticider, Der er ingen tvivl om at de store koncentrationer her
skyldes punkkilder og ikke regelret anvendelse.

Jeg kan desværre ikke få koncentrationsprofilerne for DGU 200.5206 i
ovennævnte tidsrum fordi Egedal Kommune/HOFOR ikke har registre-ret
dem i Jupiterdatabasen. Koncentrationsprofilerne er vist i nedståen-de
grafer.

…

Den tidsmæssige udvikling af bentazon vist for tre DGUer i nederste
venstre hjørne har i dag ikke bentazon over detektionsgrænsen … Ben-
tazon har være nøje reguleret i de sidste mange år pga. fund i GRUMO, og
i boringskontroller, og det kan bl.a. ses på salget som er faldet mar-kant.

Interessant er det, at det kun er DGU 200.4940 der har en koncentration af
bentazon og ikke de andre der ligger tæt på uanset jordens beskaf-fenhed
…

Fra bilag 23 ”Den kritiske spildmængde er i den vestlige og centrale del af
kildepladsen ved boring DGU nr. 200.4240 og 200.4220 beregnet til at
være 60 l (ved en koncentration på 7,2 g/l Glyphosat), og 300 l i den øst-
lige del, ved boring DGU nr. 200.4235.”

Det er blevet nævnt tidligere i besvarelse af spørgsmål 1, BRIBE version 3
beregningerne er forkerte fordi de ikke har taget højde for glyphosats
kraftige adsorption til jorden og man finder meget shjælden noget i
drikkevandsboringer. I perioden 1990-2017 er er udført 14.136 analyser
med 142 fund og 25 af dem var over kravværdien, altså 1% fund og 0,2%
over kravværdien. I borekontrollerne er der i sammen periode analyseret
11591 gange for glyphosat. Der er gjort 39 fund (0,3%) og 5 (0,04%) af
dem var over kravværdien.

Konklusionen er, at ved brug af ikke-professionelle sprøjtemidler, kni-ber
det for mig at se, der skulle være nogle problemer, hvis man sprøjter efter
forskrifterne og ikke rundt om borehullerne. Et af de kendte problemer er,
at selve boringshullet ikke altid er forseglet til-strækkeligt fordi der altid
forekommer brudflader mellem jorden og borerøret.

Spørgsmål 4:
Er et totalforbud mod henholdsvis anvendelse og/eller opbevaring af ikke-
professionelle sprøjtemidler, der kan købes og anvendes af brugere uden
sprøjtecertifikat, på skønsrekvirenternes ejendomme efter skøns-mandens
opfattelse fagligt nødvendigt for at hindre nedtrængning af



/

49

pesticider til drikkevandsindvindingsmagasinet?

Svar på spørgsmål 4:
…
Det er yderst vanskeligt for skønsmanden at sige noget kvalificeret om
risiko her, fordi mine kompetencer ikke ligger inden for risikovurde-ring.
Kildepladsen var allerede aktiv da de første syntesiske herbicider,
phenoxysyrer; blev lanceret efter 2. Verdenskrig.

Min erfaring er at pesticiddoseringer for private kan føles meget ab-strakt.
Beregninger af doser på et lille areal kan være vanskelige for ik-ke
sagkyndige. Mange gange tidligere var doseringer angivet i g pr ha (10.000
m  ~1 ha.) mens haveejeren måske kun skal bekæmpe ukrudt på 1.000
m  .~0,1 ha.

2
2

Fra [afgørelserne].” I forhold til kommunens henvisning til uheld i Lejre
Kommu-ne i 2013 med spild af 3000 liter fortyndet Glyphosat og i Tølløse
Kommune i 2016 med 3000 liter fortyndet sprøjtemiddel samt til
forskellige forureningsscenarier og ri-sikovurderingsværktøjer, har
klagerne anført, at det forhold, at der rent hypotetisk kan ske uheld ikke
kan begrunde et forbud, ligesom det må antages, at der kan an-vendes
mindre indgribende metoder, for eksempel restriktioner i forhold til
mængden af pesticider, der må køres ud på markerne ad gangen.” .
Det kniber meget for skønsmanden at relatere ovenstående scenarie til
Kildepladsen på samme måde som den fejlbehæftede ofte nævnte sce-narie
med spild af 60L sprøjtevæske med 7,2 g/L glyphosat.

Når man opbevarer og benytter kemikalier af en hver slags i et bore-nært
område, kan der ske spild og her koncentreres om herbicider. Imidlertid er
der også opbevaring af f.eks. Træbeskyttelsesmidler som stort set altid
indeholder biocider(fungicider) som kan sive ned i jorden, jævnfør DSM
problematikken …
Jeg mener sammenligningen mellem lodsejere kun med adgang til spe-
cifikke allerede fortyndede pesticidprodukter og så landbrugsdrift og
massive forureningshændelser er irrelevant.

Spørgsmål 5:
Har skønsmanden kendskab til tidligere tilfælde, hvor private grunde-jeres
opbevaring af ikkeprofessionelle sprøjtemidler har medført foru-rening af
grundvandsressourcer og i bekræftende fald i hvilket omfang og under
hvilke omstændigheder?

Svar på spørgsmål 5:
Fra bilag 6 punkt 6.2.2.2 Uheld ved privates anvendelse: ”Samlet set vurde-
res sandsynligheden for et spild i forbindelse med privates anvendelse af plantebe-
skyttelsesmidler at være højere end jordbrugers, der er uddannet i at håndtere mid-lerne.”
 
Ovenstående kan jeg kun tilslutte mig, men nedenstående kan jeg ikke se
har noget at gøre med risikoprofilen. Endnu engang benytter man de
fejlbehæftede beregninger med BRIBE som nævnt tidligere:
”Et spild i størrelsesorden 60 L sprøjtevæske (7,2 g/L Glyphosat) inden for største-delen af
beskyttelsesområdet vil som ovenfor nævnt, kunne forvolde stor skade på



/

50

kildepladsen. Igen skal det dog erindres, at det kun er et kvalificeret skøn, der viser, at sker
der spild kan det skade kildepladsen.”
 
Der er ikke konstateret nedsivning af glyphosat til grundvand og drik-
kevand. I perioden 1990-2017 er er udført 14.136 analyser med 142 fund
og 25 af dem var over kravværdien, altså 1% fund og 0,2% over krav-
værdien. I borekontrollerne er der i sammen periode analyseret 11591
gange for glyphosat. Der er gjort 39 fund (0,3%) og 5 (0,04%) af dem var
over kravværdien.

Der er intet der tyder på at de midler der må bruges, … har relation til
ovenstående. GDU 200.5206 og 200.5244 ligge særdeles tæt på hinanden
sammen med en anden boring. Begge har 4-CPP meget over kravvær-dien
(se koncentrationsprofiler tidligere og placeringen nedenfor). Så måske er
der tale om punktkilder.

…

”I den vestlige del af beskyttelsesområdet omkring Område Kilde-plads
ligger en række boligejendomme på vejene Vej 1 og Vej 2. De kan købe
pakninger af sprøjtemidler, svarende til et sprøjteareal på maksimalt 1000
m  og det vurderes, at spild hos en en-kelt lodsejer kan medføre moderat
skade på Område Kildeplads. Så-fremt hændelsen sker for flere
nærtliggende private ejendomme i det boringsnære beskyttelsesområde, vil
det kunne medføre stor skade på Område Kildeplads.”

2

Her taler vi om teoretisk set uafhængige hændelser som har en sand-
synlighed for at ske. Hvis enhver hændelse har en sandsynlighed på lad os
sige 20% og der er 3 matrikler vil sandsynligheden for at hændelser-ne
sker samtidig i et givet tidsrum er 0,2  ~8%.3

Ovennævnte beregninger er rent teoretiske. Der hvor man har fundet
phenoxysyrer og bentazon er det vigtig at påpege at noget af det kan
stamme fra tidligere landbrugsdrift, eller fra punktkilder.

Fra figur 8 bilag 6: Dichlorprop og Mechlorprop er phenoxysyrer, der har
været anvendt siden henholdsvis 1963 og 1950. 4-CPP og 4-dCCP er enten
urenheder i phenoxysyrer eller nedbrydningsprodukter. Pheno-xysyrer har
været anvendt som plantebeskyttelsesmidler i korn samt til renholdelse af
græsarealer, sportspladser, golfbaner, udyrkede arealer m.m. Anvendelsen
blev reguleret i 1997, således har de ikke har været anvendt i landbruget
siden 2001. Bentazons anvendelse og dosering blev begrænset i 2014.

Det er derfor ejendommeligt, at man finder 4-CCP over kravværdien i
DGU 200.5206. Umiddelbart ser de ud til at være en punktkilde.

Spørgsmål 6:
Skønsmanden anmodes om at skønne, om risikoen for forurening af
grundvandsressourcerne er højst som følge af, at der på Vej 2 og de
omkringliggende veje er ubegrænset adgang til at transportere



/

51

pesticider og andre potentielt forurenende midler og væsker, eller de
private grundejeres ret til at opbevare ikke-professionelle sprøjtemidler.

Svar på spørgsmål 6:
…

Samlet set vurderer Egedal Kommune, at det er sjældent, at plantebe-
skyttelsesmidler ikke opbevares forsvarligt (moderat sandsynlighed). Som
gennemgående element i Bilag 6 punkt 6.2.3 side 30-31 er det tidli-gere
flere gange nævnte fejlbehæftet eksempel med spild af 60 L sprøjtevæske
(7,3 g/L glyphosat) inden for beskyttelsesområdet brugt. Som jeg har
nævnt, er dette eksempel urealistisk fordi glyphosat bindes kraftigt til
jorden og derfor ikke findes i grund- og drikkevandsborin-ger.

Spørgsmålet Er ”… om risikoen for forurening af grundvandsressourcerne
er højst som følge af, at der på Vej 2 og de omkringliggende veje er
ubegrænset adgang til at transportere pesticider og andre potentielt
forurenende midler og væ-sker.”
Jeg kan ikke rigtig se hvordan jeg skulle kunne besvare dette fordi det
åbenbart nu også drejer sig om professionelle landmænd og ikke priva-te
landmænd?

Hvis det drejer sig om private grundejeres ret til at opbevare ikke-
professionelle sprøjtemidler, kan jeg ikke se noget problem, fordi de kun
kan købe i begrænsede mængder og langt de fleste kemikalier alle-rede er
fortyndet og klar til brug”

Forklaringer
Sagsøger 5 og Skønsmand har afgivet forkla-ring.

Sagsøger 5 har forklaret bl.a., at han sammen med sin hustru køb-te ejendommen
Matrikel nr. 4 og Matrikel nr. 3 i 2014. I 2017 købte de også Matrikel nr. 6, der er
omfattet af § 3 i naturbeskyttelsesloven. Grundene ligger i et område, hvor der er
tunneldale. Nogle af de omliggende tunneldale er fredet, men det er den tunneldal,
hvor deres ejendom ligger, ikke. Der et fald på deres grund med et stort fladt stykke
i bunden. Der er tale om gammel søbund, der tidligere har været anvendt som
landbrugsjord. Kun den flade del af arealet er beliggende i BNBO-området. Deres
jord grænser ned til Gåsebæk Renden, der leder vand fra områder, der gerne må
sprøjtes på. Af og til går Gåsebæk Renden over sine breder og oversvømmer deres
jorde, hvorved der ledes sprøjterester ud på de-res jord. Der grænser to flade
matrikler op til grundvandboringerne med sø, krat, savanne og græsningsareal på
den ene og pilekrat, skov og en stor sø på den anden. På Matrikel nr. 4 er der et
areal på ca. 3.500 m², der er omfattet af § 3 i naturbeskyttelsesloven. Det er SKAT,
der har fastlagt arealet, hvilket har betyd-ning for beregningen af ejendomsskatter.
Deres hus og have ligger på Matrikel nr. 3. De bruger hele ejendommen privat.



/

52

Sagen begyndte med, at de modtog en varslingsskrivelse fra kommunen. Det fik
ham op af stolen, for i overskriften stod der ”opbevaringsforbud” . Dette var nyt i
forhold til, at de fra kommunen tidligere havde erfaret, at der kunne blive tale om et
sprøjtnings- og håndteringsforbud. Efter flere forgæves forsøg lykke-des det ham at
få kontakt med en miljøsagsbehandler fra kommunen. Han spurgte denne, hvordan
kommunen ville håndtere et opbevaringsforbud, hvor-til denne svarede, at det bl.a.
kunne ske ved at se, om han opbevarede tromler med plantebeskyttelsesmidler i sin
lade. Han oplyste miljøsagsbehandleren om, at han er parcelhusejer, hvortil der blev
svaret, at man kun kan kontrollere ved at se, om man opbevarer
plantebeskyttelsesmidler. Han oplyste miljøsagsbe-handleren om, at
plantebeskyttelsesmidler kunne opbevares indendørs, hvortil der blev svaret, at man
i så fald jo måtte indendørs for at kontrollere dette. Da begyndte hans klokker at
ringe, da der i så fald ville være tale om en ransag-ningspligt.

Han og hans hustru er flyttet til området, fordi de er interesseret i natur. De sprøjter
ikke, men de synes, at opbevaringsforbuddet er meget indgribende. Det er ikke
behageligt at få ransaget sit hus hvert 10. år. Spørger man en ejendoms-mægler, kan
huset blive svært at sælge.

Sagsøgerne Sagsøger 1 og Sagsøger 2's grund minder om deres og går ned til
Gåsebæk Renden og boringsområdet. De har mange træer på de-res grund, som
også lejlighedsvist bliver oversvømmet. De har en almindelig have med bl.a.
legehus. Sagsøger 3's ejendom har en almindelig have uden noget engareal ned til
terræn.

Skønsmand har oplyst, at han vedstår den af ham udarbejdede skønser-klæring.

Han har videre forklaret bl.a., at han er tidligere professor i ukrudtsbekæmpelse og
pesticider med en faglig baggrund som agronom. Han havde geologi som et fag i
studietiden, men han beskæftiger sig ikke hermed.

I skønserklæringen har han ikke berørt præmisserne for afgræsningen af BN-BO-
området, og han har lagt sagens oplysninger om geologiske og hydrologi-ske
forhold til grund. Skønserklæringen er udarbejdet på et evidensbaseret grundlag
med bl.a. anvendelse af data fra ”Jupiter” og ”GRUMO” . Han har i erklæringen
opstillet grafer, der illustrerer, hvordan forekomsterne af pestici-drester i
kildepladsens vandvindingsboringer har udviklet sig over tid. Der er gjort fund af
rester af dichlorbenzamid (BAM), der er et nedbrydningsprodukt fra Prefix og
Casoron. Sådanne midler har antagelig været anvendt på kilde-pladsen. Midlerne
har været forbudt i mange år. Foto nr. 3 på skønserklærin-gens s. 5 viser et fravær af
ukrudt, hvilket tyder på, at der tidligere har været



/

53

anvendt pesticider til ukrudtsbekæmpelse på kildepladsen. Det er en velbevaret
hemmelighed, at det i gamle dage var helt normalt at sprøjte på kildepladser,
specielt med Prefix, der virker i meget lang tid. I gamle dage, da han var ung,
tænkte man ikke på beskyttelse af grundvandet.

I svaret på spørgsmål 1 i skønserklæringen har han redegjort for fund af pesti-
cidrester i vandindvindingsboringerne. Bentazon anvendes stadig i landbrug og til
dels til havebrug, men anskaffelse kræver grønt bevis, og dermed kan det ikke
erhverves af private. Der er i vandindvindingsboringerne også fundet re-ster af
dichlorprop og mechlorprop, men fundene er meget små og tæt på de-
tektionsgrænsen. Dichlorprop kan af private kun købes i opblandet form, mens
mechlorprop er blevet forbudt.

Han er uenig i præmisserne for forbuddet, da der ikke er fundet pesticider over
kravværdien for drikkevand i prøverne. Det, der er fundet, er irrelevante ned-
brydningsprodukter. Der er fundet rester af BAM i fire ud af syv boringer, og i to af
disse er der tale om fund tæt på detektionsgrænsen. Han har i skønserklæ-ringen
fremstillet grafer over alle syv boringer. Fagligt interessante er fundene af BAM i
de to boringer 200.4235 og 200.4236, da der for de seneste år kan kon-stateres store
fald og stigninger i mængden, hvilket er bemærkelsesværdigt, da de produkter,
hvorfra BAM hidrører, blev forbudt i 1997. I boring 200.4236 har forekomsten fra
2010 til 2020 ligget jævnt over kravværdien på 0,1 μg/L, mens forekomsten i
boring 200.4235 kun har været over kravværdien en enkelt gang i 2018. Dette kan
tyde på en punktkildeforurening tæt på boringen. Forekomsten af BAM i boring
200.4236 er ca. dobbelt så høj som kravværdien. Fundene i alle de andre boringer
fluktuerer tæt på detektionsgrænsen, som i Danmark er på 0,01 μg/L. Det er hans
vurdering, at fundene af pesticidrester i boringerne ikke kan henføres til privat brug.

BRIBE version 3.1, som ligger til grund for Egedal Kommunes beregninger, er en
beregningsmodel udviklet af COWI omkring 1996-98. Før han blev skøns-mand på
denne sag, havde han aldrig hørt om modellen, selvom han kender til flere
beregningsmodeller for pesticider. De sidste referencer i modellen er fra slut
1990’erne, men der er sket meget de sidste 20 år, og programmet er ikke up-to-date.
Der er mange andre og bedre modeller, fx MACRO og DAISY. I forhold til
glyphosat har BRIBE den mangel, at den ikke tager højde for, at glyphosat bindes
kraftigt til jorden. Glyphosat findes stort set aldrig i grundvandet. Dette kommer til
udtryk i, at fordelingskoefficienten kaldet Koc normalt er høj i andre
beregningsmodeller, mens den i BRIBE er angivet til 0. Den burde være mellem
884 – 50.660 ml/g. Glyphosat nedsiver ikke til grundvandet, bortset fra, hvis det
nedledes gennem et borerør eller en direkte kanal. Han plejer at sige, at ”Gly-phosat
kun går i grundvandet i pressen” . Glyphosat kan af private kun købes i fortyndet
form. Dichlorprop, der kan anvendes af private til plænehold i meget små
dosseringer, kan derimod godt bevæge sig i jorden. Privatpersoners brug



/

54

af plantebeskyttelsesmidler, som man lovligt kan købe og anvende, udgør ikke
nogen fare for grundvandet.

Beregningerne, der bygger på BRIBE, er forkerte pga. den fejlagtigt angivne Koc-
værdi, og han tror ikke på, at et utilsigtet spild af 60 liter glyphosat kan medføre, at
kravværdierne i kildepladsens vandvindingsboringer overskrides. Han kan ikke se,
hvorfor private skulle anvende så meget glyphosat. Man kan i dag kun købe
glyphosat i opblandet form, vistnok på 7 pct., dvs. i små doserin-ger. Han kan ikke
huske, hvornår det blev forbudt for private at købe glyphosat i koncentreret form.
De mængder, private kan købe, er meget små i forhold til, hvad landbrugere kan
købe. Han købte ½ liter fortyndet i sommer, og man kan vistnok kun købe fortyndet
glyphosat i beholdere med 1 liter.

Man bør altid opbevare plantebeskyttelsesmidler under betryggende forhold. Der er
andre husholdningskemikalier, der formentlig er mere skadelige. Fx ed-dikesyre,
der er meget bevægelig i jord. Eddikesyre er en naturlig og bevægelig syre. I
almindelige husholdninger opbevares opvaskemidler og maling, som indeholder
biocider, hvilket vil sige ikke-landbrugs-pesticider. Han kan ikke se, at privates
anvendelse af plantebeskyttelsesmidler er et problem, da midlerne kun kan
indkøbes lovligt i små mængder. Når der ikke er gjort fund over krav-værdien,
burde der ikke nedlægges forbud.

Som det fremgår af skønserklæringen, er der i perioden 1990-2017 udført 14.136
vandvindingsboringsanalyser, hvor der i 142 fund var rester af glyphosat, og 25 af
dem var over kravværdien. Det svarer til 1 pct. fund og 0,2 pct. over krav-værdien,
som er en meget lille sandsynlighed. Nogle af disse fund skyldes, at boringerne ikke
er foret korrekt. Han synes, at 1 pct. og 0,2 pct. er meget lidt. Hans tal stammer fra
grundvandsovervågningen.

Han har i skønserklæringen opregnet, hvilke sprøjtemidler der kan købes og
anvendes uden sprøjtecertifikat. Det drejer sig bl.a. om herbiciderne eddikesyre og
caprinsyre. Ingen af disse bindes til jorden. Sådanne herbicider anvendes konstant.

Retsgrundlaget
Miljøbeskyttelsesloven
Miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, lyder således:

”Kommunalbestyrelsen kan give påbud eller nedlægge forbud for at undgå
fare for forurening af bestående eller fremtidige vandindvin-dingsanlæg til
indvinding af grundvand.”



/

55

Bestemmelsen stammer oprindeligt fra vandforsyningsloven af 1969 §§ 42, 44, 46
og 47 (lov om vandforsyning nr. 169 af 18. april 1969). Den oprindelige be-
stemmelse blev senere videreført i § 14, stk. 1 og stk. 2, i miljøbeskyttelsesloven af
1973 (lov om miljøbeskyttelse nr. 372 af 13. juni 1973) og ordlyden af den nu-
værende bestemmelse i miljøbeskyttelseslovens § 24 blev indført med lovæn-
dringen af miljøbeskyttelsesloven i 1991 (lov om miljøbeskyttelse nr. 358 af 6. juni
1991).

Af de særlige bemærkninger til § 42 i vandforsyningsloven (Folketingstidende
1968-69, tillæg A, lovforslag nr. L 119, s. 669-670) fremgår bl.a.:

”Bestemmelsen, der er ny, tager navnlig sigte på beskyttelse af grund-
vandet mod forurenende forhold, der ikke omfattes af §§ 39 og 40. Der kan
herunder blive tale om følgende forhold:

a) Forhold, der medfører en nærliggende fare for forurening af vandfor-
syningen, og som derfor eventuelt vil være ulovlige efter almindelige,
naboretlige grundsætninger…

b) Forhold, som medfører en fjernere liggende fare for forurening af
vandforsyningen, når forholdet findes i en erhvervsvirksomhed og kræver
tilladelse efter byggelovgivningen, sundhedslovgivningen eller anden
lovgivning eller kan forbydes uden erstatning af sundhedskom-missionen
…

c) Spildevandsanlæg bortset fra sive- og samlebrønde og lign., når de
medfører fjernere forureningsfare for vandforsyningen. …

d) Forhold, der medfører fjernere fare for forurening af vandforsynin-gen,
når forholdet ikke er ulovligt eller kan forbydes efter anden lov-givning.
Herunder falder visse anvendelser af gødning og gødningsop-lag og
eventuelt løsdriftstalde i nærheden af et vandværk.”

Af betænkning nr. 1/1998, Drikkevandsudvalgets betænkning, fremgår bl.a.:

”4.1 Miljøbeskyttelsesloven
4.1.1 Miljøbeskyttelseslovens kapitel 3 om beskyttelse af jord og
grundvand
…
Forbud/påbud vedrørende lovlig gødnings- og
pesticidanvendelse Bestemmelsen har hovedsageligt været anvendt til
(mod erstatning) at fastlægge såkaldte fredningsbælter, typisk med en
radius på 10 m, om-kring vandindvindingsboringer. Inden for dette
område, som eventuelt skal indhegnes, må der bl.a. ikke gødes eller bruges
gifte eller bekæm-pelsesmidler, jf. Miljøstyrelsens cirkulære nr. 64 af 28.
februar 1980 om vandindvinding og vandforsyning. Der er således fast
praksis for, at § 24 omfatter visse indgreb over for lovlig anvendelse af
gødningsstof-fer og pesticider, og for så vidt angår gødningsstoffer fremgår
dette di-rekte af formuleringen af § 63. Der er ikke noget i bestemmelsens
ord-lyd, der begrænser indgrebene til området i umiddelbar nærhed af bor-



/

56

ingen, og der er da også i administrativ praksis vedrørende andre foru-
reningskilder eksempler på, at bestemmelsen kan anvendes over for
fjernere liggende aktiviteter; hvis disse udgør en fare for forurening af
anlægget.

Bestemmelsens forarbejder
I bemærkningerne til bestemmelsens forgænger i 1969-vandforsynings-
loven (§ 42) anføres bl.a., at bestemmelsen kan anvendes på ”Forhold, der
medfører en fjernere fare for forurening af vandforsyningen, når forholdet
ikke er ulovligt eller kan forbydes efter anden lovgivning. Herunder falder
visse anvendelser af gødning og gødningsoplag og eventuelt løsdriftsstald i
nærheden af et vandværk.”

I bemærkningerne til den tilsvarende bestemmelse i 1974-miljøbeskyt-
telsesloven (§14) anføres bl.a., at der kan blive tale om forbud mod visse
gødningsanvendelser på nabogrunde.

I bemærkningerne til kapitel 7 om ekspropriation i 1978-vandforsy-
ningsloven henvises for så vidt angår beskyttelsesservitutter til miljøbe-
skyttelseslovens §§ 13-14 (nu §§23-24), og der anføres som eksempel på
en sådan beskyttelsesservitut forbud mod gødning af en mark.

Der er således ikke noget i forarbejderne til bestemmelsen, der tyder på, at
den har været tænkt begrænset til en zone på i størrelsesordenen 10 meter
omkring indvindingen.

Konklusion vedrørende miljøbeskyttelseslovens § 24
På denne baggrund ses det ikke at have været hensigten med § 24, at denne
– heller ikke for så vidt angår lovlig pesticid- eller gødningsan-vendelse –
skulle være begrænset til indgreb i umiddelbar nærhed af boringen.

Det afgørende må, også for disse forureningskilder, antages at være, om
forbudet eller påbudet er nødvendigt til imødegåelse af en fare for
forurening af det grundvand, som det eksisterende eller fremtidige an-læg
indvinder eller vil indvinde. Et væsentligt spørgsmål bliver imid-lertid,
hvor store krav domstolene i givet fald vil stille til dokumenta-tion for, at
der foreligger en fare for forurening i et konkret tilfælde, og hvad man vil
anse for forurening (f.eks. med hensyn til indhold af nitrat eller pesticider
under de gældende grænseværdier for drikkevand).”

Miljøministeren nedsatte i 2003 en arbejdsgruppe til vurdering af større sprøjte-frie
zoner omkring vandindvindingsboringer (”300 meter udvalget”). Arbejds-gruppen
bestod af medlemmer af Foreningen af Vandværker i Danmark, Dansk Vand- og
Spildevandsforening, Danmarks og Grønlands Geologiske Undersø-gelser og
Miljøministeriet. Arbejdsgruppen afgav i december 2003 rapport. Af rapporten
fremgår bl.a.:

”5. Den nuværende regulering
…



/

57

5.l. Fysisk sikringszone
…
Det er usikkert (jf. Drikkevandsudvalgets betænkning …), hvorvidt der er
hjemmel til at udlægge zoner, der er væsentligt større end de 10 me-ter. Det
forventes ikke, at den kommende vejledning til bekendtgørel-sen om
udførelse og sløjfning af boringer og brønde på land vil inde-holde
nærmere anbefalinger omkring en udvidelse af fredningsbæltet”

Miljøbeskyttelsesloven § 63 lyder således:

”Spørgsmålet om, hvorvidt der skal betales erstatning i anledning af et
forbud eller påbud efter § 24, afgøres af taksationsmyndighederne, jf. § 61,
efter anmodning fra den, til hvem forbuddet eller påbuddet er ret-tet.
Forbud eller påbud vedrørende lovligt bestående forhold, herunder lovlig
anvendelse og oplagring af gødningsstoffer i landbrug, gartneri og
skovbrug, kan dog kun gives mod fuldstændig erstatning, medmin-dre
andet følger af andre retsregler.”

Miljøbeskyttelseslovens § 26 a, stk. 1, lyder således:

”Når der er vedtaget en indsatsplan for et område efter § 13 eller § 13 a i
lov om vandforsyning m.v., kan kommunalbestyrelsen, hvis der ikke kan
opnås en aftale herom på rimelige vilkår, endeligt eller midlertidigt mod
fuldstændig erstatning pålægge ejeren af en ejendom i området de
rådighedsindskrænkninger eller andre foranstaltninger, som er nød-vendige
for at sikre nuværende eller fremtidige drikkevandsinteresser mod
forurening med nitrat eller pesticider.”

Bestemmelsen indsattes i 1998, og af de særlige bemærkninger til § 26 a (Folke-
tingstidende 1997-98, tillæg A, lovforslag nr. L 56, s. 1496-1497) fremgår bl.a.:

”Den gældende regel i miljøbeskyttelseslovens § 24 ville muligvis kun-ne
bruges i nogle af disse tilfælde, men dens rækkevidde er tvivlsom. Den er
hidtil ikke mindst blevet brugt til at påbyde fredningsbælter på i
størrelsesordenen 10 m omkring vandindvindingsboringer, hvor stort set
alle aktiviteter er forbudt, herunder gødnings- og pesticidanvendel-se. Det
er fortsat meningen, at § 24 skal anvendes til at give påbud om sådanne
fredningsbælter, uanset hvor den pågældende boring er belig-gende.
Imidlertid er bestemmelsens præcise rækkevidde herudover tvivlsom, og
anvendelse af den forudsætter i hvert fald, at der er en konkret
(eksisterende eller planlagt) indvinding, som ønskes beskyttet.”

Miljøbeskyttelseslovens § 21 b lyder således:

”§ 21 b. Anvendelse af pesticider, dyrkning og gødskning til erhvervs-
mæssige og offentlige formål må ikke foretages inden for en radius på
25 m fra en boring, der indvinder grundvand til almene vandforsynin-ger.



/

58

Stk. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse, såfremt kommunalbestyrelsen efter §
24, stk. 1, har udstedt et påbud eller nedlagt et forbud, som er gæl-dende
længere væk end 10 m fra boringen, og som indebærer en tilsva-rende
rådighedsindskrænkning som efter stk. 1.”

Bestemmelsen indsattes i 2011, og af de særlige bemærkninger til § 21 b (forsla-
gets § 6, nr. 2), (Folketingstidende 2010-11, tillæg A, lovforslag nr. L165) frem-går
bl.a.:

”Forslaget til et forbud mod anvendelse af pesticider, dyrkning og gø-
dskning berører ikke kommunalbestyrelsens eksisterende mulighed for i
medfør af § 24 og § 26 a at fastlægge eller udvide et beskyttelsesområ-de,
herunder de såkaldte fredningsbælter på 10 meter og de boringsnæ-re
beskyttelsesområder, der rækker ud over de 25 meter, efter en kon-kret
vurdering af risikoen for det enkelte vandindvindingsanlæg.”

Anbringender
Sagsøger 1, Sagsøger 2,
Sagsøger 3, Sagsøger 4 og Sagsøger 5 har anført, at Miljø-
og Fødevareklagenævnets afgørelser af 18. december 2017 er ugyldige, da der ikke
er hjemmel i miljøbeskyttelseslovens § 24 til at nedlægge forbuddet. For-buddet
opfylder hverken nødvendighedskriteriet eller aktualitetskriteriet i grundlovens § 73
eller Den Europæiske Menneskerettighedskonventions, pro-tokol nr. 1, artikel 1.
Nævnets afgørelser er også af disse grunde ugyldige.

Ved vurderingen af om nødvendighedskriteriet er opfyldt, skal der tages hen-syn til
den specifikke bestemmelse i miljøbeskyttelseslovens § 21 b, der udlæg-ger en
generel beskyttelseszone 25 meter omkring en indvindingsboring, og derved
unødvendiggør de langt mere vidtgående forbud nedlagt efter den overordnede
bestemmelse i miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1. Rækkevidden af
miljøbeskyttelseslovens § 24 skal ses i sammenhæng med miljøbeskyttelseslo-vens
§ 26 a, der udgør et udvidende supplement til § 24 og dermed også har større krav
til det tekniske grundlag, da bestemmelsen forudsætter, at der først udarbejdes en
indsatsplan. Formålet med indførelsen af bestemmelsen var at hjemle en mulighed
for videre indgreb end hjemlet i § 24. Miljøbeskyttelseslo-vens § 24 kan alene
anvendes til beskyttelse af en konkret vandindvinding og ikke i forhold til en
generel beskyttelse af grundvandet i bred forstand som til-fældet i nærværende sag.

Myndighederne har ikke godtgjort, at grundejernes opbevaring, håndtering og
anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på deres ejendomme medfører en foru-
reningsrisiko, der kan forsvare det indgribende forbud. hvilket under sagen
yderligere er underbygget ved et syn og skøn. Afgørelserne begrundes primært med
henvisning til Egedal Kommunes egen rapport fra september 2016 -” Vur-dering af
behovet for at stille skærpet krav til anvendelsen af pesticider i det boringsære
beskyttelsesområde ved Område Kildeplads” . Det er imidlertid ikke påvist, at



/

59

grundejernes eventuelle brug af pesticider vil udgøre nogen konkret trussel for
vandindvindingen, eller at pesticiderne fundet i vandboringerne stammer fra det
område, som er omfattet af sprøjteforbuddet. Derimod er det nærliggende at antage,
at nogle af pesticiderne stammer fra områder uden for sprøjteforbud-szonen, da
størstedelen af de konstaterede pesticider, som fx BAM, har været forbudt i mange
år, hvorfor disse fund må hidrøre fra ældre og ikke nydannet grundvand. Herudover
er der påvist en mindre og faldende tilstedeværelse af Bentazon. Tilstedeværelsen af
Bentazon kan dog ikke begrunde et forbud for grundejerne, da det alene må købes
og anvendes af professionelle til erhvervs-mæssig brug. Grundejernes mulighed for
at benytte plantebeskyttelsesmidler er derimod stærkt begrænsede af omfattende og
restriktive godkendelsesordnin-ger, og de kan alene købe plantebeskyttelsesmidler i
meget begrænsede og of-test ukoncentrerede mængder, som er doseret af
producenten og klar til brug for private grundejere. Herudover lider rapporten af en
væsentlig mangel, idet denne er udarbejdet på baggrund af forkerte
udvaskningsberegninger, hvilket er uomtvistet. Miljø- og Fødevareklagenævnet har
i sine afgørelser lagt vægt på fund af miljøfremmede stoffer i kildepladsens
indvindingsboringer og monite-ringsboringer i BNBO. Når der lægges vægt på
fund af miljøfremmede stoffer, skal der også tages konkret stilling til udvaskningen
af stofferne, før en saglig afgørelse på oplyst grundlag kan træffes. Det er derfor en
væsentlig mangel ved afgørelsen, hvis beregningerne ikke har været en del af
beslutningsgrundlaget. Det er således ikke godtgjort, at grundejernes sædvanlige
opbevaring, håndte-ring og benyttelse af godkendte plantebeskyttelsesmidler udgør
en risiko for grundvandet. Dette er yderligere dokumenteret ved skønserklæringen.
Der er heller ikke godtgjort nogen risiko for, at eventuelle uheld ved privat
håndtering af plantebeskyttelsesmidler skulle udgøre en reel risiko for de konkrete
borin-ger, og en eventuel risiko for uheld eller fejlanvendelse af plantebeskyttelses-
midler kan ikke i sig selv begrunde de ekspropriative forbud.

Afgørelserne lider endvidere af væsentlige forvaltningsretlige mangler, der
medfører, at afgørelserne alene af den grund er ugyldige. Begrundelserne for
forbuddene er generiske og utilstrækkelige. Endvidere har nævnet tilsidesat sine
forvaltningsretlige forpligtelser ved ikke at tage særskilt hensyn til de pri-vate
grundejeres særlige forhold, herunder at grundejernes mulighed for at op-nå adgang
til plantebeskyttelsesmidler er væsentligt mindre end de landmænd, som også er
omfattet af forbuddene. De individuelle faktiske forhold, herunder geologiske
forhold, på grundejernes enkelte matrikler, er ikke i tilstrækkelig grad taget i
betragtning. Uanset forskellige geologiske forhold på matriklerne er begrundelser
og argumentation i afgørelserne enslydende. Der er således ikke foretaget
tilstrækkelig individuel sagsbehandling.

Det er et grundlæggende forvaltningsretligt princip, at forvaltningens afgørel-ser
skal være proportionelle, hvilket indebærer, at der skal være et rimeligt for-hold
mellem forbuddet og det hensyn, som forbuddet skal iagttage. Der gælder



/

60

således et almindeligt forbud mod, at forvaltningen anvender mere indgribende
foranstaltninger, hvis en mindre indgribende er tilstrækkelig. Forbudsmyndig-heden
har ikke godtgjort, at forbuddet vil medføre nogen reel beskyttelse af
grundvandsindvindingen, og det fremgår tydeligt af skønserklæringen, at for-
buddene ikke kan begrundes i en beskyttelse af vandindvindingsboringerne.
Forbuddene strider således mod proportionalitetsprincippet og er usaglige. Det er
den kompetente myndighed, der i overensstemmelse med officialmaksimen har
ansvaret for, at sagsforberedelsen har været forsvarlig, før den træffer afgø-relse. På
baggrund af skønserklæringen kan det lægges til grund, at kommunen ikke har
iagttaget denne pligt. Endelig har en myndighed pligt til at anvende den mindst
indgribende/byrdefulde metode mod borgerne, hvilket ikke er sket, da Egedal
Kommune ikke forsøgte at indgå frivillige aftaler med grundejerne, hvilket er i strid
med den forvaltningsretlige pligt, der påhviler kommunen, jf. herved også
miljøbeskyttelseslovens § 26 a.

Opbevaringsforbuddet og den deraf følgende ransagningsadgang er isoleret set
ugyldig, da det mangler proportionalitet og desuden mangler hjemmel i det
politiske beslutningsgrundlag. Egedal Kommunes beslutning fra august 2013
omfattede alene et forbud mod anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Første gang
et opbevaringsforbud fremgår af sagens akter er i 2016, hvor forbuddet uden
yderligere forklaring indgår i rapporten ” Vurdering af behovet for at stille skærpet
krav til anvendelsen af pesticider i det boringsære beskyttelsesområde ved Område
Kildeplads”  og i varslingen om forbud fra maj 2016. Et så indgribende skridt over
for en borger må kræve klar hjemmel i det politiske beslutnings-grundlag. Da dette
ikke er tilfældet, er opbevaringsforbuddet og ransagnings-adgangen ugyldig.

Forbuddet mod opbevaring er i endnu videre omfang end tilfældet er for benyt-
telsen af plantebeskyttelsesmidler ikke proportionelt, henset til bl.a. private lod-
sejeres begrænsede muligheder for køb af plantebeskyttelsesmidler. Hertil kommer,
at mange andre sædvanlige produkter, der indgår i et almindeligt hushold,
indeholder stoffer, som er mindst lige så skadelige for grundvandet som de
plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af forbuddet, herunder ma-ling,
rengøringsmidler mv. Disse produkter kan fortsat lovligt opbevares, hånd-teres og
anvendes af grundejerne, hvilket gør et opbevaringsforbud mod plan-
tebeskyttelsesmidler virkningsløst, og derved bliver forbuddet usagligt. Endvi-dere
er der intet forbud mod at transportere ubegrænsede mængder af plante-
beskyttelsesmidler igennem området. Der er ikke vedrørende Matrikel nr. 6 ned-lagt
forbud, fordi dette mar.nr. er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, og der ikke
hidtil har været anvendt plantebeskyttelsesmidler på dette matr.nr. Sagsøger 5 og
Sagsøger 4 må således opbevare plantebeskyttelsesmidler på det-te matr.nr., men
ikke på deres to andre matr.nr., som ligger lige ved siden af Matrikel nr. 6. Det ene
af disse matr.nr. – Matrikel nr. 4 – er delvist omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3.
Opbevaringsforbuddet skal i hvert fald ændres,



/

61

således at det ikke omfatter arealer omfattet af § 3, da sagsbehandlingen ellers vil
stride mod lighedsgrundsætningen.

Der er ingen grund til at anfægte skønsmandens konklusioner, som både fore-
kommer grundige, saglige og velunderbyggede. Skønsmanden har lagt de samme
geologiske og hydrogeologiske betragtninger til grund, som lå til grund for Egedal
Kommunes afgørelser af 12. september 2016. Hvis nævnet mener, at disse
oplysninger er utilstrækkelige, vil det derfor medføre, at også Egedal Kommunes
afgørelser er truffet på et mangelfuldt eller fejlagtigt grundlag. De geologiske og
hydrologiske forhold i området kan og bør tillægges betydning, men disse forhold
kan ikke stå alene. Der skal anlægges en helhedsbetragtning, hvor også de
forskellige plantebeskyttelsesmidlers virkemåder skal indgå i vurderingen.
Skønserklæringen forholder sig indgående til de fund af pestici-der i
vandindvindingsboringer, der er konstateret. Det er korrekt, at det i skøn-
serklæringen forudsættes, at plantebeskyttelsesmidlerne anvendes lovligt. For-
valtningsretlige afgørelser som Egedal Kommunes afgørelser i sagerne skal væ-re
saglige og proportionale. Det er usagligt og i strid med de forvaltningsretlige regler,
hvis en afgørelse bygger på en præmis om, at borgerne handler i strid med
gældende lovgivning. Derfor er det korrekt af skønsmanden at opstille en
forudsætning om lovlig og regelret anvendelse.

Miljø- og Fødevareklagenævnet har anført, at afgørelserne af 18. december 2017
er gyldige afgørelser.

Nævnets afgørelser er truffet på et tilstrækkeligt grundlag og er ikke behæftet med
sagsbehandlingsfejl eller en fejlagtig anvendelse af reglerne. Nævnets af-gørelser er
ikke i strid med officialmaksimen, og nævnet har ikke sat skøn un-der regel. Det er
under denne sag nævnets afgørelser og ikke Egedal Kommu-nes afgørelser, som er
til prøvelse. Nævnet har i øvrigt ikke fundet, at kommu-nens afgørelser har været
behæftet med væsentlige mangler.

Nævnet har med rette vurderet, at miljøbeskyttelseslovens § 24 sammenholdt med
erstatningsbestemmelsen i § 63 indeholder hjemmel til at nedlægge forbud mod
anvendelse af godkendte plantebeskyttelsesmidler, forudsat der foreligger fare for et
vandindvindingsanlæg. Fare for forurening kan bestå på arealer, hvor der dannes
grundvand til et primært grundvandsmagasin, og hvor der ikke er en tilstrækkelig
beskyttelse i form af sammenhængende lerlag af en vis tykkelse.

Der er ikke grundlag for at tilsidesætte nævnets og Egedal Kommunes vurde-ring
af, at der sker grundvandsdannelse til Område Kildeplads’ indvindings-boringer i
BNBO. Fare for forurening, der begrunder forbud efter miljøbeskyt-telseslovens §
24, kan bestå på arealer, hvor der dannes grundvand til et pri-mært
grundvandsmagasin, og hvor der ikke er en tilstrækkelig beskyttelse i



/

62

form af eksempelvis sammenhængende lerlag af en vis tykkelse. Et forbud er
nødvendigt, når der er fare for forurening af det grundvand, der indvindes på
kildepladsen. Nævnet har i afgørelserne taget udgangspunkt i, at formålet med
BNBO-området og dermed afgørelserne i sagen er at forhindre eller begrænse
risikoen for, at der kan opstå en situation, hvor der indvindes forurenet drikke-vand
på kildepladsen, og at sikre responstid i forhold til at afværge en forure-ning af
kildepladsen. Opfyldelsen af formålet kræver, at der dels etableres en overvågning i
randen af BNBO af det grundvand, der strømmer til kildeplad-sens
indvindingsboringer fra arealer uden for BNBO, dels at det grundvand, der
eventuelt dannes inden for afgrænsningen af BNBO, og som strømmer til
kildepladsens indvindingsboringer, ikke forurenes, idet en sådan forurening ikke vil
kunne opdages i overvågningsboringerne. Der er ikke grundlag for at tilsidesætte
Miljø- og Fødevareklagenævnet og Egedal Kommunes vurdering af, at der sker
grundvandsdannelse til Område Kildeplads’ indvindingsboringer i BNBO. Der
henvises til det faglige grundlag for denne vurdering i rapporten om BNBO fra
februar 2014. Nævnet har i sin vurdering lagt vægt på, at der formodentlig dannes
mere grundvand til kildepladsens indvindingsboringer, end grundvandsmodellen
forudsiger. Nævnet har tiltrådt den faglige vurdering af, at der overordnet er en
nedadrettet grundvandsstrømning (gradient) mellem de øvre sekundære
grundvandsmagasiner og det nedre primære grundvands-magasin i BNBO, hvilket
indikerer en nedadrettet grundvandsstrømning og dermed en nedadrettet
grundvandsbevægelse.

Der er heller ikke grundlag for at tilsidesætte vurderingen af, at det primære
grundvandsmagasin i BNBO har en sådan sårbarhed, at der ikke bør anvendes,
håndteres og opbevares plantebeskyttelsesmidler i BNBO. Der henvises til rap-
porten ”Vurdering af behovet for at stille skærpet krav til anvendelsen af pesticider
i det boringsnære beskyttelsesområde ved Område Kildeplads”  fra september
2016. Miljø- og Fødevareklagenævnet har lagt vægt på, at der ikke findes et
sammen-hængende lerlag, og at fundet af pesticider i indvindingsboringerne viser,
at det indvundne grundvand er påvirket af anvendelsen af pesticider på arealet. Der
er dermed ikke grundlag for grundejernes synspunkt om, at betingelsen om konkret
fare i miljøbeskyttelseslovens § 24 ikke skulle være opfyldt. Det for-hold, at der
ikke er fundet pesticider i indvindingsboringen DGU nr. 200.4220, kan ikke føre til
andet resultat.

Der er ikke grundlag for at tilsidesætte nævnets vurdering af, at der ikke kan
udpeges specifikke områder inden for BNBO, hvor det kan udelukkes, at der sker
grundvandsdannelse til det primære grundvandsmagasin, hvorfra der indvindes
drikkevand. Der er dermed ikke grundlag for et synspunkt om, at afgørelserne ikke
skulle være nødvendige for de matrikler, som ejes af dem, eller at afgørelserne ikke
er tilstrækkeligt konkret begrundede. Der er endelig ikke grundlag for at tilsidesætte
nævnets skønsmæssige proportionalitetsafvej-ning af hensynet til
drikkevandsforsyningen over for hensynet til grundejerne.



/

63

Det gælder heller ikke i forhold til den del af forbuddene, som angår forbud mod
opbevaring af plantebeskyttelsesmidler.

Det er ikke en retlig betingelse for at træffe afgørelse som sket, at kommunen
forinden afgørelserne havde afsøgt muligheden for at indgå en frivillig aftale med
grundejerne.

Det er ikke korrekt, at kommunalbestyrelsen i Egedal Kommune alene har truf-fet
afgørelse om forbud mod anvendelse af pesticider og ikke mod opbevaring af
pesticider. Det fremgår således af kommunens afgørelser af 12. september 2016, at
disse også omfatter opbevaring af pesticider, og at sagsøgerne forudgå-ende den 26.
maj 2016 blev varslet et forbud tillige mod opbevaring af pestici-der. Miljø- og
Fødevareklagenævnet har lagt til grund for sagen, at forvaltnin-gen i Egedal
Kommune har handlet inden for sin beføjelse i denne henseende. Hvis sagsøgerne
er af den opfattelse, at forvaltningen har handlet uden for sine beføjelser, må de
rette henvendelse til tilsynsmyndigheden om dette.

Miljøbeskyttelseslovens § 24 hjemler forbud mod anvendelse af godkendte
plantebeskyttelsesmidler. Der er enighed mellem parterne om, at forarbejderne til
1969 vandforsyningslovens § 42 er relevante for fortolkningen af miljøbeskyt-
telseslovens § 24. Af forarbejderne fremgår det, at bestemmelsen tager sigte på a)
forhold, der medfører en nærliggende fare for vandforsyningen, b) forhold, der
medfører en fjernereliggende fare, når forholdet findes i en erhvervsvirk-somhed og
kræver tilladelse efter bygge-, sundheds- eller anden lovgivning, c)
spildevandsanlæg bortset fra sive- og samlebrønde og lignende, når de med-fører
fjernere forureningsfare for vandforsyningen, og ” d) forhold, der medfører fjernere
fare for forurening, når forholdet ikke er ulovligt eller kan forbydes efter anden
lovgivning. Herunder falder visse anvendelser af gødning og gødningsoplag og
eventu-elt løsdriftstalde i nærheden af et vandværk.”

Nævnet finder, at der i denne sag er fare for forurening af drikkevand, som
indvindes fra de pågældende boringer, og at de citerede forarbejder viser, at
miljøbeskyttelseslovens § 24 kan anvendes ved forbud mod anvendelse af i øv-rigt
lovlige plantebeskyttelsesmidler.

Miljøbeskyttelseslovens § 63 fastslår, at forbud eller påbud efter § 24 vedrøren-de
lovligt bestående forhold, herunder anvendelse af gødningsstoffer i land-brug,
gartneri og skovbrug, kun kan gives mod fuldstændig erstatning, med-mindre andet
følger af andre retsregler. Det er dermed ikke i nærværende sag nødvendigt at tage
stilling til, om afgørelserne er ekspropriative, da grundejer-ne under alle
omstændigheder er berettigede til erstatning, hvis de har lidt et tab.



/

64

Det i forarbejderne anførte til § 26 a om den præcise rækkevidde af § 24 skal ikke
forstås som udtryk for, at § 24, stk. 1, kun kan anvendes til at pålægge
fredningsbælter på 10 meter omkring boringer. Derimod skal det anførte ses i den
sammenhæng, at bestemmelsen kun kan anvendes i forhold til beskyttelse af
konkrete (eksisterende eller planlagte) indvindinger og ikke i forhold til ud-pegede
og prioriterede områder for fremtidig indvinding. Miljø- og Fødevare-klagenævnet
har med rette vurderet, at § 24 indeholder hjemmel til at nedlægge forbud mod
aktiviteter, der i øvrigt er lovlige, f.eks. fordi de hviler på godken-delsesordningen
for plantebeskyttelsesmidler, forudsat at der foreligger en fare for et
vandindvindingsanlæg. Uanset at § 24 hovedsageligt har været anvendt til at
fastlægge såkaldte fredningsbælter omkring grundvandsboringer med forbud mod
gødskning og brug af gifte og plantebeskyttelsesmidler eller i øv-rigt anbringelse
eller brug af stoffer, der kan udsætte et vandindvindingsanlæg for forurening, er der
ikke noget til hinder for, at § 24 kan anvendes som sket i nærværende sag.
Beskyttelsessubjektet efter miljøbeskyttelseslovens § 24 er det drikkevand, som
indvindes fra vandindvindingsanlægget – og ikke selve an-lægget eller boringen.

Nævnet er uenigt med grundejerne i, at forbuddene ikke kan anses for nødven-dige,
fordi de plantebeskyttelsesmidler, som er godkendt i dag, ikke udgør en reel trussel
for grundvandet. Forbuddet er nødvendigt, fordi der også ved an-vendelse af
plantebeskyttelsesmidler, som er lovlige i dag, er risiko for forure-ning af
drikkevandet, som indvindes på kildepladsen. Det skyldes, at grund-
vandsmagasinet, hvorfra der indvindes drikkevand, ikke er tilstrækkeligt be-skyttet.
Egedal Kommune har i 4 ud af 7 indvindingsboringer gjort fund af
nedbrydningsproduktet BAM i grundvandet ved Område Kildeplads. BAM hidrører
fra pesticider, som ikke længere er lovlige at anvende. Fundet indgår imidlertid i
nævnets vurdering af, at grundvandet i BNBO er sårbart over for forurening med
pesticider. Der er ikke mistanke mod grundejerne om, at de anvender ulovlige
pesticider, men fundet af BAM viser, at lerlagene i BNBO-området ikke er
tilstrækkelige til at beskytte mod lovlige plantebeskyttelses-midler.

Nævnet har vurderet lertykkelsen og grundvandsdannelsen på de enkelte ejen-
domme. Nævnet er uenigt med grundejerne i, at der ikke er risiko forbundet med
grundejernes brug af plantebeskyttelsesmidler. Endvidere kan spild hos en enkelt
grundejer medføre, at der genfindes pesticider i en boring på spildeplad-sen, selvom
koncentrationen ikke vil overskride grundvandskvalitetskriteriet, og spild på flere
private ejendomme vil kunne medføre, at der findes pesticider over
grundvandskvalitetskriteriet.

Nævnet har tiltrådt kommunens vurdering af, at hensynet til beskyttelsen af
grundvandet kræver, at også private lodsejere omfattes af forbuddet mod an-
vendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der er risiko for utilsigtede hændel-



/

65

ser. På grund af de geologiske og hydrogeologiske forhold i området, som med-
fører, at der er risiko for forurening af det grundvand, der indvindes på Område
Kildeplads, har nævnet vurderet, at det er nødvendigt også over for pri-vate
lodsejere at nedlægge forbud. Grundejerne har henvist til Egedal Kommu-nes
afgørelse af 12. september 2016, hvor kommunen har meddelt forbud sva-rende til
forbuddene i nærværende sag i forhold til matr.nr. 38 – men ikke i for-hold til
Matrikel nr. 6, som efter naturbeskyttelseslovens § 3 er et beskyttet natu-rareal. Det
er lagt til grund, at der ikke hidtil er anvendt plantebeskyttelsesmid-ler på
matriklen, og at der derfor heller ikke i fremtiden lovligt må anvendes
plantebeskyttelsesmidler på arealet. Det er derfor ikke nødvendigt at meddele
forbud efter naturbeskyttelseslovens § 3. Der er på både Matrikel nr. 1 (Sagsøger 1
og Sagsøger 2's ejendom) og Matrikel nr. 4 (Sagsøger 4 og Sagsøger 5's ejendom)
natur beskyttet af § 3 i naturbeskyttelsesloven. Da ejendom-mene ikke i det hele er
omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, ville det uden forbuddet være lovligt at
anvende plantebeskyttelsesmidler på den del af ejen-dommene, hvor der ikke er
natur beskyttet af § 3. Det fastholdes derfor, at for-buddene i forhold til
grundejernes ejendomme i nærværende sag er begrunde-de i, at der er risiko for
forurening af kildepladsen, uanset at der indgår § 3-beskyttede arealer.

Der er ikke grundlag for at tilsidesætte nævnets skønsmæssige proportionali-
tetsafvejning af hensynet til drikkevandsforsyningen over for hensynet til
grundejerne. Der er i denne afvejning indgået en vurdering af, hvor fjerntlig-gende
faren for forurening må være set i lyset af den usikkerhed, der er forbun-det med
kendskabet til de geologiske forhold omkring indvindingsboringerne. Nævnets
flertal har lagt vægt på, at det i Danmark er et princip, at drikkevands-forsyningen
skal baseres på rent grundvand, som efter en simpel vandbehand-ling, bestående af
iltning og filtrering, kan anvendes til drikkevand.

Flertallet har i afgørelserne også lagt vægt på, at de geologiske forhold i områ-det
betyder, at det boringsnære beskyttelsesområde til Område Kildeplads er særligt
sårbart over for en eventuel nedsivning af pesticider, hvor selv små mængder
pesticider kan medføre en overskridelse af kvalitetskravene for drik-kevand, og som
inden for beskyttelsesområdet kan være vanskeligt at nå at af-værge, inden det når
kildepladsens indvindingsboringer. Flertallet har endvi-dere lagt vægt på, at der er
tale om et samfundsmæssigt vigtigt vandindvin-dingsanlæg, hvor der årligt kan
indvindes 1,2 mio. m  vand til forsyning af ca. 30.000 husstande, som ved en
eventuel forurening kan være vanskeligt eller uforholdsmæssigt bekosteligt at
erstatte, samt at anlægget indgår i netværket af vandindvindingsanlæg, der forsyner
hovedstadsområdet med drikkevand. Flertallet finder i den konkrete sag, at selv en
begrænset risiko for uheld kan begrunde et forbud.

3



/

66

Nævnet har lagt vægt på, at der er en begrænset risiko for uheld, som kan føre til
forurening af det grundvand, som indvindes på kildepladsen. Der er ikke grundlag
for at tilsidesætte, at der er en sådan begrænset risiko, og at konse-kvenserne af en
forurening er alvorlige.

Nævnet har tiltrådt Egedal Kommunes vurdering af, at et forbud mod opbeva-ring
af pesticider ikke er særligt vidtgående, når der nedlægges forbud mod anvendelse
af pesticider, og at et forbud ikke kan anses for unødigt indgribende i forhold til
grundejerne, når henses til, at der alene er tale om et forbud mod anvendelse til
almindeligt havehold.

De konklusioner, som fremgår af skønserklæringen, er uden betydning for gyl-
digheden af nævnets afgørelser. Der er i skønserklæringen udeladt væsentlige
faglige forhold, ligesom der i skønserklæringen er opstillet en række forudsæt-
ninger, som fører til fejlslutninger. Skønsmanden forholder sig hverken til de
geologiske og hydrogeologiske forhold i området eller det forhold, at der er fundet
pesticider i vandindvindingsboringer. Konklusionerne i skønserklærin-gen er
desuden baseret på forudsætninger om, at der i alle tilfælde sker lovlig og regelret
anvendelse af plantebeskyttelsesmidlerne i overensstemmelse med
brugsvejledninger, og at der ikke sker utilsigtede hændelser i form af f.eks.
uheld eller spild. Skønsmanden tager ikke stilling til en situation, hvor der er
tale om en utilsigtet hændelse eller et uheld. Skønsmanden har i besvarelsen af
spørgsmål 1 konkluderet, at Egedal Kommunes udvaskningsberegninger glyp-hosat
er forkerte. Nævnet har imidlertid ikke lagt vægt på disse beregninger i sin
vurdering. Nævnet har derimod foretaget en generel vurdering af, at
grundvandsmagasinet i BNBO er sårbart over for påvirkninger fra terræn og
dermed også sårbart over for nedsivning af pesticider. Nævnet har ikke foreta-get en
vurdering fra ”stof til stof” , da dette bl.a. ville forudsætte en ny vurde-ring af
forbuddet hver gang, der blev registreret et nyt stof. I skønserklæringen anføres
desuden flere steder, at glyphosat ikke findes i grund- eller drikke-vandsboringer,
hvilket ikke er korrekt.

Hofor har til støtte for Miljø- og Fødevareklagenævnet anført, at Område Kil-
deplads – som Hofors øvrige kildepladser – er helt afgørende for en god forsy-
ningssikkerhed. Det skyldes blandt andet, at indvindingsområderne i Hofors
forsyningsområde på Sjælland generelt er udfordrede. I tilfælde af forurening af en
eller flere boringer på Område Kildeplads som følge af anvendelse af pesti-cider,
vil det have betydning ikke alene for de berørte boringer og kildepladsen i Område
som sådan, men også for den samlede planlægning og udmøntning af Hofors
drikkevandsforsyningsforpligtelser, idet begrænsninger i indvin-dingsmulighederne
ved Område Kildeplads kan medføre, at der – som alter-nativ – skal indvindes
større mængder vand fra andre kildepladser. Hvis en forurening nødvendiggør
lukning af ikke bare en eller flere boringer ved kilde-pladsen, men hele
kildepladsen, vil indvindingstilladelsen ikke kunne udnyttes,



/

67

og det vil være nødvendigt at afsøge egnede grundvandsressourcer som erstat-ning
herfor i det samme vandværksområde. Hvis der ikke kan findes andre eg-nede
grundvandsressourcer i samme vandværksområde, vil der om muligt skulle
etableres den nødvendige behandlingskapacitet via et andet vandværk. Dette vil
medføre betydelige forøgede omkostninger. I tilfælde af forurening af en eller flere
boringer på Område Kildeplads, som ikke nødvendiggør en luk-ning af
kildepladsen, kan det blive nødvendigt at etablere afværgepumpning for den eller
de forurenede boringer på kildepladsen. En afværgepumpning vil ikke alene
medføre omkostninger til selve afværgeindsatsen, men også omkost-ninger
forbundet med rensning af afværgevandet og eventuelt til afledning til kloak, hvis
ikke afværgevandet kan ledes direkte til en recipient. Der kan ydermere være behov
for yderligere tiltag såsom fortynding eller avanceret vandbehandling for en
afgrænset periode. Omkostningsniveauet for ovennævn-te tiltag er ikke mulige at
estimere på forhånd i forhold til Område Kildeplads konkret, hvis der eventuelt
måtte ske forurening af en eller flere boringer. Det skyldes, at omfanget af tiltagene
vil afhænge af forureningens nærmere omfang, karakter og udbredelse. Hofor har
dog i en skrivelse til Egedal Kommune af 23. oktober 2014 tidligere forsøgt at
estimere omkostningsniveauet i 2014-priser. Dette omkostningsniveau skal
sammenholdes med udgiftsniveauet for de på-budte dyrkningsrestriktioner i det
boringsnære beskyttelsesområde til Område Kildeplads, som i 2014 blev estimeret
til 0,06 kr./m3.

Landsrettens begrundelse og resultat
Sagen angår prøvelse af Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelser af 18. de-
cember 2017, herunder om der er grundlag for helt eller delvist at tilsidesætte
afgørelserne på grund af manglende hjemmel i miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1,
eller på grund af utilstrækkeligt fagligt grundlag, herunder sagsbehand-lingsfejl og
manglende proportionalitet.

Hjemmel
Afgørelserne om forbud er truffet i medfør af miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1,
hvoraf fremgår, at kommunalbestyrelsen kan give påbud eller nedlægge forbud for
at undgå forurening af bestående eller fremtidige vandindvindings-anlæg til
indvinding af grundvand. Det følger af bestemmelsen i miljøbeskyttel-seslovens §
63, at forbud eller påbud efter § 24 vedrørende lovligt bestående forhold, herunder
lovlig anvendelse og oplagring af gødningsstoffer i landbrug, gartneri og skovbrug,
kun kan gives mod fuld erstatning, medmindre andet følger af andre retsregler, og
at spørgsmålet om erstatning afgøres af taksa-tionsmyndighederne.

Ud fra ordlyden af bestemmelsen i miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, er der ikke
grundlag for at begrænse bestemmelsens fysiske anvendelsesområde. Det-te
understøttes også af forarbejderne til den tidligere gældende bestemmelse i
vandforsyningslovens § 42, hvoraf fremgår bl.a. ”d) Forhold, der medfører fjernere



/

68

fare for forurening af vandforsyningen, når forholdet ikke er ulovligt eller kan
forbydes efter anden lovgivning. Herunder falder visse anvendelser af gødning og
gødningsoplag og eventuelt løsdriftstalde i nærheden af et vandværk. ” og af
Drikkeudvalgets be-tænkning nr. 1/1998, hvori det anføres bl.a., at ”Der er således
ikke noget i forarbej-derne til bestemmelsen, der tyder på, at den har været tænkt
begrænset til en zone på i størrelsesordenen 10 meter omkring indvindingen ”, og at
”På denne baggrund ses det ikke at have været hensigten med § 24, at denne –
heller ikke for så vidt angår lovlig pesticid- eller gødningsanvendelse – skulle være
begrænset til indgreb i umiddelbar nærhed af boringen ”. Landsretten finder ikke
grundlag for at fastslå, at forarbej-derne til miljøbeskyttelseslovens § 26 a skal
forstås således, at § 24, stk. 1, alene kan anvendes til at pålægge fredningsbælter på
10 meter omkring boringer.

Landsretten finder således, at miljøbeskyttelseslovens § 24, stk. 1, sammenholdt
med § 63 indeholder hjemmel til at nedlægge forbud mod et i øvrigt lovligt for-hold
mod fuld erstatning, hvis der foreligger en fare for et vandindvindingsan-læg, og at
der kan være tale om en ”fjernere fare” for forurening.

Den faglige vurdering, herunder nødvendighed og proportionalitet
Det fremgår af Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelser, at sagerne har været
behandlet i kombinationsnævn med deltagelse af otte medlemmer, herunder to
sagkyndige medlemmer og tre læge medlemmer, idet afgørelserne bl.a. beror på en
sagkyndig vurdering og en afvejning af forskellige modsatrettede hensyn, herunder
hensynet til almenvellet i form af hensyn til vandindvindingen, sam-fundsmæssige
hensyn, private interesser og proportionalitetsafvejninger.

Der skal ved prøvelsen af den faglige vurdering tages udgangspunkt i, at for-målet
med BNBO-området er at forhindre eller begrænse risikoen for, at der kan opstå en
situation, hvor der indvindes forurenet drikkevand på kildeplad-sen, og at sikre
responstid i forhold til at afværge en forurening af kildepladsen.

Landsretten finder ikke grundlag for at tilsidesætte nævnets og Egedal kom-munes
vurdering af, at der sker grundvandsdannelse til Område Kildeplads’
indvindingsboringer i BNBO, og at der er tale om en nedadrettet grundvands-
strømning mellem de øvre sekundære grundvandsmagasiner og det nedre pri-mære
grundvandsmagasin og dermed en nedadrettet grundvandsbevægelse. Der findes
heller ikke grundlag for at tilsidesætte vurderingen af, at det primæ-re
grundvandsmagasin i BNBO har en sådan sårbarhed, at der ikke bør anven-des,
håndteres og opbevares plantebeskyttelsesmidler i BNBO. Der er herved lagt vægt
på, at der ikke findes et sammenhængende lerlag, og at lerlaget har en relativ
begrænset tykkelse, og at den konstaterede vandtype er en indikation på
grundvandsmagasinets generelle sårbarhed. Endelig findes der ikke grundlag for at
tilsidesætte nævnets vurdering af, at der ikke kan udpeges specifikke om-råder
inden for BNBO, hvor det kan udelukkes, at der sker grundvandsdannel-se til det
primære grundvandsmagasin, hvorfra der indvindes drikkevand.



/

69

Spørgsmålet er herefter, om de meddelte forbud over for sagsøgerne som priva-te
grundejere kan anses for at være nødvendige eller proportionale.

Det må ud fra de seneste pesticidanalyser af kildepladsens indvindingsboringer
lægges til grund, at der er fundet pesticidnedbrydningsproduktet 2,6-dichlor-
benzamid (BAM) i fire ud af kildepladsens syv indvindingsboringer. Det er op-lyst,
at BAM hidrører fra pesticider, som ikke længere er lovlige at anvende. Det er
endvidere oplyst, at der ikke er mistanke om, at sagsøgerne har anvendt eller
anvender ulovlige pesticider.

Det bemærkes, at landsretten ved vurderingen af grundvandsmagasinets sår-barhed
ikke finder grundlag for at tillægge skønserklæringen og Skønsmands forklaring
betydning ved vurderingen af gyldigheden af nævnets afgørelser. Der er herved lagt
vægt på, at skønsmanden ikke har for-holdt sig til de geologiske og
hydrogeologiske forhold, men alene har forholdt sig til pesticidforureningen,
herunder om der er fundet pesticider over eller un-der kravværdien. Det er heller
ikke tillagt betydning, at skønsmanden har kriti-seret Egedal Kommunes brug af
BRIBE-beregninger, da landsretten skal foreta-ge en prøvelse af Miljø- og
Fødevareklagenævnets afgørelser og ikke kommu-nens afgørelser, og idet
landsretten ikke finder grundlag for at fastslå, at BRIBE-beregninger har haft
betydning for nævnets faglige vurdering. Landsretten fin-der således ikke grundlag
for fastslå, at nævnet har begået sagsbehandlingsfejl i forbindelse med de trufne
afgørelser.

Efter en samlet vurdering af BNBO-området, herunder de geologiske og hydro-
geologiske forhold i området sammenholdt med, at der er konstateret BAM i fire ud
af kildepladsens syv indvindingsboringer, og hensynet til, at drikkevand skal
baseres på rent grundvand, finder landsretten, at det boringsnære beskyt-
telsesområde til Område Kildeplads er særligt sårbart over for en eventuel
nedsivning af pesticider. Der er herudover tale om et samfundsmæssigt vigtigt
vandindvindingsanlæg, hvor der efter det oplyste årligt kan indvindes 1,2 mio.
m  vand til forsyning af ca. 30.000 husstande, og hvor det videre er oplyst, at
indvindingsområderne i Hofors forsyningsområde på Sjælland generelt er ud-
fordrede, og at det ved en eventuel forurening kan være vanskeligt eller ufor-
holdsmæssigt bekosteligt at erstatte anlægget, der indgår i netværket af van-
dindvindingsanlæg, der forsyner hovedstadsområdet med drikkevand. På den-ne
baggrund finder landsretten, at selv en fjernere fare i form af en begrænset risiko for
utilsigtede hændelser ved private grundejeres brug af plantebeskyt-telsesmidler kan
begrunde et forbud mod anvendelse og håndtering heraf.

3

Landsretten har herved også lagt vægt på, at et forbud ikke kan anses for unø-digt
indgribende i forhold til grundejerne, hvis økonomiske interesser ikke be-



/

70

røres i et omfang, som det kunne være tilfældet for professionelle landbrugere og
planteavlere.

Landsretten finder endvidere, at kommunens forvaltning på baggrund af den
politiske beslutning om at nedlægge forbud mod anvendelse og håndtering af
plantebeskyttelsesmidler også har haft fornødent grundlag for at nedlægge for-bud
mod opbevaring. Sagsøgerne har ikke sandsynliggjort, at et opbevarings-forbud vil
medføre tilsyn og ransagninger på deres ejendomme, medmindre
tilsynsmyndigheden måtte blive opmærksom på forhold, der tyder på, at for-buddet
ikke overholdes. Der er herefter heller ikke grundlag for at tilsidesætte de meddelte
forbud mod opbevaring.

Landsretten tager herefter Miljø- og Fødevareklagenævnets påstand om frifin-delse
til følge.

Sagsomkostninger
Efter sagens udfald skal sagsøgerne in solidum i sagsomkostninger betale 175.000
kr. til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Beløbet er til dækning af udgifter til
advokatbistand inkl. moms. Sagsøgerne skal endeligt afholde udgifterne til syn og
skøn. Ved fastsættelse af udgiften til advokat er der ud over sagens ka-rakter
navnlig taget hensyn til sagens omfang og forløb, herunder syn og skøn samt
hovedforhandlingens varighed.

THI KENDES FOR RET:

Miljø- og Fødevareklagenævnet frifindes.

I sagsomkostninger skal Sagsøger 1 og Sagsøger 2, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 og
Sagsøger 5 in solidum inden 14 dage betale 175.000 kr. til Miljø- og
Fødevareklage-nævnet. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.



/