Sag om fortolkning af de skriftlige aftaler imellem Sagsøger A/S (bank) og Sagsøgte, og hvorvidt Sagsøger A/S har et krav mod Sagsøgte i anledning af tab på fejlslagne investeringer, som Sagsøgte... Vis mere
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Aftaler;
Erstatning uden for kontrakt;
Pengevæsen og kredit;

DOM

Afsagt den 6. maj 20/1 i sag nr. BS 3-2579/2009:




mod





Sagens baggrund 0g parterncs påstande

Sagen angår  1 anledning af tab på
fejlslagne investeringer; som_  har forelaget dels i eget navn og
dels ; et selskab ved navn  som han ejede 0g drev, !
 har kautioneret for selskabets gæld. Bankens krav er opgjort på
grundlag af en række investeringsafialer; pantsætningserklæringer; lånedo-
kumenter og kautionserklæringer.  har investeret i værdipapirer
og finansielle instrumenter, først som kunde i banken og senere både som
kunde 0g ansat investeringschef i bankens afdeling i  Sagen angår for-
tolkning af de skriftlige aftaler, herunder stop loss klausuler; 0g vurdering af
bankens kontrol med sammenhængen mellem investeringer 0g sikkerheds-
depoter samt spørgsmålet om, hvorvidt de af  stillede sik-
kerheder skal realiseres , forinden banken kan kræve betaling af en eventuel
restfordring af 

Beløbet på DKK 3.324.809,04 kr, angår 
har kautioneret som selvskyldnerkautionist for dette beløb. Beløbet på DKK
1.747.703,47 angår  personligt.

 har principalt påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb fastsat efier rettens nærmere skøn;

 har ikke bestridt bankens påstand beløbsmæssigt. Frifindelses -
påstanden støttes på, at banken har fortabt sit krav principalt; helt subsidiært
delvist på grund af egen skyld derved, at banken ikke har overholdt de ind-
gåede aftaler og ført kontrol med sammenhængen mellem de optagne lån og
dc etablerede sikkerhedsdepoter, ligesom banken har tilsidesat MIFID reg-
lerne. Endelig har  gjort gældende, at banken ikke er berettiget
til atrejse noget krav mod ham på grundlag af kaulionsforpligtelsen; før de
af  stillede sikkerheder er realiseret.

Sagen er behandlet under medvirken af sagkyndige dommerc; jf. retspleje -
lovens $ 20, stk. 2

Oplysningerne i sagen.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling; jf. retsplejelovens
8 218a, stk. 2

 afdeling 1

ien længere årrække arbejdet indenfor investering; heraf 10 år som in-
vesteringschef. 
 hvor han i fællesskab med investeringsafdelingen ved bankens
hovedkontor ; 
Inden sin tiltræden hos  blevet kunde i ban -
ken. | september 2006 stiftede  Selskabets
eneste aktivitet var handel med værdipapirer 0g finansielle instrumenter.
Selskabet blev ligeledes kunde hos  til -
trådte sin stilling som investeringschef i banken.

Kontraktsgrundlagct mellem parterne cr følgendc:

 personligt
(Kontraktgrundlaget for de af sagsogte personligt foretagne investeringer ak -
tier 0g finansielle instrumenter)

Aktieinvestcringskredit af 18. januar 2006 (rammc kr, 100.000,00), fremlagt
som bilag 4.

Rammebrev og almindelige bestemmelser for handel med finansielle instru-
menter (ramme kr. 250.000), af 27. august 2007, fremlagt sombilag 5

Kundeprofil af 27. august 2007, fremlagt som blløg 6
Låneanmodninglgarantierklæring nr. 100322 af 18. januar 2006 vedrørende
valutalån CHF for ca. DKK 1.200.000,00, fremlagt som bilag ?

Láneanmodning/garantierklæring nr, 100392 af 28. november 2006 vcdrøren-
de valulalån CHF for ca; DKK 1.750.000,00, fremlagt som blløg &

Laneanmodning/garantierklæring nr, 100699 (rettelig nr. 100669) af 18.janu-
ar 2006 vedrorende valutalán CHF for ca. DKK 1.200.000,00, fremlagt som
bilog 9.

Laneanmodninglgarantierklæring nr. 100670 af 28. november 2006 vedrøren -
de valutalán CHF for ca. DKK 1.750.000,00, fremlagt som bilag 10.


(Kontraktgrundlaget for de af  foretagne investeringer i ak-
tier 0g finansielle instrumenter)

Kundcprofil af 7. november 2006 vedrørende investering; fremlagt sombilag
IL

Aktieinvesteringskredit af 27. august 2007 (ramme kr. 50.000) fremlagt som
bilag 2

Rammebrev og almindelige bestemmelser for handel med finansielle instru-
menter af27. august 2007 (ramme kr. 250.000), fremlagt sombilag 12.

Investeringsafiale  Virksomhed AdosEH(profil) af 7. november 2007, frcmlagı
som bllag 13.

Láneanmodninglgarantierklæring nr, 100397 af 23. fcbruar 2007 vedrørende
valulalán CHF for ca. DKK 2.000.000,00, frem ılagt som biløg 14.

Laneanmodninggarantierklæring nr. 100500 af 19. september 2007 vedrøren -
de valutalðn CHF for ca DKK 1.000.000,00, fremlagt som bllog 15.

Láneanmodninglgarantierklæring nr. 100533 af 27. december 2007 vedroren -
de valutalån CHF for ca. DKK 1.000.000,00, fremlagt som blleg 16 1

Som bilag 6 er fremlagt en kundeprofil vedrørende  personligt.
Det fremgår heraf blandt andet, at  investeringsformål er pen -
sion; spekulation og fri opsparing. Endvidere fremgår dct, at 
kan handle uden forudgående rådgivning: Som kundeansvarlig er anført 
Oplysningeme i investeringsprofilen skal sammenholdes med
indholdet af rammebrevet og bankens almindelige bestemmelser for handel
med finansielle instrumenter; der er fremlagt i bilag 5.] de almindelige be-
stemmelser punkt 10 er kundens ansvar beskrevet. Det fremgår heraf
blandt andet, at kunden er bekendt med, at handel med finansielle instru-
menter kan være forbundet med betydelige risici. Det fremgår endvidere, at
 kun påtager sig at foretage dispositioner efter instruks fra kunden
0g påtager sig ingen pligt til at rette henvendelse til kunden, herunder at hol-
de kunden underrettet om aktuelle markeds, børs-, og valutaforhold.
Som bilag 1/og 13 er fremlagt kunde- og investeringsprofiler på 
hvoraf fremgår; at selskabet havde høj risikoprofil, ligesom det
fremgår, at investeringsformålet var spekulation. Profillinvesteringaftalen
(bilag 13) omfatter investering i værdipapirer 0g andre finansielle instru-
menter med en investeringsramme på cirka DKK. 3,7 millioner. Investe-
ringsaftalen for  (bilag 13) er dateret den 7. november
2007. Som rådgiver for selskabet er anført 

Kontrolsystemct i banken i relation til stop loss klausulerne kravet om
ovcrdækning, bankens opsigelsc af engagementerne og 
fratraden banken.

1 tilknytning til de som bilag 2 0g 4 underskrevne aktieinvesteringskreditter
blev der oprettet sikkerhedsdepoter. Sikkerhedsdepoterne lå til sikkerhed for
 samlede mellemværender med ban-
ken, herunder valutalån. For begge aktieinvesteringskreditter var aftalt nær-
mere krav om depotemes værdi i forhold til de aktuelle træk på aktiekredit-
terne 0g om konsekvenserne af, at aktiekreditteme måtte komme i under-
dækning i forhold til det aftalte. Bilag 5 0g 12 "Rammebrev og almindelige

bestemmelser for handel med finansielle instrumenter" indeholder punkt 4
bestemmelser om stop loss 0g sikkerhedsstillelse.

En væsentlig del af bevisførelsen har drejet sig om, hvorledes banken kon -
trollerede; om der var underdækning. Dette er sket for det første ved frem-
Jæggelse af bankens intere kontrolark, herunder bilag 43. Fælles for disse
kontrolark er, at der ikke er konstateret underdækning på hverken
 aktiekreditter. For det andet er der afgi-
vet parts - og vidneforklaringer om indretningen og udviklingen af kontrollen
i banken og andre pengeinstitutter.

Som bilag 44 er fremlagt en mail af 3.juli 2008 fra Kundechef .
 Iids
vesteringschef i bankens afdeling i  Af mailen fremgår bl. a. følgende:

"De storc udsving på de finansielle markeder, betyder at derskal (ikke kan)
være en skærpet fokus på investeringsrammer; aktiekreditter 0g invest palette
og 0g ovrige gearede investeringsforretninger,
Den ogede bevagenhed belyder; at ovennævnte produkterdagliet skal gen-
nemgås for afvigelser forhold forretningsgange 0g øvrige afaler.
Ved overskridelscr af fastsatte Erænscr skal der tages aktion uden_unødig op:
bold. Det betyder at der senest skal tages aktion på overskridelser samme dag
som overskridelsen registreres.
Den daglige gennemgang af engagementerne betyder ogsà at vi har mulighed
for at tage eventuelle darlige forretninger i oplobet, hvilket vil til gunst for bå-
de kunder 0g 
Ved konstatering af afvigelser eller overskridelser skal der ske inddækning el-
ler nedlukning omgående. Inddækning kan ske ved yderligere sikkerhedsstil -
Jelse eller indbetaling af yderligere kapital:"

Som bilag 45 er fremlagt sålydende mail af 8. juli 2008 fra
 "aacaate	i hans cgenskab af investe-
ringschef i bankens afdeling i 

"Tirsdag den &. juli 2008 sluttede det danske OMXC2O indeks med ct fald på
3,21%.
Dette kraftige fald betyder at vi skal have et ekstra bevågenhed pà vores akti-
ekreditter 0g kreditter til investering i øvrigt;
Alle kreditter skal overvåges sáledes hverken kunder eller  Ikom-
mer j en situation som kunne have været undgået.
Hvis der er sager som ikke længere er inden for rammeme for kreditten skal
der tages aktion uden unødig ophold. Denne aktíon kan enten være yderligere
sikkerhedsstillelse eller nedlukning af kreditten; For en præcisering herfor
henvises til forretningsgangen 3.5.5 0g 3.5.8:

Som bilag 46 €er fremlagt en mail af 25. september 2008 fra
 1 hans egenskab af investe -
ringschef i bankens afdeling i 

Mailen er sålydende:

Til alle filialcheferlområdechefer 0g IC Chefer.

Forretningsproces vedr. aktiekrcditter og investeringsrammer ved overskri-
delser.

Indledning

Vi har på det seneste oplevet en del investeringsrammer og aktie kreditter; er
kommet i en situation hvor der kræves handling. For at f denne handling
præciseret jf:. forretningsgangen. Eventuellc spørgsmål omkring ncdenstaende
skal rcttes til 

Procedure med virkning fra dags dato.

Når en overskridelse konstateres skal der reageres pà følgende facon.

1) Kundeansvarlig informeres
2) Kundcansvarlig sørger for inddækning; jf: forretningsgangcn
3) Hvis inddækning ikke umiddelbart er muligt udfærdiger den kundeansvar-
lig en handlingsplon der skal godkendes afkreditansvarlig; eller hvis det ikke
skønnes muligt Iukkes krediutcn.

Handlingsplaner skal; udover til den kreditansvarligc, sendes til områ
dedircktorlfilialchef samt til Investeringsdirektor 
samı  Ved enhver afvigelse af den udarbejdede hand-
lingsplan, skal der uden unodig ophold ske en skriftlig orientering til
omràdedirektorlfilialchef samt til Investeringsdirektor 
0g 


Fra fredag den 26. september 2008, vil alle Investcringscenterchefer modtage
en mail indeholdende et Excel ark med alle Aktiekreditter. Af dette Excel ark
vil det tydeligt fremgà, hvilke kreditter der ikke længere er overdækket;
Så kort opsummerct

Investeringsrådgiver har ansvaret for at kundenikke kommer i overtræk, 0g
hvis det alligevel sker ejeblikkelig informere kundeansvarlig; der sà tager
over jf, ovenstdende.

Det er selvklart ekstremt vigtig; at vi ved indgåelse af aktiekreditter 0g inve-
steringsrammer tilrettelægger dem således; at kunden cr robust overfor uds-
ving ~ sá vi vil hellcre have mindre men god forretning end sager hvor køre på
kanten.

Vi har et meget stort ansvar overfor kunden 0g det er utaleligt at sende dem
fra hus 0g hjem.

1 slutningen af september 2008 gennemgik  der er ansat i
 samlede engamenter
med banken. Det konstateredes herved, atde samlede træk på kreditterne
for begge engagementer i væsentlig grad oversteg værdien af de stillcde sik-
kerheder. Dette medførte, at der blev holdt et møde med deltagelse af med-
lemmer fra bankens ledelse 0g  blev på denne

baggrund suspenderet. Som et resultat af mødet lavede  en re-
degørelse til banken om sine investeringer 0g anslog ogsà værdien af sine
aktiver i redegørelsen. Denne er fremlagt som sagens bilag 31.

 genoptog sin stilling som investeringschef i banken dagen ef-
ter, Han blev fritstillet den 18. november 2008.

Ved skrivelser af 17. april 2009 opsagde banken såvel  som
 engagementer til fuld indfrielse.

 haft en række jobs
inden for den finansielle sektor.  har forklaret herom under ho-
vedforhandlingen. Endvidere har sagsøgeren som bilag 84 fremlagt Aktio-
nærNYT2010, nr. 1, marts 2010 fra Hvidbjerg Bank. 1 bladet omtales Hvid-
bjerg Banks samarbejde med Coin. Det er i artiklen blandt andet anført:

"Tre niveaucr
Det er investeringschef 
deling; dcr pà fondsmæglerselskabels side har ansvaret for samarbejdct mede
Hvidbjcrg Bank.
 har gennem mere end 21 @r arbejdet inden for investeringsràd -
giverområdet . Senest som investeringschefi 	har stor
kompetence inden for investeringsprodukter samı aktuel beskatning heraf;
Han delcr rådgivningsproccssen op i tre nivcaucr:
Overordnet strategi 0g ramme baserct på kundens investeringshorisont, risi-
koprofil 0g formue.
Takıiske overvejelser om, hvordan det er bedst at placere investeringeme 0g
vægte porteføljen.
Egentlig produktudvælgelse.

MIFIDreglcrne og rcalisation af stillede sikkcrheder.

Som bilag 82 cr fremlagt cn intern skrivelse i  vedrørende ind-
førelsen af MIFIDreglerne og afholdelse af kurser for personalet i disse reg-
ler. Der er mellem parterne enighed om, at rcglerne trådte i kraft den 1. no-
vember 2007.

For så vidt angår spørgsmålet om realisation af stillede sikkerheder er der
mellem parterne enighed om, at alle stillede sikkerheder bortset fra EBH
Tyskland og aktiebevis Aldana A/S er realiserede.

Formucopgørelser for 

Under forberedelsen har partere skriftvekslet om grundlaget for bankens
kreditvurderinger både i relation til aktieinvesteringskreditterne 0g de øvrige
lån: Banken havde inden hovedforhandlingen fremlagt bilag 83 vedrørende
 Bilagets side 2 indeholder en opregning af aktiver og passi -
ver. På bilaget er  anført som kundeansvarlig. På side 2 i
bilaget står anført; at formueopgørelsen er udarbejdet af  pr. 2

juli 2008 og udviser en egenkapital på 4.000.000 kr.

Under hovedforhandlingen i forbindelse med afhøring af vidnerne
 konstateredes det, at der i banken var mulig-
hed for at printe nogle skærmbilleder ud indeholdende bl.a. formueopgørel-
ser. Disse er fremlagt som bilag 85, 86og 87.

Side 6 i bilag 87 er identisk med side 2 i bilag 83 .  og
 er afhørt på grundlag af disse oplysninger.

Bilag 85, 86 og 87 er fremlagt pà hovedforhandlingens sidste dag; Ved gen-
nemgangen af bilagene var der mellem partere enighed om, at bankens op-
gørelser er behæftet med fejl for så vidt angår  Parterne
er enige om, at blancoelementet pr. 30. juni 2008 var 1.185.000 DKK for


Parlerne er enige om, at blancoelementet for  er opgjort
før trækket til køb af aktier Aldana AJS

Bilag 86 0g 87 angår tillige en engagementetsfornyelse for år 2008 for

0g  indstillinger; dateret den 2.juli 2008.

Bilag 85, der angår 
har afgivet en supplerende forklaring efter fremlæggelsen af de nye bilag.
Han har i den forbindelsc forklaret, at regnearkct var Javet af ham under an-
sættelsen i banken; Der var ikke tale om el styringsinstrument, banken stille -
de til rådighed for investcringsrådgiverne.

Forklaringcr.

 har forklaret, at sagsøgerens virksomhed
er 'opdelt i3 afdelinger, nemlig en privatkundeafdeling; en erhvervsafdeling
og en formueafdeling. Han er konceptchef på formueområdet erhverv og in-
vestering. Han er ikke bankuddannet, men uddannet cand, merc. fra Han -
delshøjskolen; Han har ikke beskæftiget sig med kreditvurdering. Da sag -
søgte blev ansat; havde han nærmest en stabsfunktion i forhold til sagsøgte.
Sagsøgte blev ansat med henblik på elablering af en investeringsafdeling i
 ville sagsøgeren
højne niveauet inden for investeringsrådgivning og skabe tættere kontakt til
kundere; Sagsøgte kom fra en stilling i ;  0g sagsøgeren håbede, at
han kunne tage kunder med derfra. Sagsøgte blev ansat for at deltage i at
bygge afdelingen op. Når en kunde indskyder egen kapital på en aktieinve-
steringskonto; kan kunden handle aktier for dette beløb; og det beløb; ban -
ken indskyder. Til aktieinvesteringskontoen knytles et sikkerhedsdepot. Det
var der også til sagsøgtes. Der skal være en minimumsdækning på 110% på
grund af udsving i kurserne. En kunde kan ikke handle aktier i rclation til en

aktieinvesteringskonto via netbank. Under finanskrisen skærpedes bankens
opmærksomhed med hensyn til kontrol af, at der ikke opstod underdækning
1 engagementet med aktieinvesteringskontoen og sikkerhedsdepotet. Derfor
udsendte han mails om det. Sagsøgeren har aldrig fået påtale af Finanstilsy -
net for utilstrækkelig kontroL. Også før finanskrisen var der kontrolsystemer.
Iden tid, sagsøgte var dels kunde og dels ansat banken; var der et kontrol-
system for aktieinvesteringskontoen 0g sikkerhedsdepotet og et kontrolsy -
stem for aktiviteterne knyttet til kreditrammen (derivatecr). De fremlagte bil-
ag, f.eks. bilag 43, udvisende; at der ikke var underdækning; viser den kon-
trol, der er lavet vedrørende aktieinvesteringskontoen og sikkerhedsdepotet .
Ved bevilling af udlandslånene foretages en kreditvurdering: Det blev der
også af sagsøgte. Udlandslånene har sagsøgte dels anvendt til køb af et som-
merhus, der dog er solgt igen; og dels til investering i værdipapirer. Han har
indtryk af, at de værdipapirer; sagsøgte købte for pengene fra udlandslånene,
er indsat i sikkerhedsdepotet. Ved udarbejdelse af kontrollen af, at der ikke
opstod underdækning; er der ikke taget hensyn til, at aktierne kunne være
købt for udlandslånenc. Når det f.eks. på bilag 43 er anførl, at der ikke er un-
derdækning; er det som nævnt ud fra en vurdering af udelukkende sammen-
hængen mellem aktieinvesteringskontoen og sikkerhedsdepotet. Både før 0g
efter finanskrisen blev dcr hver nat kørt programmer over kundernes engage-
menter, der skulle overvåge; om der var underdækning. Resultatet kom på
en profil om morgenen; som blev sendt til afdelingen. Det var herefter op til
afdelingen, formentlig den kundeansvarlige at kontakte kunden; såfremt der
var underdækning: Der blev på samme måde kørt kontrolprogrammer vedrø-
rende derivaterne. Disse er ikke fremlagt undcr sagcn. Der blev også holdt
øje med, at kunderne overholdt vilkårene for udlandslån. Når sagsøgte hand-
Jede aktier for sig selv; var der ikke krav om, at dette blev kontrasigneret af
en anden medarbejder i banken. Han mener; at kreditvurdering 0g bevilling
af lån lå hos 2 forskellige medarbejdere. Han ved ikke, om delte er et krav
fra finanstilsynet, Den 15. september 2008 kollapsede aktiemarkedet, Dette
skærpede fokusen på at sikre kontrollen med, at der ikke opstod underdæk-
ning; Kontrollen fortsatte på samme måde som før den 15. september 2008
med daglige profiler for de enkelte kunder til den relevante afdeling. Kon-
trollen havde det formål at skabe sikkerhed for både banken og kunden.
Hvis der var underdækning; skulle den kundeansvarlige samme dag tage
kontakt til kunden for at rette op på underdækningen. Valutalånene blev
kontrolleret i forbindelse med en genforhandling af valutalånene. Da MI-
FID-regleme skulle træde i kraft havde banken fokus på undervisning af per-
sonalet. Der blev etableret €-learning 0g afholdt kurser, 0g han underviste
selv på en del af disse kurser. Det var en stor opgave at ff kundeme MIFID
testet.

 har forklaret; at han nu er erhvervs- og investeringskon-
sulent i  Han forlod sin stilling hos sagsøgeren i april 2009. Hos
sagsøgeren var han investeringsdirektør. Han var med til at ansætle sagsøgte
som chef for investeringsafdelingen i  Der var tale om cn nyoprettet
afdeling; som sagsøgte skulle være med til at udvikle. Sagsøgte blev valgt,

fordi han havde et godt navn i pengeinstitutverdenen i  På dette tids-
punkt var sagsøgte en af dem i kongeriget Danmark, der havde mest forstand
på investering. Sagsøgte havde ikke behov for rådgivning i forbindelse med
investering i værdipapirer, I kraft af et engagement med en aktieinveste -
ringskonto 0g et tilknyttet sikkerhedsdepot kan en kunde investere i aktier.
Der blev ført kontrol med, at der ikke var underdækning: Der var en særskilt
kontrol med investering i derivaterne; der var knyttet til kreditrammen; I for -
bindelse med den kontrol; blev der taget hensyn til de sikkerheder, der var
knyttet til dette arrangement. Udlandslånene blev ydet på samme måde som
andre Jån efter en kreditvurdering. Da han var ansat i banken; var kontrollen
med kundens engagement ikke en samlet kontrol der skabte overblik over
aktieinvestering; investering i derivater og udlandslånene. Det blev etableret
og var der; da han forlod banken. Han kan ikke sige, hvomår dette skete. Det
var ikke en del af hans arbejde som direktør at holde øje med de enkelte
kunders engagement. Han kan ikke præcist huske; på hvilke engagementer;
sagsøgte tabte penge. Han kan dog huske; at sagsøgte tabte en del på FL
Schmidt akticr. På et tidspunkt i 2008 blev  ansat som kon-
troller. Han kan ikke præcist huske, hvornår det var. Han blev af .
 gjort opmærksom på, at sagsøgtes engagement var i underdæk-
ning; Sagsøgte blev derfor kaldt til et møde mcd vidnet; 0g de talte om, at
sagsøgte kunne forblive i banken, hvis han i løbet af kort tid fik dækket un-
derdækningen: Forevist bilag 31 forklaredc vidnet, at han ikke kan huske,
om bilaget er lavet før eller efter 1. møde. Sagsøgte blev afskediget fra sin
stilling; fordi vidnet fandt ud af, al sagsøgte havde et lignende engagement i
et andet pengeinstitut. Udlandslånene blev kontrolleret af den mcdarbejder;
der bevilgede dem. Der var vandtætte skodder imellem det personale; der
skulle kreditvurdere, og investeringsrådgiveme. Det var det samlede engage-
ment, han drøflede med sagsøgte på mødet. Han kan dog som nævnt ikke
huske præcist; hvorledes underdækningen var sammensat på de enkelte en-
gagementer. Sagsøgte var en dygtig investeringschef;, og han kan ikke fore -
stille sig, hvem sagsøgte skulle have spurgt til råds for at lave bedre investe-
ringer end dem, han lavede selv. Han vil beskrive det som illoyalt over for
banken; at sagsøgte ikke selv fortalte, at hans engagementer var i underdæk -
ning; Det er hans vurdering; at sagsøgte har haft fuld indsigt i sine investe-
ringer.


afdeling: Investeringsafdelingen i  blev oprettet for at skaffe flere kun-
der til banken, Han har ikke selv haft noget kendskab til sagsøgtes engage-
menter med banken.  var sagsøgtes kunderådgiver. Da sagsøgte
blev ansat, fik han en kunderådgiver  Rv Yafdelingen. Han vil ikke sige; at
der var specielt pres pà afdelingen i eftersommeren 2008 i forbindelse med
starten pà finanskrisen. Det er klart; at der på det tidspunkt kom øget fokus
på at sikre; at der ikke opstod tab i forbindelse med kursudsvingningerne.
Han lagde på et tidspunkt mærke til, at sagsøgte tydeligt var under pres. Han
vil sige, at sagsøgte var ved at bryde sammen. Han kan ikke sige, hvornår
dette var. Det er rigtigt, at sagsøgle prøvede at ringe til ham, mens han var i

USA. Han var med til at ansætte sagsøgte Sagsøgte var et rigtigt godt navn i
bankverdenen i  Sagsøgte var god til at investere i værdipapirer, både
så kunderne og banken tjente penge. Sagsøgte har tjent penge til banken. De
fleste, der havde renteswaps, tabte penge på renteswaps. Han vil ikke sige; at
banken skiftede produkttyper eftcr finanskrisen; men der var produkttyper,
der var mindre interesse om.

 har forklaret, at han først er uddannet som fotoekspedient 0g i
1984 blev han bankelev i  og gennemgik der elevuddannelsen. Så
kom han i  som bankassistent 0g senere inveslerings-
radgiver. Han blev også ansat som investeringschef ; 1 år. Efter 7 år i 
kom han til  'ifdelingen i 2 år,
så 2 år i  som investeringsrådgiver uden ledelsesansvar og den 1_
marts 2007 blev han ansat som investeringschef med ledelsesansvar hos sag-
søgeren, Efler fyringen derfra gik han arbejdsløs. Den 1. september 2009
blev han ansat som finansmægler i et københavnsk selskab med kontor i
 som den eneste ansatte der. Den 1. november 2010 blev han ansat
som finansrådgiver under  Da han blev afskedi -
get fra sin stilling hos sagsøgeren, fik han oplyst t0 grunde. Den ene var, at
han ikke kunne betale sin gæld til banken. Den anden var; at der havde været
tre klagesager fra navngivne kunder. Han prøvede at få oplyst, hvad klagerne
drejede sig om, men det kunne han ikke Inden fyringen var der ct meget
højt arbejdspres på afdelingen: I september 2007 var der reelt et bankkrak i
England, der gav travlhed på finansmarkedeme. 1 april 2008 faldt der lidt ro
på markedemne i hvert fald i et par måneder frem til juni eller juli 2008, hvor
markedet kammede over. Han har ikke været sygemeldt på grund af stress.
Han havde det imidlertid skidt 0g blev omkring september 2008 klar over, at
det var galt med hans investeringer. Han havde behov for at tale med nogen
om det, og det skulle helst være  Han var imidlertid på fe-
rie i USA med sin familie; og han var ikke meget for at forstyrre ham i feri-
en. Til sidst prøvede han dog at ringe ham op. Den 1. oktober 2008 blev han
kaldt ind til et møde med blandt andre  idct banken havde
konstateret, at der var undcrdækning på hans cngagement. Der var ingen
dårlig tone. Det blev drøftet, hvad der skulle gøres i anledning af underdæk -
ningen; Det blev aftalt, at aktieme skulle sælges. Han er bange for, at han på
dette tidspunkt havde mistet overblikket både over sit egct 0g over kunder-
nes investeringsengagementer. Mange kunder ringede til ham for at spørge
til deres engagementer, og han skulle også ringe til mange, fordi der var pro-
blemer med dækningen i deres engagementer på grund af kursudsvingene i
markedet. Det var rådgiveren; der sagde, at der skulle ringes til en kunde.
Det var således rådgiveren; der havde konstateret, at en kunde havde under-
dækning. Det var ikke rart at have disse samtaler med kunderne. Han bebrej
der ikke nogen i banken de investeringer, han har lavet. Han har selv truffet
beslutning, om hvad der skulle investeres i  var den, der
sendle bevillinger igennem; men det var ikke  der kunne be-
villige kreditter. Det foregik i  personaleafdelingen. Han har ikke i
dag nogen af de formue opgørelser; der er udarbejdet. Der skulle udarbejdes

en formueopgørelse, hver gang der skulle ske en ændring i engagementet.
 bad ham selv sætte værdi på sit hus 0g sommerhus mv. Han ved ikke,
om der ved bevillingerne af kredit til ham, blev taget hensyn til, at en del af
værdierne ejedes af hans hustru. De har ejet alle de faste ejendomme i lige
sameje. Både han selv og  var kunder hos sagsøgeren inden,
han blev ansat. Kundeforholdet hos sagsøgeren startede, fordi han havde set
et spændende investeringsprojekt, og fordi han havde tjent cirka en million
via et kommanditselskab, som han ønskede at investere for. Han havde i en
periode arbejdet sammen med  i at andet pengeinstitut; og han
kendte derfor  da han blev kunde hos sagsøgeren og fik
 som rådgiver. Han har ikke set bilag 83 før under sagen. Det er
hans opfattelse; at tallene i bilaget 'ikke har nogen gang på jorden' Han trOr ,

Efter ansættelsen har han ikke afleveret selvangivelscr eller regnskaber i for-
bindelse med indlevering af formueopgørelser. Han har anslået værdierne,
men tallene i bilag 83 han han ikke set, og han mener, oplysningeme om
hans og hustruens indkomster for 2005 og 2006 er helt urealistiske Der er
således kalkuleret med, at hustruen skulle have en lønstigning på 30% på et
år. Det er der ingen pædagoger; der har haft. 7 2006 fandt de en lejlighed i
Tyrkiet. Det vil sige lejligheden skulle først bygges. Den blev overtaget 1.
april 2007. Prisen var cirka 750.000 kr , der blev finansieret ved låneopta-
gelse med sikkerhed ; huset i  på op til 2,7 millioner kr, Sommerhu-
set ved  er købt i 2004 for 860.000 kr. Han mener derfor; at
også værdien på sommerhuset ved  cr ansat for optimistisk ,
Efter at have købt sommerhuset på  fandt de et sommerhus på
 der var mere hyggeligt. Det blev købt den 1. januar
2007. Købesummen var 1.050.000 kr. Det blev finansieret med et lån i
Schweizerfranc. Det var  han talte med om dette. Han tilbød
sikkerhed i sommerhuset med et ejerpantebrev på 1,1 million kr. Imidlertid
gav  udtryk for; at det var tilstrækkeligt med en slags styrings -
pantebrev på 500.000 kI; således at han ikke behøvede at have så mange
penge bundet i sommerhuset. Styringspantebrevet betød blot, at han så ikke
kunne sælge sommerhuset uden bankens samtykke. 1 forbindelse med købet
af sommerhuset på  havde han ikke været tilstrækkeligt opmærk -
som på, at der var krav om, at der skulle være stråtag på sommerhuset:. Det
var de ikke så glade for. De bestemte sig derfor for at sælge sommerhuset
igen ret hurtigt. Det blev solgt den 31.marts 2008, 0g han tjente 50.000 kr.
på handlen med sommerhuset. De penge, han fik via udlandslånene er ind-
gået ; kredsløbet med aktieinvesteringskontoen og sikkerhedsdepotet. Han
har således ikke taget penge ud til sig selv, men købt værdipapirer for penge
fra udlandslänene. Da han i forbindelse med markedernes kollaps fik besked
pà, at ringe til sine kunder vedrørende deres underdækning; var det kunder-
nes samlede engagement, det drejede sig om. Han har ikke selv set på sit
sikkerhedsdepot, men handlede bare. Han havde ikke forud for den 1. okto-
ber 2008 ffet nogen kontakt fra personalet hos sagsøgeren om underdækning
i engagementet. I starten af 2007 optog han et lån i Salling Bank til investe-
ring iet papir; der havde givet et godt afkast, og som han anså som sikkert.

Det kan ikke sammenlignes med sagsøgerens produkt "Topselection"~ Han
mener også, at han ville have tjent på disse papirer; hvis det ikke havde væ -
ret pà grund af den generelt dårlige udvikling i markedet. Han tabt 700.000
kr. på papirerne i Salling Bank 0g dette engagement blev lukket ned i foråret
2009. Han har ikke arbejdet med kreditvurderinger. Det var personalet i kre -
ditafdelingen; der forestod dette arbejde; og det var personalet i investerings-
afdelingen; der investerede indenfor de rammer; der var stillet til rådighed
fra kreditafdelingen. Da han blev ansat hos sagsøgeren som investerings -
chef; var det nyt for sagsøgeren at arbejde med valutaswaps og renteswaps .
Det var nogen af de ting, han begyndte; at arbejde med. Der var ingen sty-
ringsredskaber i banken til brug for dette arbejde. Derfor udfærdigede han
nogle regneark, der blev koblet op på valutakursen. De regneark, han udvik-
Jede; havde ikke noget at gøre med aktieinvesteringskontoen og sikkerheds-
depotet, [ mødet den I.oktober 2008 deltog 
der var crhverskundechef i  Efter
mødet skrev han bilag 31. Han var helt ude af den efter mødet og kørte bare
rundt i sin bil. Han var også bange for at miste sit arbejde. Både han og hust-
ruen var almindelige lønmodtagere. 1 løbet af september 2008 begyndte han
at fà en fornemmelse af, at det var helt galt med hans eget engagement. Han
blev suspenderet på mødct den 1. oktober 2008.  ringede
efterfølgende til ham og spurgte; om han kunne lave en redegørelse. Derfor
blev bilag 31 skrevet . Han var kun suspenderet en dag; Bilag 31 var et for-
søg på at skabe en løsning:  sagde, at han gerne ville behol-
de ham i banken. Han havde aldrig troet, at banken skulle tabe penge på
ham, og han har ikke villet være illoyal overfor banken. Derfor forsøgte han
ogsà at kontakle  mens denne var på ferie ; USA. Han vil
ikke sige; at han i nogle måneder forud for den I.oktober 2008 havde set, at
der var problemer med engagementet. Det er mere en bakspejlsbetragtning;
når det er skrevet på den måde. Værdiansættelserne på aktivere i bilag 31
er måske lidt optimistiske. Han har "Jagt overlæggeren lidt højt" . På det tids-
punkt havde han behov for at se fremad og fà tingene sat i et lysere billede.
Han var ikke sig selv i september 2008. Det var vigtigt for ham at beholde
sit job. Det er svært at sige; hvad der ville være sket med udviklingen i kur-
serne og hans aktiver, hvis de ikke var realiseret på daværende tidspunkt.
Det kan kun blive en subjektiv vurdering. Han vil betragte sig selv som en
erfaren investor, Han investerede selv i de produkter; han anbefalede til kun-
dere, mens han var hos sagsøgeren. Når man anbefaler produkter til kun-
derne, skal man selvfølgelig også kunne vurdere risikoen ved investeringen,
Til kundemøder havde han ofte en kreditmand med. Han fik inspiration til
sine investeringer under ansættelsen ved sagsøgeren ved at snakke med kol-
legaerne; men han traf selv valget om, hvorledes han ville investere. Når han
havde besluttet sig for en investering, gav han besked til en kollega. Han
kunne ikke selv effektuere ordrerne. Han kan ikke huske, om han selv deltog
i kurser om de nye MIFID regler. Inden MIFID reglerne blev indfort var
banken underlagt reglerne om 11 god skik" Han var klar over, at der var en ri-
siko ved at investere. Han var klar over, at et MIFID tjek indebar en vurde -
ring af investors risikoprofil. Han tror nok, at han var på et kursus i MIFID

regleme i Sønderjylland. Han var ikke klar over status på sit eget engage-
ment i 2007. Han havde jo afleveret en formueopgørelse til sagsøgeren. Da
han skrev bilag 31, havde han som sagt brug for at tegne et lysere billede; 0g
"lagde overlæggeren højt" relation til angivelsen af sine værdier. Det havde
han ikke gjort andre fonueopgørelser. Det handlede sådan set både om at
bevare sit arbejde og sit ægteskab. Der er rigtigt; at han i september 2008
handlede meget; således som han skriver i notatet, idet han prøvede at rette
op på situationen. Man kan dog sige; at han hele tiden har handlet meget. Da
mailen den 1.juli 2008 kom fra  havde man allerede ; afde-
lingen haft fokus på at kontrollere; at kundere ikke kom i underdækning
med aktieinvesteringeme; Han oplevede mailen som vedrørende valutaram -
mernc. Han mencr ikke, at han selv er MIFID tjekket. Han kan ikke huske,
om  er MIFID tjekket. Det kan godt være.

 har forklaret, at han er uddannet som bankelev 0g
bankrådgiver. 1 1998 blev han ansat som fuldtids investeringsrådgiver Nor -
dea. Han har været ansat som investeringsrådgiver i Forstædernes Bank og i
ct fondsmæglerselskab. Den 1. januar 2008 blev han ansat i  ien
afdeling på Sjælland. Han blev investeringscenterchef med 4 medarbejdere
under sig; Investeringsafdelingen arbejdedc tæt sammen med kreditafdelin-
gen. De sad ikke sammen; men på hver sin etage; men havde løbende kon-
lakL. Han refererede til  Der er forskellige måder at
sammensætte et investeringsengagement. ]  skulle 9 ud af 10 stille
sikkerhed . Kreditafdelingen vurderede, om dækningen var tilstrækkelig.
Derefter investerede investeringsafdelingen de midler; der var til rådighed, 1
 sendte formueafdelingen (kreditafdelingen) breve ud med advarsel
stop loss. Brevet blev sendt til de kunder, hvor dækningen var ved at være i
fare. Så skulle kunden reagere, og man skulle i kontakt med kunden. Der
kunnc derfor godt gå nogle dage, inden der blev reageret på en kritisk kur-
sudvikling. Han vil sige; at denne form for overvågningsmodel ikke var tids -
svarende Den er noget bagud i forhold til andre pengeinstitutter, Da han st -
artede i  undrede det ham, at en medarbejdcr kunne få rådighed og
kreditter og investere på disse. Det havde han ikke oplevet i andre pengeins-
titutter. I Nordea havde man en noget mere konservativ investeringspolitik.
Man kunne ikke komme med 1 million 0g låne 4 millioner. til investering.
Han har ikke selv haft udlandslån. Han var tryg ved kontrollen ved sagsøge-
ren. Ellers ville han ikke have anbefalet kundeme at investere. Kontrollen
foregik på ugentlig basis. [ Forstædemes Bank var kontrollen mere elektro-
nisk. Den var mere manuel i  Han fik en mail, hvis en af kunderne
havde fàet et brev, Både i  og i Forstædernes Bank tog investe-
ringsrådgiverne sig af dialogen med kunderne. Investeringsrådgivere drøf-
tede således mcd kunderne, om der f. eks. skulle sælges aktiver eller realise-
res værdipapirer for at fà underdækningen bragt til ophør. Da reglerne om
MIFID tjek trådte i kraft, fik man travlt i bankerne. Det var svært at nå at
MIFID teste alle kunder. Man gik imidlertid i gang; 0g der var intemn in-
struks om, at det ikke var nødvendigt at MIFID teste de kunder; der ikke
handlede. De kunder; der handlede 0g søgte rådgivning til investeringerne

skulle MIFID testes. Han blev ikke selv MIFID teste hos sagsøgeren. Det
tog el stykke tid, inden alle sagsøgerens kunder var MIFID testet. Det gjorde
det også hos andre pengeinstitutter. Som sagt kunne det tage et stykke tid fra
en kunde var i "stop loss' 1 til der blev handlet hos sagsøgeren. I den periode
kunne man risikere, at tabet voksede. Det kunne man imidlertid ogsà i andre
pengeinslitutler, idet kursudviklingen kan gå hurtigt. Han havde nævnt for
 at kontrollen var bedre i Forstæderes Bank, og han hav-
de foreslået  at købe systemet_. Det er vigtigt; at sikre, at
kontrollen med, at overdækningen er tilstrækkelig; fungerer vedrørende hele
kundeengagementet. Rådgivningen af den enkelte kunde er meget forskellig
En kunde der investerer i papirer 2-3 gange dagligt fàr ikke en daglig drøf-
telse af; hvorledes det samlede investeringsbillede ser ud. Når der er tabt 25
% i forhold til overdækningen, fàr kundeme et stoplloss brev i Forstædemes
Bank.

 har forklaret, at han har været ansat hos sagsøgeren i 20 år.
Han arbejder i  Bv afdelingen på formueområdet. 1 2008 v-ar han i inve-
steringsafdelingen. 1 2009 blev han kontroller. 1 2008 var hans opgave at be-
tjene filialerne med værktøjer til overvågning af engagcmenter. Medio 2008
arbejdede han med at lave et overvågningssystem, der overvågede såvel ak-
tieinvesteringeme, sikkerhedsdepotet og investeringsrammere på udlands-
lånene. Indtil da havde der ikke været en samlet overvågning af kundens
samlede engagement. En overvågning af udviklingen i sammenhængen mel-
lem aktieinvesteringskontoen og sikkerhedsdepotet gav ingen oplysning om
udviklingen på valutalånene. 1 2006 fik sagsøgte et udlandslån til aktieinve-
stering: Han lånte 1,7 millioner kr. til køb af sommerhus . Han mener, at sag-
søgte købte nr. 2 sommerhus til udlejning: Provenuet blev også anvendt til
nedskrivning af en aktickredit på 700.000 kr. 1 2006 fik han et lån på 1,5
millioner kr, til køb af højrentepapirer og i februar 2007 til køb af værdipa -
pirer. I september 2007 fik sagsøgte udlandslån til køb af værdipapirer med
en hovedstolsgaranti. Der er ikke lavet skriftlige aflaler om, hvad Iånene
skulle bruges til, Han har gennemgået bankens inteme oplysninger for at for-
berede sig til i dag; Han har ikke selv haft noget at gøre med bevillingen af
kreditter til sagsøgte, men han har indtryk af, at der er sket en prøvning af
engagementet. Medio 2008 var  personlige værdipapirporte-
følje sammensat med halvdelen i danske obligationer og resten i danske ak -
tier og i certifikater for et relativt lille beløb. Vidnet fik forevis bilag 34 0g
bekræftede tallene; Fra april 2008 overvågede han investeringsrammer for at
holde øje med, om de var belastende tæt på rammen; således at der skulle
være fokus på engagementet . Han sendte oplysninger herom til filialerne til
afdelingsdirektøren. Oplysningerne blev sendt ud efter behov. Formålet med
at overvåge et engagement er at se, om der er tjent eller tabt penge. I forbin-
delse med overvågningen indgår forretningernes omfang 0g art og investe-
ringsprofil. Sagsøgte havde ikke givet udtryk for, at han fandt at den kon-
trol, der foregik banken ikke var i orden. 1 oktoberlnovember 2008, lavede
han en ekstraordinær hjælp til filialere på grund af udviklingen i markedet.
Han mener, oktober 0g november 2008 var de værste måneder på markedet.

Han mener; det var den 1. oktober 2008 han orienterede  om sag-
søgtes engagement; 0g at mødet blev afholdt den 2. oktober 2008. Det var
ham; der forestod kontrolforløbet med sagsøgtes engagement. Aktieinveste-
ringskontoen og sikkerhedsdepotet er et lukket kredsløb; og der er ikke kob-
ling~ til udlandslanene. Han har ikke undersøgt sagen; men han vil tro, at sag-
søgte har anbragt de værdipapirer, han investerede i for valutalånene i sik-
kerhedsdepotet. Den 30.juni 2008 genforhandledes sagsøgtes engagement.
Det er sket på grundlag af en status. Hver gang, der bevilliges  et lån, skal der
laves en oversigt over det samlede kundeengagement. Han tror; at der den
30. juni 2008 var blanco på 2 x 800.000 kI. nemlig 800.000 for 
og 800.000 for 
vurderingen får kunden ikke. Han ved ikke; om sagsøgte har set den; Det var
 kunne
dog ikke bevillige, men indstille lån. Han mener, at det er 
som har indstillet; at lånene kunne gives. Hans udtalelser baserer sig på de
oplysninger, han har kunnet se på computeren. Pr. 30. juni 2008 var Aldana
ikke betalt. Han har ikke længere sit notat af 1. oktober 2008 vedrørende
sagsøgtes engagementer. Det har han videregivet til  AI-
dana adskiller sig fra andre papirer på den måde; at de ikke er børsnoterede.
Han er sikker på, at  på daglig basis vidsle, hvordan hans enga-
gementer så ud, Han vidste alt om investeringer.  var altid i
kontakt med markedsporten også når han havde ferie. For at kunne skaffc
sig oversigt på daglig basis over det samlede engagement skulle 
tage sin engagementsoversigt i banksystemet og finde de 5 lån, han 0g
 tilsammen havde. Der var 2 aktieinvesteringskonti, som ligelc-
des skulle findes; Det gav 7 tal. Derefter skulle han kigge i sikkerhedsdepo-
tet efter 1 tal vedrørende sikkerhedsdepotets udvisende. Det giver 9 tal. He-
refter skulle han tjekke derivaterne. Det er et samlet tal. Det giver herefter
10 tal. Ud fra disse 10 tal kunne sagsøgte på daglig basis have adgang til at
ljekke det samlede engagement med banken for ham og for 
 havde adgang til disse systemer.


Han var kunderådgiver for sagsøgte både før 0g efter 
blev ansat i banken. Han var kunderådgiver for sagsøgte næsten hele perio -
den. Han er kundeansvarlig for mellem 150 og 200 kunder. Han var inde
over de lånebevillinger; der er givet til sagsøgte. Han kunne ikke bevillige
dem, da sagsøgte var ansat i banken, hvorfor han videre sendte dem til le-
delsen. Lånene er baseret på formueopgørelser. Efiler  var ansat
lavede han dem selv. Fordi  var en del af ledelsen; ville vidnet
ikke ind og kontrollere tallene i formueopgørelsen. Han gik ud fra, at værdi -
ansættelserne 0g oplysningermne i det hele taget i disse formucopgørelser var
korrekte og tog dem for gode varer. Den 3.juli 2008 havde 
solgt et sommerhus nordpå.  ønskede at optage lån, 0g vidnet
udarbejdede et beslutningsgrundlag: På dette tidspunkt havde 
0g 
om det ikke var bedre at bruge provenuet fra salget af sommerhuset til

at nedbringe gælden. Han fik det indtryk; at  tog nonchalant på
gælden, og at han ikke skulle blande sig i det.  havde en samta-
le om låneoptagelsen med  der er tidligere kreditchef, og han
kom glædestrålende tilbage og fortalte; at det var i orden. Der var på det
tidspunkt et blancoelement i både  engage -
ment. Det er kommunikeret videre til både  og ledelsen; 
var helt bekendt med sammensætningen på sit engagement. Der var ikke tale
om, al  kom 0g spurgte vidnet om rådgivning:  kom selv og sagde; at
han ønskede det og det produkt. Han har ikke sendt mail til 
om underdækning i engagementet. Alle kollegaer i banken kan se de oplys-
ninger; der er nødvendige for at tjekke et engagement. Der er kigge-adgang
for alle. Det er ikke usædvanligt, at der er et blancoelement. 
har ikke stillet spørgsmålstegn ved bankens kontrol. Da  blev
kunde i banken, havde han en pose penge med, han havde fået fra en inve-
stering i et kommanditselskab. De havde i en kort periode været kollegaer i
el andet pengeinstitut. Han kan ikke huske; om pengene fra KIS'et gik ind i
selskabets depot.  blev stiftet 2006. Der skele cn ændring i
reglerne om hvem, der kunne være rådgiver for en ansat. Egentlig skulle

der modtog vidnets indstillinger vedrørende 
engagement. Det er helt sikkert  der har indstillet af-
gørelse heraf til ledelsen. Vidnet blev forevist bilag 13 og har forklarel at
han ikke kan huskc, om det er ham der har Javet den. Den 18.januar 2006
blev sagsøgle bevilliget et valutalån, som skulle gà til investering. Der blev
også bevilliget et valutalån lil køb af sommerhus. Lånet var pà 1,7 millioncr
kr. Banken fik et styringspant på 500.000 kr. og reslen gik til køb af aktier.
Så vidt vidnet ved, gik alle de lånte penge til investering via banken. Han
tror;,  har tjent penge til banken. Han var god til at handle. Da
han 0g  1 begyndelsen af juli 2008 talte sammen vedrørende an-
vendelsen af provenuet fra salget af sommerhuset, ville vidnet have
 fik lov
til at optage yderligere lån af ledelsen mod at købe værdipapirer og lægge
dem i sikkerhedsdepotet. Forevist bilag 83 har vidnet forklaret, at opgørel -
serne er lavet af  Vidnet har lavet side ] af bilag 83,da
 blev ansat i banken er talmateria-
let dokumenteret på samme måde for  som for
andre kunder ved indlevering af f. eks. selvangivelser og offentlig ejendoms-
vurdcring af fast ejendom. Efter  blev ansat; fik vidnet talmate -
rialet fra  var en
del af ledelsen. Han fandt det ikke passende, at han skulle kontrollere
 tal eller
bedt om dokumentation for dem. Han kan ikke huske; om  selv
tastede tallene direkte ind i systemet eller afleverede tallene på et løst ark til
vidnet Vidnet har aldrig fãet oplysninger fra andre i banken om, at der var
underdækning på  engagementer. Han me-
ner; at  lavede regneark
vedrørende underdækning både vedrørende aktieinvesteringerne 0g udlands -

lånene. Dem har han set. Banken havde i de år sagsøgte investerede via ban-
ken ikke et samlet kontrolsystem over en kundes investeringsengagementer.
Det fik banken først i slutningen af 2008. Så vidt han ved, er oplysningerne i
bilag 83 indtastet på grundlag af årlige formueopgørelser . Han har også selv
haft valutaswaps og tabt på dem. Han har selv en gæld, det vil tage ham 20
år at afvikle; men han vedstår sin gæld og har skrevet under på den. Han har
ikke undersøgt; om  har været god til at tjene penge til banken,
men han har kunder, der ønsker, at de aldrig har mødt 

 har forklaret; at han er uddannet cand.merc. fra handelshøjsko-
len. Han blev ansat som investeringsrådgiver i  årene fra 2005 til
2009. Han er nu i Nordea. MIFID reglerne trådte i kraft i oktober eller no -
vember 2007. Det tog lang tid at komme omkring alle kunderne i forbindel -
se med implementering af MIFID reglerne. Flere kunne heller ikke forstå, at
de skulle testes igen. Da han arbejde hos sagsøgeren, var handel med deriva -
ter og valutaswaps relativt ny, og de hang på  for 95% vedkom-
mende. På aktieinvesteringskonti og sikkerhedsdepoter havde banken over-
vågning, således at man kunne fange udsving 0g gribe ind, Der var ingen
overvågning af valutalån; Der var heller ingen kontrolsystemer til valutas-
waps 0g renteswaps.  lavede et regneark til detle brug, soM
vidnet videreudviklede.  var ikke stærk i administration. Han
har flere gange måtte 7 "feje op' efter  Regnearkene kan ikke
beskrives som et styringssystem; fordi de var upræcise og skulle suppleres
med oplysninger andetsteds fra. Nogle gange var regnearkene direkte misvi-
sende. Der kom i septemberloktober 2008 et kontrolsystem; som kunne vise
kundens samlede engagement. Han tror, at  havde mistet over -
blikket i scnsommerenlefleråret 2008.  blev sygemeldt med
stress. Når vidnet holder investeringsmøder med kunder; har han ikke haft
kreditrådgivere med til mødeme; Hvis man rådgiver kunder om investerin -
ger, skal man selv kunne vurdere risikoen ved investeringen: Han har ikke
selv været med til at afprøve FIM systemet. Sagsøgeren fik det i oktober el-
ler november 2008. Han mener;  var god til at skabe forretnin -
ger, Han var god til at finde muligheder for kunderne.

Efter at vidneme 
Og  havde afgivet forklaring på hovedforhandlingens an-
den dag var parterne enige om fremlæggelse af bilag 85,86 og 87, som er
de oplysninger i sagsøgerens computersystem,  har anvendt
til forberedelse af sin vidneforklaring;

 har herefter supplerende forklaret; at oplysninger i bilag 83 0g
bilag 87 vedrører hans personprofil. Han erindrer ikke selv at have indtastet
oplysningerne i bilag 83. For ham er et rådighedsbeløb; det beløb man har
tilbage at leve for, når de faste udgifter er betalt. Hans husstand bestod af
ham selv; hustruen og to børn. Han opfatter bruttoløn; som den Jøn han fik i
banken; og den løn hans hustru fik som pædagog. Hun var allerede leder af
bømeinstitutionen; da han blev kunde hos sagsøgeren. Den stigning i hustru -

ens Iøn, der er forudsat i bilag 83, kan således ikke forklares med et avance -
ment. Han mener ikke; at indtægter fra udlejning af fast ejendom kan medta -
ges under bruttoløn. Han ved ikke, om  eller andre ; banken
ved kreditvurderinger har taget hensyn til, at han ikke var eneejer af de faste
ejendomme. Sagsøgte blev forevist bilag 85 og har forklaret, at ordet
"Reuters" i menulinjen var et program; som sagsøgeren fik i sin  afde-
Jing i sommeren 2007. 1 Reuters kan man hente kurser på værdipapirer i re-
altid. På den måde ved man, hvad den aktuelle kurs er på et værdipapir. Bil-
ag 85 angår 
85. Alle oplysninger i regnearket bortset fra oplysningerne fra reuters skal
indtastes manuelt, Det giver en vis usikkerhed i oplysningerne i regnearket.
Regnearket var ikke et redskab; som banken stillede til rådighed. Det var et,
han lavede selv; fordi han gere ville imponere  0g sig selv ved
at belyse de gode investeringsresultater fra  Med den usikker-
hed der ligger i, at der er manuel optælling og indtastning af antal styk 0g
købspris; kan man via regnearket 0g opkoblingen på Reuters se realtidskur -
sen; så man ved, om der er tabt eller tjent. Han anvendte regnearket både til
sig selv 0g til to eller tre store kunder. Han lavede regnearket, mens han var i
 Han har
ikke udviklet på regnearket. Han er ikke god til administration. Når han an-
vendte regnearket til rådgivning af de få store kunder, var det for at få en
fornemmelse af og overblik over deres samlede engagement. Han mener, at
han har udlevet det til nogle kunder; 0g at kunderne har set regnearket på
computerskærmen; Han har kun brugt regnearket på  ikke på
de investeringer han foretog i personligt regi. Via reuters kan man også se
den aktuelle kurs på schweizer franc. Det bliver trukket automatisk. Lånet i
Salling Bank blev optaget i 2007. Han kan ikke huske det præcise låncbeløb,
men med kursen på schweizer franc i 2008 kunne lånet opgøres til ca. 2 mil-
lioner danske kroner. Han har ikke fortalt sagsøgeren om dette lån, idet han
ikke mente; at det havde noget med hans engagement hos sagsøgeren at g0-
re, Engagement hos sagsøgeren skulle hvile i sig selv på den måde, at han
havde stillet sikkerhed for det tab, han maksimalt ville kunne lide, hvis inve-
steringerne gik galt. Han har forventet; at sagsøgeren holdt øje med, at de
indgåede aftaler om overdækning blev overholdt. Han havde udover lånet 0g
investeringere i Salling Bank et engagement pà 80.000 kr. i Sparekassen
Kronjylland. Da han var ansat hos Coin, startede han med at fà en bruttoløn
på 30.000 kr. Så gik han ned pà 25.000 kr. samt succesløn. Han har ikke haft
en samtale med  i2008. Det havde han i 2007. Det tror han; at
 bar taget fejl af.

Parternes synspunkter

Sagsøgeren har som første hovedanbringende gjort gældende; at 
er forpligtet at betale sagsøger de påstævnte beløb; idet beløbene svarer
til det tilgodehavende; der er opstået i sagsøgers favør, jf. saldiene for akti -
einvesteringskreditterne for henholdsvis  personligt og


Det gøres herunder gældende; at sagsøgers tilgodehavende fremkommer
som en konsekvens af tabene på  fejlslagne investeringer; der
alle er foretaget af 1 
vendere fremgår af posteringsoversigterne fremlagt som henholdsvis bilag
77 0g bilag 78.

Endvidere gøres det herunder gældende, at alle handler er blevet initieret af
 må anses for en særdeles crfaren investor,
som var fuldt ud bekendt med de risici, der var forbundet med de foretagne
investeringer.

Videre herunder gøres det gældende; at tabene skyldes den negative marked-
sudvikling; hvilket er en helt sædvanlig risikofaktor ved investering i værdi -
papirer og finansielle instrumenter.  bærer
derfor følgelig det fulde ansvar for investeringere.  havde gen-
nem hele forløbet fuld kendskab til og kontrol over investeringernes udvik-
ling 0g kunne derfor på et hvilket som helst tidspunkt have afviklet investe-
ringere med et eventuelt mindre tab som følge.

Endeligt gores det under første hovedanbringende gældende, at handelsnota -
er m.v. for  investeringer er fremlagt, 0g at
disse dokumenterer sammenhængen mellem investeringerne 0g posteringer -
ne på  konto. Der henvises i denne
forbindelse til de af sagsøger udarbejdede hjælpebilag 75 og 76, som viser
sammenhængen mellem de cnkelte investeringer 0g de dertil hørende poste-
ringer på kontiene.

Som andet hovedanbringende gøres det gældende; at MiFID-reglerne under
alle omstændigheder ikke ændrer på den kendsgeming; at  bæ -
rer det fulde ansvar for tabene på investeringerne foretaget personligt og i


Det gøres som tredje hovedanbringende gældende, at sagsøger ikke ud fra
egen skylds lignende betragtninger er afskåret fra at gøre kravet gældende
mod  Sagsøger har løbende ført kontrol med engagementet
med henholdsvis  Det forhold, at den reelle
underdækning blev endecligt afdækket i efleråret 2008, skyldes den særegne
konstruktion af sagsøgte investeringssetup; hvor aktieinvesteringskreditten
var koblet sammen med et valutalån. Det skal fremhæves, at 
under hele forløbet var velvidende om engagementernes underdækning, men
udlod at oplyse sagsøger herom, desuagtet at  var forpligtet
hertil og vidste, at sagsøger havde særlig bevågenhed med aktieinvesterings -
kreditter.  forsætlige tavshed må betragtes som en skærpende
omstændighed.

Det gøres endvidere herunder gældende; at forpligtelsen til at sikre behørig

dækning på sikkerhedsdepotet i forhold til engagementet påhvilede
 Jog ikke sagsøger. Der er for sagsøger alene tale om en rettighed 0g
ikke en forpligtelse til at agere for de tilfælde, hvor engagementer kommer i
underdækning:

Videre gøres det gældende; at sagsøger ikke er forpligtet til at realisere sik-
kerhedeme i Aldana-aktien og kapitalbeviserne i EBH Ejendomme Tysk-
land, hvorfor  ikke kan kræve at sikkerhederne modregnes i de
påstævnte beløb.

Endeligt gøres det som fjerde hovedanbringende gældende; at 
som følge af sin kautionsforpligtelse for  overfor sagsøger hæf-
ter for den del af tabet; der vedrører investeringerne foretaget af 



Sagsøgte har gjort gældende

at banken der havde indsat betingelserne omkring overdækning i kredit-
kontrakterne, løbende burde havde kontrolleret, om der var tilstrækkeligt
dækning til at opfylde kravet omkring 10% overdækning og såfremt dette
ikke var tilfældet, havde stoppet for yderligere kreditgivning samt have
forlangt nedlukning af engagementerne,

at banken som den professionelle rådgiver og spiller på markedet uanset
sagsøgtes ansættelsesforhold som investeringschef; burde være ansvarlig
overfor alle sine kunder, herunder såvel  som sin ansat-
te  Saasøote

at sagsøgle først foretager en efterprøvning af sagsøgtes engagement i
banken ultimo augustprimo september 2008, hvor den ansatte i investe-
ringsafdelingen  foretog en kontrol, herunder gennemgik
bankens sikkerheder i relation til kunder med investeringsengagementer,

at denne kontrolfunktion som er foretaget af  er foreta-
get for sent 0g at detle bør lægges sagsøger til last som kreditgiver; idet
sagsøger har formuleret bestemmelse i kontrakten omkring overdækning,

at sagsøger ikke på tilstrækkelig vis har opfyldt sine forpligtelser med
henblik på at kunne vejlede og kontrollere kundernes engagementer;

at såfremt kontrolfunktionerne havde fungeret, ville tabene; omend ikke
helt have været undgået, sà have været væsentligt minimeret.

at det gørcs derfor gældende at denne manglende opfølgning på egen in-
lerne instrukser bør komme sagsøgeren til skade. Sagsøgte var kunde og
kunde i en ganske Jang periode forud for sin ansættelse i banken:

at sagsøgeren alt for sene fremlæggelse af et særdeles betydeligt bilags-
materiale, der må have været tilstede allerede ved afgivelse af proces -
skrift I, jfr. begrundelsen for udsættelse med aflevering; bør komme sag -
søgeren til skade.

at sagsøgte er af den opfattelse at det må være sagsøgers problem; hvis
man af taktiske eller andre årsager har ventet en længere periode før man
konfronterer sagsøgte med eventuelle problemer i relation til investerin-
ger og kreditter.

at eventuelle kurstab på valutalån, herunder CHF lån som i nærværende
sag tilrcgnes ikke tab derivater men tab på almindelige kursreguleringer.

at banken dagligt kunne beregne risikoen på CHF Iån idet man var bc -
kendt med de aktuelle kurser og derved have kontrol.

at der ikke blev foretaget opfølgning som meddelt i bilag 46, hvorved
man kunne have begrænset tabene.

at sagsøger besidder en væsentlig egen skyld ved ikke at have ført den af-
talte og nødvendige kontrol med sagsøgte og  investc-
ringer.

at sagsøger ikke har dokumenteret realisationen af sagsøgtes aktiver til
modregning i det påstævnte bcløb.

at der ikke har eksisteret fornødne og forudsatte kontrolsystemer til sik -
rings mod tab, idet sagsøger stadig ikke har dokumenteret dette.

at manglende opfyldelse af provokationer må komme sagsøger til skade
processuelt.

at MiFid reglerne ikke er overholdt 0g denne manglende overholdelse
af investorbeskyttelsesregler må lægges sagsøger til Jast.

at sagsøger stadig ikke har dokumenleret sit tab idet oversigtsform ikke er
tilstrækkelig dokumentation; herunder er der ikke foretaget reduktion for
stillede sikkerheder.

at sagsøgte ikke både grundct sagsøgers egen kyld og den manglende
ovcrholdelse af kontrolfunktioner og MiFid reglerne har forøget kautions-
risikoen betydeligt for sagsøgte som derfor ikke kan være bundet af den
afgivne kaution.

Rettens begrundelse og afgørelse

Ved sagens afgørelse lægges det til grund, at  inden han blev

kunde og senere investeringschef hos  var bankuddannet, hav-
de haft flere stillinger i andre pengeinstitutter og havde stor erfaring med in-
vesteringsrådgivning; Det lægges endvidere til grund, at  på
eget initiativ henvendte sig til  fordi han havde set et spæn-
dende investeringsprojckt hos banken.  blev pà den baggrund
kunde hos  og fik bevilliget en aktieinvesteringskredit med
henblik på investering i aktier noteret på Københavns Fondsbørs 0g andre
anerkendte børser. Samtidig blev der bevilliget et udlandslån svarende til ca.
1,2 millioner DKK.

 dcn 28. november 2006. Selskabet
blev ejet og drevet af  alene. Selskabets formål var investering.
Af selskabets kundeprofil af 7. november 2006 fremgår; at investeringsfor -
målet var spekulation. Det fremgår endvidere, at kunden kan handle inden
for rammeme af investeringsprofilen uden forudgående rådgivning. Profilen
er underskrevct af  Det fremgår ikke af sagens bilag, hvornår
kundeforholdet blev etableret, men som sagens bilag 14 er fremlagt en for-
højelse af et udenlandslån med DKK 500.000 til DKK ca. 2 millioner. Do -
kumcntet er datcret den 23. februar 2007.

 blev ansat som investeringschef hos banken den 1, marts
2007.

Der er fremlagt en kundeprofil for  af 27. august 2007. Det
fremgår heraf blandt andet; at formålet med investeringerne var pension,
spekulation og fri opsparing; ligesom det fremgår, at kunden kan handle in-
den for rammere af investeringspofilen uden forudgående rådgivning; Pro-
filen er underskrevet af 

Af de fremlagte bilag; herunder  kundeprofil, fremgår; at '
 Afbilag 13 fremgår; at
 Efter bevisførelsen lægges
det til grund, at  uden forudgående rådgivning selv har truffet
beslutning om investcringer i såvel værdipapirer som finansielle instrumen-
ter for sig selv 0g selskabet.

Af aktieinvesteringskontrakterne fremgår; at kursværdien af sikkerhedsdepo -
tet til enhver tid minimum skal udgøre 110% for selskabet og 100 % for
 personligt af det aktuelle træk på kreditterne. Punkt 8 indebolder
en såkaldt stop loss klausul. Efter en naturlig sproglig fortolkning heraf er
der tale om en misligholdelsesbeføjelse for banken, og at punkt 8 alene an-
går aktieinvesteringskredittere. Efiter bevisførelsen lægges det til grund, at
værdierne af 'sikkerhedsdepotet på intet tidspunkt har udgjort mindre end
henholdsvis 110% og 100% af det aktuelle træk på aktieinvesteringskredit-
terne.

Valutalånene er efter det oplyste bevilliget cftcr en sædvanlig kreditvurde-

ring både af  1 følge kontrakterne er de
gyldige indtil videre og genforhandles en gang årligt. De er senest gcnfor-
handlet primo juli 2008. Selv om provenuet fra valutalånene i et vist omfang
er anvendt til køb af værdipapirer, der er lagt i sikkerhedsdepoterne for akti -
einvesteringskreditterne, indgik valutalånene ikke ved vurderingen af for-
holdet mellem sikkerhedsdepotemes værdi og aktieinvesteringskredittere.

Bilag 5 0g bilag 12 angår investering i finansielle instrumenter. Bilagene in-
deholder punkt 4 en aftale om stop loss og sikkerhedsstillelse. Det fremgår
heraf, at banken er berettiget, men ikke forpligtet til at kræve ændringer i en-
gagementet, såfremt beløbsrammen overskrides. Efter dokumenternes ind-
hold angår stop loss klausulen alene investeringsrammerne for finansielle in-
strumenter.

Retten finder herefter; at banken har foretaget den opfølgning på de enkelte
engagementer; der fremgår af sagens dokumenter; 0g som  med
føje har kunnet forvente. Det bemærkes herved, at indholdet af de af ,
 i sommeren 2008 afsendte mails til bankens in-
terne brug ikke findes at kunne føre til et andet resultat.

Efter oplysningerne om  kvalifikationer; dennes arbejde med
kunderne i banken,  forklaring og indholdet af 'bilag 31
finder retten at måtte lægge til grund, at  løbende har været i
stand til at danne sig overblik over udviklingen i sit eget og selskabets sam -
lede engagement med banken. På denne baggrund finder retten ikke at kun-
ne tillægge det betydning; om MIFID regleme måtte være overtråde.

 har gjort gældende, at banken er forpligtet til at rcaliscre dc af
 stillede sikkerheder, forinden en eventuel restfordring ret -
tes mod ham på grundlag af kautionsforpligtelsen. Det fremgår ikke af sa-
gens dokumenter, at et sådant vilkår er aftalt, og dette er heller ikke i øvrigt
godtgjort efler bevisførelsen.

Herefter; 0g da der i øvrigt ikke er fremkommet oplysninger; der giver
grundlag for at statuere, at banken har handlet ansvarspådragende over for
 påstand til følge
som neden for bestemt.

Sagsomkostninger

Under hensyn til sagens udfald og de nedlagte påstande skal 
betale sagens omkostninger til  med 395.380 kr. Beløbet udgør
sagsøgerens udgift til retsafgift med 114.700 kr., bankens udgifit til vidnefør-
sel med 680 kr. samt bankens rimelige udgifi til advokatbistand med
280.000 kr. Ved fastsættelsen af bankens rimelige udgif til advokatbistand
har retten som vejledning anvendt Jandsretternes vejledende salærsatser pr.
1.januar 2009, bvoraf fremgår at disse tillige kan tjene som vejledning i sa-

ger, hvor hovedforhandlingen har varet mere end en dag; Retten har lagt
vægt på sagens omfang og beskaffenhed. Der er ikke fastsat særskilt honorar
for udgiften til materialesamling. Det er ved omkostningsfastsættelsen lagt
til grund, at banken ikke er momsregisteret.

Thi kendes for ret:

Inden 14 dage betaler  Saaa
DKK 3.324.809,04 hidrørende fra konto nr. 9872 0003951448 med tillæg af
renter 9,75% p.a. med tilskrivning kvartalsvis af 3.321.809,04 fra den 4.
september 2009 og indtil betaling sker samt DKK 1.747.703,47 hidrørende
fra konto nr, 9872 0002880261 med tillæg af renter 8,5% p.a. med tilskriv-
ning kvartalsvis af DKK 1.741.578,47 fra den 4. september 2009 og indtil
betaling sker,

Inden samme frist betaler  sagens omkostninger med 395.380
kr. til