Sag om, hvorvidt sagsøgte er erstatningsansvarlig i anledning af sagsøgers ulykke, og opgørelse af et eventuelt krav
Ret: Retten i Viborg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Arbejdsskade og arbejdsmiljø;
Erstatning uden for kontrakt;

/

RETTEN I VIBORG
DOM

afsagt den 22. januar 2021

Sag BS-36049/2019-VIB

Fagligt Fælles Forbund som mandatar for
Sagsøger
(advokat Christian Riewe)

mod

Sagsøgte A/S
(advokat Anne Mette Seest)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen er anlagt den 14. august 2019. Sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgte er
erstatningsansvarlig i anledning af sagsøgerens ulykke den 11. august 2016, samt
opgørelsen af et eventuelt krav.

Sagsøger har fremsat følgende påstand:

Sagsøgte A/S skal til Sagsøger betale 1.258.944,28 kr. med tillæg af procesrente af
414.246,56 kr. fra den 14. august 2019 og af 844.697,72 kr. fra den 10. november
2020.

Sagsøgte A/S har fremsat påstand om frifindelse.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.



/

2

Oplysningerne i sagen
Den 11. august 2016 var Sagsøger udsat for en arbejdsulykke. Ar-bejdsulykken
blev anmeldt den 31. august 2016. Det hedder i beskrivelsen af forløbet:

”Chauffør skal trække container op på bagenden af lastbil. Der skal lægges net på
containeren, og derfor kravler chauffør op på bagenden af bilen. Da han skal
kravle ned, hænger buksebenet fast, og chaufføren vrider knæ og ankel, så led-
bånd bliver læderet.”

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger, Vidne 1, Vidne 2 og Vidne 3.

Sagsøger har forklaret, at han er uddannet tømrer, men kom senere til at køre
lastbil. Efter 12 år kom han til Sagsøgte A/S, hvor han blev uddan-net chauffør. De
første mange år kørte han kran, og senere kørte han med con-tainere. En normal
arbejdsdag kunne svinge mellem at køre kranbil og køre med containere. Han
kunne bedst lide at køre kran. Han blev ikke oplært i at køre med containere. Han
fik bare en lastbil og fik besked om, at han skulle bakke ned og hente containeren.
Når de skulle hente containere, fik de sedler om, hvor de skulle hentes og
returneres. Han har set chaufførhåndbogen, men aldrig læst den. Han tror, det var
et krav, at håndbogen skulle være i bilen, for-di de fik opgaven for Silkeborg
Kommune. Han havde kun fået at vide, at han skulle løfte containeren på, hvis den
var overlæsset. Hvis den var for tung, skul-le en kranbil læsse noget af. Hvis noget
stak op, måtte man bare krave op og få nettet over.

Han kørte normalt alene. Når han skulle have nettet over en container, brugte han
stigen og kravlede langs containeren for at få nettet over i den ene side og kastede
det lidt over på den anden side. Nettet kunne godt hænge fast. Hvis det ikke kunne
løsnes med en pind, måtte man kravle over godset. Det skete jævn-ligt, at nettet
satte sig fast. De havde ikke en presenning. Nettet var hurtigere at rulle ud, da det
ikke var så tungt. Hvis der var en rullepresenning, kunne man rulle den hen over
godset uden at skulle bruge stigen. Det skete tit, at container-ne var overfyldte.
Man kunne godt nå at hente 10 container på en dag, hvoraf 2-3 kunne være
overfyldte. Der blev ikke talt om det i firmaet.

Den dag ulykken skete, havde de mange sedler, og de havde travlt med at få al-le
containerne tømt. Han havde lærlingen Vidne 2 med, og de kunne sammen ka-ste
nettet over containeren. Han bakkede hen til containeren og stod på den tomme
lastbil og lagde net over, mens lærlingen brugte stigen ved containeren i den anden
ende. Containeren stod på jorden. Da han skulle kravle ned, gik det galt.
Situationen virkede ikke farlig. Han havde gjort det før. De havde kun én



/

3

stige, som lærlingen brugte, og han kunne ikke nå derop fra jorden. Hans ar-
bejdsgiver vidste ikke, at de bakkede lastbilen hen til containeren, eller hvordan de
lagde nettet på. De havde i firmaet mange diskussioner om rullepresennin-ger i
stedet for net, men lederne sagde, at det kostede mange penge. De havde travlt den
dag, og der var blevet rykket for tømning af containeren. Der skete tit, at de
ansatte afleverede sedler ind på kontoret sidst på dagen. Det var con-tainere, som
de ikke havde nået at tømme. Den container, hvor ulykken skete, skulle have været
tømt dagen før. Det var årsagen til, at containeren var over-fyldt. Da han faldt ned,
kom Vidne 2 hjalp, og hjalp, og de ringede efter hjælp. Han ved ikke, om der var
andre ansatte, der brugte samme måde med at lægge net over containerne. Det har
de ikke talt om. Han havde lærlingen med for at oplære ham, og fordi lærlingen
ikke selv havde en bil. Havde de haft en bil me-re, skulle lærlingen selv have haft
den. Han skulle oplære lærlingen, fordi det var ham, der kørte containere den dag.

Han tager stadig meget smertestillende medicin. Han er i arbejdsprøvning 16 ti-
mer om ugen, og hans erhvervssituation er ikke afklaret. Lægerne siger, at knæ-et
er stationært, og at der ikke er forbedringsmuligheder.

Vidne 1 har forklaret, at han er direktør i Sagsøgte A/S. Han admini-strerer
virksomheden, leder og fordeler arbejdet, ansætte personale, har det økonomiske
ansvar og kontakten til kunderne. Kunderne ringer og fortæller, hvornår
containeren er fyldt og skal tømmes, og om den skal tilbage efter tøm-ning. Han
giver informationerne videre til chaufførerne. Når de sender en con-tainer ud, ved
de ikke, hvad den skal bruges til, eller om kunden overfylder den. Det er
chaufførens ansvar at kontakte kontoret, når han kommer til en con-tainer, der ikke
opfylder betingelserne i færdselsloven eller ikke kan køres med. Der må gerne
stikke pinde op af en container, men det er vognmandens opgave at dække det til,
så det ikke blæser af. Hvis der er for meget i en container, er det chaufførens
ansvar at sige fra. Der skal lægges et net over, hvis der er risiko for, at godset kan
tabes på vej mod tømning. Det skal være sikkerhedsmæssigt forsvarligt. Der skal
ikke altid net over containerne. Der skal f.eks. ikke net over, hvis de kører med
murbrokker eller jord.

Han ved ikke, om kunderne stopper med at fylde containerne op, når de har bedt
om at få dem tømt. Hvis en chauffør ringer om en overfyldt container, rin-ger de
fra kontoret til kunden og beder kunden om at tage noget af eller finde en anden
løsning. Det er kundens ansvar, men de kan hjælpe. De beder ikke chaufføren om
at finde en løsning. Alle chauffører har mobiltelefoner, så de kan kontakte
kontoret. Normalt er containerne ikke udstyret med rullepresenning. Nogle af dem
har, hvis de f.eks. skal bruges til kørsel med korn. De andre har ikke presenning,
fordi behovet ikke er der. Alle bilerne er udstyret med net. Nettet er nemmere at
håndtere end presenningen. Hvis der er noget, der stikker meget op, f.eks.
træstykker, vil en rullepresenning ikke kunne anvendes. Nor-



/

4

malt vil man lægge nette på, når containeren står på jorden. Det er hans opfat-
telse, at Sagsøger var en god og erfaren chauffør. Sagsøger havde en lærling med,
fordi nye chauffører ikke sendes ud til nye op-gaver uden at være lært op i dem.

Han har været direktør siden 2001. Han har kun meget lidt erfaring med at køre
lastbil. Han har været sergent i militæret og er uddannet disponent. Han kan ik-ke
huske, om de havde travlt på daværende tidspunkt. Det forekommer, at der er
containere, de ikke kan nå at hente. Det sker typisk i foråret, hvor aktiviteter-ne er
flere end om vinteren. Man kan ikke svare på, om der var flere aktiviteter i august.
Han kan ikke mindes, at en container ikke er blevet tage med som følge af
overlæs, der stak op og ikke var for tungt. Han er ikke inde i, hvordan det praktisk
sker med at lægge net over. Det er typisk ham eller disponenten på kontoret,
chaufføren ringer til, hvis de ikke kan tage en container med. Det er chaufførens
øjne, der skal redegøre for, hvordan det ser ud på stedet. Han me-ner ikke, at han
har sagt til en chauffør, at chaufføren selv skulle finde en løs-ning. Hvis en
chauffør ringer og fortæller, at han ikke kan køre med containe-ren, stoler de på
chaufførens vurdering. De ringer derefter til kunden og fortæl-ler dette. Han kan
ikke huske, at han har ringet til en kunde, fordi der stak gods op over containeren.
De har ikke drøftet problemer med gods, der stak op på. De har talt om, at
containere var for fyldt med hensyn til vægten. Det vil ikke have økonomisk
betydning at lade en container stå, da dette vil blive faktureret videre til aftageren.

Det er nemmere at håndtere et net end en presenning. I nogle situationer - alt efter
godstypen - vil en rullepresenning være lettere. Det er noget, hans logiske sans
siger. Han har ikke selv lagt net eller presenning på en container. Han kan ikke
huske, hvem der besluttede, at lærlinge skulle køre med Sagsøger den dag. Det
kunne have være hans beslutning.

Vidne 2 har forklaret, han har taget erhvervsuddannelses grundforløb for
lastbilchauffører. I 2016 var han lærling ved Sagsøgte A/S. Han var ansat i lidt
over to år. I dag er han ansat ved IBF. Den 11. august 2016 var første gang, han
kørte med Sagsøger. Han kørte ikke med ham senere. Han tror, han kørte med
Sagsøger, fordi ham, han skulle have kørt med, havde fri. Det var forskellige
chauffører, han kørte med. Han kan ikke huske, om de havde travlt den
pågældende dag. Han kan huske, at Sagsøger sad fast på en krog.

Han og Sagsøger skulle lægge et net over containeren. Lastbilen blev bakket hen
til containeren. Det var en lastbil som den, der er på sidste billede i bilag 5.
Sagsøger stod på bagenden af lastbilen og noget satte sig fast i en krog på siden,
da han skulle ned. Han kan svagt huske, at Sagsøger faldt ned. Han hjalp Sagsøger
ned og hentede en telefon, så de kunne ringe efter hjælp. Han kan ikke huske, om
der var meget gods i containeren. Han har selv lagt net over containere ale-



/

5

ne, og det var let. Han har også prøvet at lægge en rullepresenning over en con-
tainer. Det er lige så nemt. De rullepresenninger, han har arbejdet med, sidder fast
på containeren og er lette at arbejde med. Han foretrækker ikke det ene frem for
det andet. Han kan ikke huske, om de talte om overfyldte containere, da han var
ansat ved Sagsøgte A/S, eller om der blev ændret på, hvilke con-tainere de skulle
hente. Han kan heller ikke huske, om der var travlt på det tids-punkt, hvor ulykken
skete. Situationen virkede ikke farlig. Han kører stadig lastbil, men han kører i dag
med færdig beton og ikke med containere.

Vidne 3 har forklaret, at han kører containere hos Sagsøgte A/S, hvor han har
været ansat i 5 år. Han er en erfaren chauffør. Han henter mellem 3-8 containere
om dagen. Han ved, hvordan han skal læse opgaven, når han får besked på at
hente en container. Kunden ringer eller kommer forbi kontoret, og vidnet kører
derud. Der står normalt, hvad de skal hente. Hos kunden ser han, hvad der skal
hentes. Hvis der skal lægges net på, lægger han det på. Hvis der er for meget i
containeren, tager han billeder af det og ringer hjem til kontoret. Han lader
containeren stå, og så må kontoret tage den med kunden. Han har i en sådan
situation aldrig fået at vide, at han skulle tage containeren med allige-vel. Han har
oplevet, at containere er overfyldte. I disse situationer har han rin-get hjem til
kontoret og ladet den stå. Der må ikke blæse noget af en container, man kører
med. Hvis containeren er fyldt til kanten, skal der lægges net over, hvis godset kan
flyve af. Han lægger net på, når containeren står på jorden. Der er stiger med. Han
er ikke oppe på bagenden af lastbilen, da den ikke er byget til det, og der kan være
fedt og andre glatte ting på lastbilen.

Man kan ikke anvende en rullepresenning, når der stikker noget op af containe-
ren. Rullepresenningen kan anvendes, når den kan køre på kanten af containe-ren
hen over godset. Han oplever ikke at være under stort arbejdspres. Det bli-ver ikke
påtalt, hvis han ikke når at hente en container en dag. Så henter de den bare dagen
efter. Der er faste regler for, hvor mange timer, de må køre om da-gen. Hvis en
container er overfyldt, kan man ikke køre med den. Kunden må så få en grabbil ud
og tage toppen af, inden de kan hente den.

Han kender Sagsøger og nåede at arbejde sammen med ham. Det er samme type
lastbil, han kørte. Det er vidnet, der har lært Vidne 2 op. Når de lag-de net over
containere, brugte de stigen og flyttede den rundt. Den stige, han har, kan deles
over i to. Han ved ikke, om andre står på bagenden af lastbilen, når de sætter net
over. Når stigen deles i to, kan man sagtens komme højt nok op uden at stå på det
øverste trin. Om det vil være meget at hente 10 containere om dagen, vil komme
an på, hvor de står. Det er kontoret, der tager den med kunden ved overfyldte
containere. Han ved, at der er blevet sendt kranbiler ud fra Sagsøgte A/S til kunder
nogle gange.



/

6

Det er forskelligt, om han foretrækker net eller presenning. Det er nemmeste med
rullepresenning, som kan rulles, hvis der ikke er noget, der stikker op. Man må
ikke køre med noget, der stikker ud over siderne. Han ved ikke, om der er nogen,
der gør det. Han mener ikke, at de har talt om det. De har en chaufførhåndborg,
som de får, når de ansættes. Han blev lært op i 14 dage, da han blev ansat. Han fik
instruktion i at lægge net på og lægge det sammen. Han står ikke på lastbilen. Han
har ikke fået en instruktion om ikke at stå på lastbi-len. Der er ikke noget trin på
lastbilen, man kan stå på. Man står på stigen, og nettet bliver lagt hen over
containeren og trukket ud over begge sider. Nettet kan kun sidde fast på toppen,
hvis der er noget, der stikker op. Hvis gods stik-ker op, lader han containeren stå.
Hvis det er brædder, der stikker højt op, må man ikke køre med containeren, hvis
den er mere end 4 meter høj. Han kravler ikke i godset. Man ved jo ikke, hvad
man kravler i. Der kan både være søm og glas mv.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende:

”…

Ad ansvarsgrundlaget:

Sagsøger skulle på skadesdagen afhente en container hos en af sagsøg-tes
kunder, Dacapo Stainless A/S i Silkeborg.

Det er ubestridt, at kunden flere dage forinden havde gjort opmærksom
på, at containeren skulle afhentes, idet den var fyldt op.

Da sagsøger skulle hente containeren var den blevet overfyldt med for-
skellige træstykker, og træstykkerne stak op af containeren i en højde på
op til ca. 1 meter over containerens øverste kant.

Det skabte problemer med at få det net henover containeren, der skulle
sikre, at træstykkerne ikke faldt ud under transport.

For at få nettet til at rulle henover containeren kravlede sagsøger op på
lastbilens bagende, og sagsøgers kollega – Vidne 2 – stod på en stige i
den anden side af containeren.

På denne måde lykkedes det at få nettet henover containeren, men da
sagsøger skulle ned fra lastbilen, fik hejsets krog fat i hans bukseben,
hvorved han faldt og pådrog sig en skade i blandt andet knæet.

Ulykken kunne have været undgået, hvis der havde været klare in-
strukser om, hvordan sagsøger og sagsøgers kollega skulle forholde sig i
tilfælde af, at en container var overfyldt, eller alternativt ved, at der var
nogle hjælpemidler, der kunne sikre, at nettet kunne trækkes over
containeren også i forbindelse med, at containeren var blevet overfyldt,
sådan at sagsøger ikke var henvist til at kravle op på lastbilens bagende



/

7

med de risici for ulykker denne metode indebærer.

Lastvognens bagende var ikke indrettet som arbejdspladsform, herun-der
med en sikkerhedsmæssig forsvarlig indretning til op- og nedstig-ning

Der kunne også have været anvendt containere med rullepresenning,
sådan at det slet ikke var muligt for kunderne at overfylde containerne.

Sagsøgte har afvist at være erstatningsansvarlig, og har bl.a. henvist til, at
sagsøger ikke har ageret i overensstemmelse med, hvad sagsøgte har
anført i en ”chaufførhåndbog” (bilag 10).

Sagsøger er uenig heri.

Det gøres således gældende, at sagsøgte er erstatningsansvarlig overfor
Sagsøger i anledning af skaden.

Til støtte herfor gøres det gældende, at det pågældende arbejde ikke var
planlagt, tilrettelagt eller udført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, jf.
normen i arbejdsmiljølovens § 38.

Det gøres endvidere gældende, at arbejdsstedet ikke var indrettet sik-
kerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, jf. normen i arbejdsmiljølovens § 42.

Det gøres derudover gældende, at de anvendte tekniske hjælpemidler ikke
var indrettet eller blev anvendt sikkerhedsmæssigt fuldt forsvar-ligt, jf.
normen i arbejdsmiljølovens § 45.

Endelig gøres det gældende, at der ikke blev ført et effektivt tilsyn med
arbejdets udførelse, ligesom der ikke blev givet instruktion om de fare-
momenter, der var forbundet med arbejdets udførelse, jf. normerne i
arbejdsmiljølovens § 16 og § 17, stk. 2.

…

Ad opgørelsen af erstatning for tabt arbejdsfortjeneste:

Erstatning for tabt arbejdsfortjeneste skal efter sagsøgers opfattelse op-
gøres på baggrund af et skøn over, hvad sagsøgte ville have tjent, hvis
arbejdsulykken ikke var sket og med fradrag af sagsøgers faktiske ind-
tægt i erstatningsperioden.

Sagsøger har også krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste for de
uger, hvor sagsøger må antages at ville holde ferie, hvis han ikke havde
været syg, jf. U.2004.2227H.

Sagsøger har opgjort sit krav med udgangspunkt i den løn han oppebar i
en periode på 12 uger umiddelbart før ulykken, d. v. s. fra 11. april 2016
til 31. juli 2016 (bilag 2), svarende til en gennemsnitlig ugeløn på
9.315,70 kr., jf. bilag 22.



/

8

Sagsøgte har opgjort det eventuelle krav med udgangspunkt i den årsløn
som Arbejdsmarkedets Erhvervssikring i henhold til arbejdsska-
desikringslovens § 24 har fastsat i sin afgørelse af 24. oktober 2018 (bi-
lag 8) og alternativt med baggrund i lønsedler for perioden 18. januar
2016 til 27. marts 2016 (bilag H).

Det fremhæves i den forbindelse, at sagsøgers referenceperiode (bilag H)
bl.a. omfatter perioder, hvor sagsøger var syg og hvor indtægten derfor
har været væsentlig lavere end sædvanligt.

Hertil kommer, at der ikke er nærmere oplysninger om, hvorvidt der i den
periode Arbejdsmarkedets Erhvervssikring har anvendt i sin afgø-relse
indgår perioder uden arbejde, med sygdom eller med ferie, hvilket godt
kan være i overensstemmelse med reglerne om årslønsfastsættelse men
ikke i overensstemmelse med praksis i relation til erstatning for tabt
arbejdsfortjeneste.
…”

Sagsøgte A/S har i sit påstandsdokument anført følgende:

”…
2. Anbringender

2.1 Ansvarsgrundlag

Det bestrides, at Sagsøgte A/S eller nogen for hvis handlinger eller
undladelser de hæfter, har handlet ansvarspådragende i relation til
Sagsøgers tilskadekomst den 11. august 2016.

Det er Sagsøger, der som den erstatningssøgende, har bevisbyrden
for, at Sagsøgte A/S har pådraget sig et erstatningsan-svar for
ulykken. Det er en ligefrem og helt almindelig bevisbyrde.

Denne bevisbyrde er ikke løftet.

Sagsøgte A/S har overholdt sin forpligtelse som arbejdsgiver til at
planlægge og sikre, at arbejdet kunne udføres sundheds- og sikker-
hedsmæssigt fuldt forsvarligt.

Ulykken kan heller ikke henføres til manglende instruktion eller til-
syn.

Sagsøger havde været ansat som chauffør hos Sagsøgte A/S siden
2005 og havde således i 2016 - hvor ulykken skete – om-fattede
erfaring med arbejdets udførelse.

Sagsøger havde udført lignende opgaver mange gange tidligere.
Opgaven den 11. august 2016 var simpel og rutinepræget for
Sagsøger.

Sagsøger var fuldt ud klar over, hvordan han skulle håndtere
opgaven.



/

9

Sagsøger havde – ud over uddannelse og oplæring – og så modtaget
skriftlig instruktion via chaufførhåndbogen, hvoraf re-levante uddrag
ses i bilag 10.

Af chaufførhåndbogen fremgår bl.a., at chaufføren selv skal skøn-ne,
om godset kan transporteres forsvarligt, og hvis det ikke er mu-ligt –
pakke godset om eller rette henvendelse til kontoret for at få hjælp.

Sagsøger burde ikke have været i tvivl om, hvad han skulle gøre på
uheldsdagen. Han havde også stået i lignende situa-tioner mange
gange før – også med containere, der var overfyldte – og har
håndteret disse efter retningslinjerne.

Sagsøger burde have kontaktet kontoret, hvis han vur-derede, at
godset ikke kunne pakkes om sikkerhedsmæssigt for-svarligt, eller
hvis han var i tvivl om noget. Var kontoret blevet kontaktet, havde de
fundet en anden løsning.

Der er i øvrigt ingen direkte sammenhæng mellem det forhold, at
containeren var overfyldt og ulykken som skete, da Sagsøger ville
kravle ned fra ladet.

Det er et hændeligt uheld, at Sagsøgers fod hang fast, da han ville
kravle ned fra ladet.

Hjælpemidlerne har været fuldt ud forsvarlige, og arbejdet var
planlagt, tilrettelagt og blev udført fuldt ud forsvarligt.

En rullepresenning havde ikke hindret, at containeren var blevet
overfyldt. Den ville stadigvæk skulle rulles over containeren, og
dette ville ikke kunne ske, hvis containeren var overfyldt.

Sagsøger burde have sat nettet over, før han hejste con-taineren op på
lastbilens lad. Der var således et fuldt forsvarligt al-ternativ til den
måde, som Sagsøger løste opgaven på.

Der er ikke ført bevis for, at ulykken kan henføres til fejl eller for-
sømmelser begået af Sagsøgte A/S eller nogen af dennes ansatte.

Sagsøgte A/S er ikke erstatningsansvarlig for ulykken.

…

2.3 Erstatningsopgørelsen

Erstatningskravet, som opgjort for perioden 11. august 2016 til den
31. maj 2020, bestrides både størrelsesmæssigt og dokumentati-
onsmæssigt.

Referencelønnen, anvendt i erstatningsopgørelserne i bilag 18 og 19,
er ikke retvisende for, hvad Sagsøger kunne tjene,



/

10

hvis ikke ulykken var sket.

Sagsøgte A/S gør gældende, at referencelønnen bør fastsættes til
8.193,73 kr. – opgjort på baggrund af Sagsøgers lønind-komst i
perioden 19. juli 2015 til den 16. juli 2016, som udgjorde i alt
426.074,83 kr. jf. også afgørelsen fra Arbejdsmarkedets Erhvervssik-
ring (bilag 8, side 5).

Som det fremgår af afgørelsen fra Arbejdsmarkedets Erhvervssik-
ring (bilag 8, side 5) er årsindkomsten baseret på oplysninger fra
SKATs e-Indkomst-register og er således en eksakt angivelse af
Sagsøgers indkomst i perioden 19. juli 2015 til den 16. juli 2016,
hvor han i hele perioden var beskæftiget ved Sagsøgte A/S.

Arbejdsmarkedets Erhvervssikring har sammenholdt disse oplys-
ninger med oplysninger fra Sagsøger og Sagsøgte A/S, og har
vurderet, at denne indtjening giver et retvisende billede af Sagsøgers
evne til at tjene penge før skaden skete, og bemærker desuden, at
Sagsøger var ansat på samme vilkår i hele året.

Fordeles denne årsindtægt på 52 uger, giver det en ugentlig ind-
komst på 8.193,73 kr., hvilket er langt under de 9.761,09 kr., som
Sagsøger har lagt til grund for sine beregninger.

At en referenceløn på 8.193,73 kr. er retvisende - og at en reference-
løn på 9.387,27 kr. (jf. bilag 18 og 19) omvendt ikke er retvisende -
underbygges også af lønsedler for Sagsøger fra perio-den 18. januar
2016 til og med 27. marts 2016 (bilag H). Den samle-de lønindkomst
i denne periode udgør i alt 84.551,82 kr., hvilket fordelt på 10 uger
giver en gennemsnitlig ugeløn på 8.455,18 kr. Ugelønnen for denne
periode afviger med 860,52 kr. fra den uge-løn, som Sagsøger har
lagt til grund i sin erstatningsop-gørelse jf. bilag 18 og 19, hvilket
også viser, at den er sat for højt i bilag 18 og 19.

Sagsøger har da også selv til Arbejdsmarkedets Er-hvervssikring
oplyst (bilag B), at han uden skaden ville have tjent 30.000 kr. om
måneden, hvilket er under 7.500 kr. pr. måned og så-ledes langt
under den referenceløn der anvendes i bilag 18-19.

Subsidiært gøres det gældende, at erstatningskravet må opgøres med
afsæt i lønsedlerne for perioden 18. januar 2016 til og med 27. marts
2016 (uge 3-12).

Det er Sagsøger, der har bevisbyrden for tabets størrel-se.

Derfor kommer det også Sagsøger til skade, at der ikke er fremlagt
dokumentation for, at den af ham anvendte høje refe-renceløn, er
retvisende for, hvad Sagsøger ville have tjent, hvis ikke ulykken var
sket.



/

11

Finder retten, at lønsedlerne for perioden 12 uger før ulykken skal
anvendes - på trods af Sagsøgte A/S' indsigelser - gøres det mere
subsidiært gældende, at referencelønnen i de reviderede erstat-
ningsopgørelser (bilag 18 og 19) fortsat ikke er opgjort korrekt. Den
totale lønsum jf. bilag 2 for perioden fra den 11. april 2016 til 31. juli
2016 giver 111.788,40 kr. og ikke 112.647,22 kr. som anført i de
revi-derede erstatningsopgørelser.

…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat
Det lægges efter bevisførelsen til grund, at den container, Sagsøger skulle hente,
var fyldt til op over kanten og stod på jorden. Det var hans opgave at hente
containeren, så den kunne tømmes. I den forbindelse skulle han lægge net over
containeren og trække den op på lastbilen. Arbejdsopgaven blev nor-malt udført af
én enkelt person, og der var en stige til rådighed til at løse opga-ven med at få lagt
nettet over containeren. Ulykken opstod i forbindelse med nedstigningen fra
lastbilens lad, som Sagsøger havde anvendt, så han – sammen med den lærling,
der kørte med ham den pågældende dag – kunne lægge nettet over containeren.

Arbejdsopgaven med at lægge net over containeren må anses for at være af sim-
pel og rutinepræget karakter, og Sagsøger var en erfaren chauffør, der havde udført
opgaven mange gange. Der var endvidere stillet en stige til rå-dighed som
hjælpemiddel til at udføre opgaven. Der var således en fuldt for-svarlig og oplagt
måde at udføre den arbejdsopgave, som medførte den indtruf-ne skade, som
Sagsøger kunne have benyttet. Der kan derfor ikke stilles særlige krav til Sagsøgte
A/S om særlig instruktion om eller kontrol af arbejdets udførelse, heller ikke i en
situation, hvor arbejdet blev udført af to per-soner. Herefter og da det heller ikke i
øvrigt er bevist, at Sagsøgte A/S ikke har overholdt sin forpligtelse til at planlægge
og sikre, at arbejdet kunne udfø-res sundheds- og sikkerhedsmæssigt fuldt
forsvarligt, frifindes Sagsøgte A/S.

Efter sagens værdi, forløb og udfald skal Fagligt Fælles Forbund som mandatar for
Sagsøger betale sagsomkostninger til Sagsøgte A/S med 70.000 kr.
Sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift. Det er oplyst, at
Sagsøgte A/S er momsregistreret.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Sagsøgte A/S frifindes.



/

12

Fagligt Fælles Forbund som mandatar for Sagsøger skal inden 14 dage til
Sagsøgte A/S betale sagsomkostninger med 70.000 kr.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/

 




/





/