Højesteret stadfæster Sø- og Handelsrettens dom i sag om, hvem der skal bære ansvaret for forurening med jord af et læs granitskærver til brug for betonstøbning, med den ændring, at det be... Vis mere
Ret: Højesteret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Entreprise og håndværkere;

/

UDSKRIFT
AF

HØJESTERETS DOMBOG

HØJESTERETS DOM
afsagt mandag den 21. januar 2008

Sag 405/2004

(2. afdeling)

Sten & Grus Prøvestenen A/S (tidligere Sydhavnens Sten & Grus A/S) (advokat Mike Steen

Burton)

mod

NCC Danmark A/S

(advokat Hans Henrik Haume)

og

sag 407/2004

NCC Danmark A/S

(advokat Hans Henrik Haume)

mod

Unicon A/S (tidligere 4K-Beton A/S)

(advokat Torben Bondrup)

I tidligere instans er afsagt dom af Sø- og Handelsretten den 31. august 2004.

I pådømmelsen har deltaget fem dommere: Per Sørensen, Peter Blok, Børge Dahl, Jytte

Scharling og Thomas Rørdam.



/

- 2 -

Påstande

Sag nr. 405/2004
Appellanten, Sten & Grus Prøvestenen A/S, har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb end 441.263,88 kr.

Indstævnte, NCC Danmark A/S, har påstået stadfæstelse med den ændring, at Sten & Grus

Prøvestenen A/S skal betale sagsomkostninger til NCC Danmark A/S for behandlingen i Sø- og

Handelsretten.

Sag nr. 407/2004
Appellanten, NCC Danmark A/S, har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb
end 441.263,88 kr.

Indstævnte, Unicon A/S, har påstået stadfæstelse.

Supplerende sagsfremstilling
I referatet af det møde, der blev afholdt den 28. marts 2001 med repræsentanter fra sagens tre
parter, hedder det:

”1. Hændelsesforløb

D. 23. marts 2001, ca. kl. 09.00 – 09.30 modtager 4K-Beton i Ejby opkald fra mobil-
laborant på byggeplads ved Flintholm Station. Han har ved udtagelse af prøve fra vogn
før pumpe konstateret 10-20 cm store klumper i betonen. Klumper indeholder muld-
lignende materiale.
På fabrikken konstateres tilsvarende jordklumper (i alt ca. 5 kg) på risten til siloen for 16-
25 mm Stenungsgranit, hvorfor siloen blev visuelt undersøgt uden fund af jord. Herefter
blandes to læs med opsyn af fødebånd uden fund af jord.
Prøve udtages af den blandede beton uden fund af jord.
Der modtages herefter igen opkald fra Flintholm Station, hvor der er konstateret klumper
i endnu to læs beton (vogne der har været undervejs inden kontrollen på fabrikken).
Byggepladsen afventer rapportering fra 4K-Beton, hvorefter eventuel konsekvens
besluttes.

Samtidigt modtages opkald fra byggeplads på Åmarken i Hvidovre, hvor man har
konstateret klumper i beton efter betonpumpen, mens man er i gang med udstøbning.



/

- 3 -

Vidne 3 tager ud på pladsen, hvor man beslutter at stoppe støbningen, nedtage formen og
udvaske/udhugge betonen. Der er i alt udstøbt 31 kubikmeter.

I samme periode er der leveret 6 kubikmeter beton til byggeplads på Industriholmen. Her
er der ikke konstateret forurening af betonen – konsekvens ikke afklaret.

Herefter stoppes levering af beton med 16-25 mm granitskærver.

Siloen tømmes for granit – dog uden konstatering af jord i den udtømte mængde.

Mandag d. 26. marts konstateres en mindre klump tilsyneladende tilsvarende materiale i
beton med 8-16 mm granitskærver.

Vidne 3 oplyste at 4K-Betons modtagekontrol består af stikprøvemæssig visuel kontrol af
modtagne læs, samt instruktion af vognmandschauffører om at kontrollere det modtagne
materiale for type samt uregelmæssigheder – herunder evt. forurening af pladsen.

Betonen blandes i 7 kubikmeter fritfaldsblander.

Der blev fremsat teori om at jorden må have været frossen, da det ellers ikke ville have
kunnet modstå blandeprocessen. Dette underbygges af at der i hele ugen op til støbningen
havde været frost.

Da jorden på pladsen blev fundet på risten til 16-25 mm siloen og da denne rist var
konstateret ren om morgenen, er det forurenede materiale tilsyneladende ankommet med
lastvogn Reg. nr. 1 (Virksomhed 1) læsset ca. 7.45 d.

2. Mulige årsager

Der blev på mødet peget på følgende mulige kilder til forureningen:

1. Hærværk på 4K Betons fabrik
2. Hærværk på Virksomhed A/S 1's plads
3. Forurening fra stenbruddet i Sverige
4. Forurening i skib
5. Hul i bunden af pladsen
6. Forurening i lastvogn
7. Forurening i skovlen på læssemaskinen

Ad. 1: Vidne 3 oplyste at opstartsprocedure på pladsen indebærer en inspektion af blandt
andet riste og siloer, hvor der ikke blev konstateret uregelmæssigheder.

Ad. 2: Intet er observeret.

Ad. 3: Forekommer ikke sandsynlig, bl.a. grundet fund af flintesten i jorden, hvilket ikke
forekommer ved brudområdet.

Ad. 4: Forurening i skib. Ved lastning underskriver kaptajn erklæring om rent skib.
Endvidere opstartes lastning ikke før lasteansvarlig på stenbruddet har inspiceret og



/

- 4 -

godkendt lastrummet. Vidne 1 undersøger om det er muligt at opspore typen af den
foregående last.

Ad. 5: Ved inspektion er det konstateret at der ikke forekommer hul i belægningen.
Endvidere er underlaget under asfalten sand/sten.

Ad. 6: Lastvognen har ifølge 4K Beton kørt materialer for til beton dagen før.
Morgenlæsset inden afhentning af 16-25 skærver var et læs 0-4 mm kl. P sand fra
Svogerslev.
Person 3 pointerede at med den ugelange frostperiode kan der have siddet frossen jord i
en længere periode.

Vognmand undersøger hvad vognen har kørt med indenfor den sidste uge og
dokumenterer dette ved hjælp af følgesedler/køreskiver.

Ad. 7: Person 3: Læssemand skifter fra maskine der læsser jord til anden maskine, for
dermed at sikre mod urenheder.

Udsagn fra Virksomhed 1 chauffør – refereret af Vidne 3: Han ser læssemanden tage
læsse-maskine, der står parkeret ved jorddyngerne.

Udsagn fra Virksomhed 2 chauffør (Vidne 4): Inden for de sidste to uger har han to gange
anmodet læssemand om at rengøre skovlen, før påbegyndelse af læsning.

Det undersøges hvad læssemaskinen har lavet inden læsning af skærver – kan der
eventuelt have siddet frossen jord under skovlen, usynlig for læssemanden.

3. Fremdrift

Den enkelte vender tilbage til Vidne 1 med resultater af div. undersøgelser, hvorefter
næste skridt vurderes.

Det anbefales, at såvel Virksomhed 1 som Sydhavnens Sten og Grus foretager anmeldelse
til respektive forsikringsselskaber, for derved at sikre korrekt og hurtigere sagsforløb.”

Referatet er underskrevet af Vidne 1, NCC.

Person 3, Sten & Grus Prøvestenen, kommenterede i brev af 6. april 2001 til NCC referatet

således:

”Jeg skal hermed som lovet vende tilbage med mine kommentarer til det referat du har
udarbejdet fra møde den 28. marts 2001.

Ad pkt. 1 – hændelsesforløb:

Jeg har noteret mig 4K’s udlægning af hændelsesforløbet. I sagens natur har jeg ikke
mulighed for at kommentere dette.



/

- 5 -

Ad 2 – mulige årsager:

3.Forurening fra stenbrud i Sverige

Vurderingen af sandsynligheden er alene NCC’s. Hverken 4K eller SSG fandt belæg
for en vurdering af sandsynligheden.

4K (Person 2) bemærkede i øvrigt under dette punkt, at man da også har overjord i
Sverige, der fjernes før der brydes.

4.Forurening i skib

Bemærkninger på dette punkt må være udtryk for dine antagelser. Som nævnt på
mødet (men ikke refereret) anser jeg det for helt usandsynligt, at vi kan identificere
hvilke skærver og dermed hvilken skibstransport der er tale om.

7.Forurening i skovlen på læssemaskinen

Omkring udsagnet fra Virksomhed 1 (referat af Vidne 3) mangler min bemærkning
om, at læsseren var en Liebherr 580, der den pågældende dag alene anvendtes til
læsning af skærver.

Jeg står uforstående overfor kommentaren vedrørende udsagnet fra Virksomhed 2. For
det første deltog der ikke under mødet nogen fra Virksomhed 2. Dernæst har
Virksomhed 2 ikke noget med den aktuelle sag at gøre. Det anførte hører således ikke
til i referatet.

Jeg har i øvrigt nu fulgt op på de forhold jeg skulle undersøge og kan oplyse følgende:

Den resterende bunke skærver er undersøgt for forekomster af jord og der ses ikke
tegn herpå.

Gummihjulslæsserne var natten før, som sædvanligt parkeret ved vores
kontorbygning, hvor der er en bund af rene skærver.”

Forud for det læs på 31 tons skærver, som Vidne 5 aflæssede i siloen med 16/25 skærver (silo

nr. 11) den 23. marts 2001 ca. kl. 8, var der den 14. marts 2001 aflæsset skærver i siloen fra en

transport ved Virksomhed A/S 2, og der var den 20. marts 2001 aflæsset skærver i siloen fra en

transport ved Virksomhed 2.

Det er oplyst, at silo nr. 11, når den er toplæsset, kan rumme i alt 160 tons 16/25 skærver. Den

23. marts 2001 var der ved dagens begyndelse 135 tons skærver i siloen. Da Vidne 5 aflæssede

de 31 tons skærver ca. kl. 8, var der i tiden mellem kl. 6.32 og kl. 7.38 forbrugt ca.



/

- 6 -

27 tons skærver til beton leveret til byggepladserne på Åmarken og Flintholm Station. Efter

aflæsningen var der således ca. 139 tons skærver i siloen. I tidsrummet mellem kl. 8.03 og kl.

8.52 er der forbrugt ca. 20 tons skærver til beton leveret til samme byggepladser.

Sten & Grus Prøvestenen (SGP) har opfordret 4K-Beton (Unicon) til at gennemføre et forsøg til

belysning af, hvordan strømningen i siloen foregår, således at det kan klarlægges, om der er

mulighed for, at de forbrugte ca. 20 tons skærver helt eller delvis kan stamme fra Vidne 5's

aflæsning af de ca. 31 tons skærver.

Det fremgår af 4K-Betons produktionsdagbog, at der dagligt, herunder den 23. marts 2001, er

foretaget inspektion af bl.a. materialesiloer. Det er en anden medarbejder hos 4K-Beton end

blandemester Vidne 8, som har påført sine initialer ved denne dato og de øvrige datoer i den

uge.

Forklaringer

Til brug for Højesteret er der afgivet forklaringer af Vidne 9, Vidne 10 og Vidne 8, samt

supplerende forklaringer af Vidne 7, Vidne 1, Vidne 3 og Vidne 5.

Vidne 7 har supplerende forklaret bl.a., at han ikke længere er ansat i SSG koncernen. Han var i

2001 ansat som direktør med ansvar for miljø- og kvalitetssikring på SSG’s plads på

Prøvestenen. Han kan tilslutte sig Vidne 2's forklaring om, at der er 2 slags gummigeder på

skærvepladsen, som benyttes til hver sin håndtering af henholdsvis jord og skærver. Der er en

klokkeklar adskillelse af håndtering af de to produkter, og gummigederne er derfor også

placeret forskellige steder på pladsen, når de ikke benyttes. De skærver, sagen omhandler,

hidrører fra en bunke, der blev påbegyndt i år 2000.

Forevist bilag 10, billederne 1 og 2, kan han ikke med sikkerhed sige, om der er tale om jord.

Billederne 6 og 7 ligner ikke jord, men en anden form for urenheder, snarere byggeaffald.

Forud for den 23. marts 2001 blev der bl.a. den 14. marts 2001 transporteret 16/25 skærver til

4K-Betons plads i Ejby. Denne transport blev udført af en udefra kommende vognmand,



/

- 7 -

Virksomhed A/S 2, som ikke normalt kører med beton, men med andre materialer til bygge- og

anlægsarbejder, herunder navnlig jord.

Han har arbejdet med granitskærver i mange år og har generelt stor erfaring på dette område.

Han har besøgt 4K´s plads i Ejby mange gange og har kendskab til, hvordan pladsen er

indrettet. Han har 45 års erfaring med, hvordan siloer fungerer. Han har set siloen på pladsen i

Ejby. Siloen er konstrueret med henblik på at sikre en homogen påfyldning. Den er til dette

formål bl.a. forsynet med en tværbjælke, som dels fordeler trykket på aftaget i bunden, dels skal

sikre et jævnt tryk på hele fladen. Hvis siloen er over 1/2 fyldt, er det helt umuligt, at materiale

fra en efterfølgende påfyldning skulle kunne komme først ud. Et flow, hvor det sidst påfyldte

materiale kommer først ud, vil således være i strid med de principper, hvorefter og det formål

hvortil denne type silo er konstrueret.

Vidne 9 har forklaret bl.a., at han er ingeniøruddannet, og at han de seneste 9 år har arbejdet

som konsulent med tilsyn på byggepladser for et rådgivende ingeniørfirma. Forud herfor har

han arbejdet 22 år på Ålborg Portland Cementfabrik, først 5 år som ansvarlig for

bygningsvedligeholdelse og derefter som ansvarlig for produktionen af grus og cement,

herunder med bl.a. udlevering fra siloer. Fra 1996 var han produktionschef i Ålborg Portland,

der havde en produktion svarende til 4K-Betons, og derudover etablerede siloanlæg til

opbevaring af cement i udlandet. Han har i dag som selvstændig konsulent et udbredt

samarbejde med SSG og har også deltaget i møder med 4K.

Materialet, der ses i bilag 10, billederne 1 og 2, ligner ikke jordrester. Efter størrelse og form at

dømme er der her tale om et langt hårdere materiale. Det ligner snarere hærdet beton, der er

slået i stykker. Det kan stamme fra grabben på frontlæsseren. Billederne 6 og 7 viser efter hans

opfattelse heller ikke jordrester, men nærmere beton smurt ind i betonslam. Der kan også være

tale om frosne klumper af sand og grus, som grundet temperaturforhold ikke tøs op i blanderen,

men i stedet indkapsles af betonen, eller eventuelt om beton, som på grund af kondens er

hærdet i siloen. Det er efter hans opfattelse ikke sandsynligt, at materialerne på billederne 1 og

2 samt 6 og 7 og materialerne fra de 2 andre læs alle kan stamme fra den samme grab på SSG’s

plads. For det første på grund af materialernes forskellighed, idet der benyttes forskellige

maskiner til forskellige materialer. For det andet fordi der er tale om flere læs og dermed om for

stor en mængde materiale til en enkelt håndtering med grabben.



/

- 8 -

Han har i august 2004 har taget nogle billeder af 4K´s plads i Ejby. Det ses, at silo 1 tydeligvis

har defekte presenninger/ ”gardiner” , hvilket er en klar mangel i virksomhedens

kvalitetssikring. Presenningerne skal altid være trukket for om natten, da materialet både i

perioder med regn og is, men også i øvrigt, kan tilføres fugt, forurening m.v. Der ses endvidere

et betydeligt spild på billedet, og det er tydeligt, at virksomhedens instruks om oprensning af

spild ved aflæsning ikke overholdes.

På billedet af silo 11 ses det, at der på skiltet ved siloen er angivet forkert skærvestørrelse,

nemlig 16/32 i stedet for 16/25, og siloen mangler ligeledes ”gardiner” . Igen er der tale om

klare mangler i kvalitetsstyringen på pladsen. Instruksen om, at der altid renses spild i

forbindelse med læsning, er tydeligvis ikke overholdt. Hullerne til spild måler 15x35cm og er

ikke tildækket. Det udgør endnu en mulig kilde til den pågældende forurening.

Tværbjælken i siloerne tjener primært det formål at undgå tragtflow – sidst ind/først ud-

princippet – og tilsikrer et jævnt, ensartet masseflow. Der vil selv ved granitskærver være en

tendens til en lidt hurtigere udtømning af senere indtag, men aldrig efter sidst ind/først ud-

princippet. I det omhandlede tilfælde, hvor siloen rummede mellem 126 og 146 tons, efter at

Vidne 5 havde påfyldt 31 tons, er det en fysisk umulighed, at nogen del af de øverste 31 tons

skulle kunne komme ud først. Han finder det helt usandsynligt, at ler og jord kan ”overleve”

strømningsprocessen i tragten – det vil blive malet til mel af granitten. Såfremt de fundne

urenheder er ler og jord, har det med 100% sikkerhed ikke passeret gennem siloen.

På et andet billede vises overdragelsesstationen under siloerne. Der er tale om det samme

transportbånd fra samtlige siloer, og alle materialer herfra havner i den samme mellemtragt. Det

smuds, der ses på siden af tragten, stammer fra undersiden af båndet, hvorfra det fra tid til

anden river sig løs og går med i betonblanderen. På et billede af grabben på læsseren på 4K’s

plads ses i hjørnet på grabben rester af hærdet beton. Det fremgår af disse billeder, at der er

mange yderligere forureningskilder.

Efter at skærverne er fragtet til SSG’s plads på Prøvestenen transporteres de på et

transportbånd, der udelukkende benyttes til skærver til et mellemlager, der ligeledes



/

- 9 -

udelukkende benyttes til skærver. Der er dog også i forbindelse med senere læsninger og

transporter mulighed for forurening fra urenheder i lad, undervogn eller forbyttet læsser.

Betonens øvrige delkomponenter, grus, cement og flyveaske, frembyder også en række mulige

forureningskilder, bl.a. for så vidt angår grus, hvor der læsses flere gange med læssemaskine og

transporteres med lastvogn, inden materialet når frem til 4K´s plads. Med hensyn til cement og

flyveaske er det endvidere ikke ualmindeligt, at der i siloerne kan findes klumper af størrelse

som de fundne, som er dannet i materialet p.g.a. kondens på fabrikken.

Vidne 1 har supplerende forklaret bl.a., at han ikke længere er ansat hos NCC. Han har været i

Stenungsund mange gange, også forud for hændelserne i 2001. Sprængstykkerne bliver kørt 2-3

km til produktionsanlægget, hvor de knuses og sigtes flere gange. Han har kendskab til

anlægget og ved, der ikke kan komme noget gennem sigte 2, som er større end 32 mm. For

renholdelse af såvel produktionsanlægget som udskibningsstedet i Stenungsund er der udstedt

ISO certifikat, som indebærer, at en række procedurer skal følges for at sikre renholdelse før

lastning af skib. Han har ikke kendskab til, at der bliver udstedt egentlige ”rent-skib-

erklæringer” , men derimod til, at kaptajnen på skibsdokumentet ”bill of lading” skriver under

på, at han overtager ansvaret for lasten, og at skibet er rent. Materialet på billederne 6 og 7

bilag 10 har han ikke selv set. Han kan kun udtale sig som lægmand. Han synes, det ligner jord.

På SSG’s plads ”Prøvestenen” håndteres der forskellige typer materialer: jord, ler, skærver, grus

og beton, men han finder ikke anledning til at fremsætte generel kritik af pladsen med hensyn

til renlighed og ryddelighed.

Vidne 3 har supplerende forklaret bl.a., at hver silo indeholder én type materiale, og at der

dagligt renses op foran og i hver enkelt silo. Der renses udelukkende med den skovl og kost,

som hører til den pågældende silo. Når der læsses af, falder der også materiale ud over

bagkanten, hvor der kan passere materiale, der er større end de mål, ristene har. Formålet med

den tværgående bjælke i siloen er at stabilisere siderne - ikke at fordele materialet. Nederst i

siloen er der en pyramideformet kegle, hvorfra siloens indhold tømmes ud på et transportbånd i

et opvarmet rum 8 m under jorden. Materialet transporteres hen til en vægt. På



/

- 10 -

transportbåndet er der monteret en skraber, som skraber undersiden af båndet fri for finstoffet,

som sidder fast p.g.a. fugt. Finstoffet ender i samme vægt som materialet.

Der er på pladsen en gummihjulslæsser, der anvendes til affaldsbeton. Der er kun den læsser, og

den har ingen berøring med andet materiale end beton. Der er intet lager ud over beton på

pladsen.

På 4K´s plads i Ejby kan hver silo rumme mellem 150-160 tons granitskærver. Den 23. marts

2001 om morgenen var indholdet i silo 11 ca. 135 tons før levering af i alt ca. 40 tons til

byggepladserne ved Flintholm Station og Per Aarsleff A/S i Hvidovre. Vidne 5 læssede

efterfølgende ca. 31 tons af i siloen. Siloen er af typen ”Pyramideformet Hooper” . Det er

almindeligt kendt i branchen, at suget opstår i midten af siloen ved tømning, og at det sidst

påfyldte materiale derfor løber ud først. Det er muligt at lave forsøg med skærvernes bevægelse

i siloen på pladsen.

Den 23. marts 2001 om morgenen modtog han et telefonopkald fra byggepladsen Flintholm

Station, hvor man påstod, at betonen var forurenet. Ved 9-tiden gik han siloerne igennem og

konstaterede forurening i silo 11 og på siloens rist. Siloens indhold blev tømt ud og

fotograferet. På et af billederne (billede 5) ses forurening med finstof af andet materiale og med

en anden farve. Han mener, der er tale om jordforurening. Når der ikke ses egentlige

jordklumper, er det fordi disse sandsynligvis er blevet findelt blandt skærverne. Han kan dog

ikke udelukke, at der kan være tale om andet finstof, evt. stenmel. Billede 1 og 2 viser klumper,

tændsats og net fra sprængning, som blev fundet på siloens rist. Klumperne var større, da han

fandt dem, men de blev skilt ad i et forsøg på at bestemme materialet. Det samme er tilfældet

med de klumper, der blev fundet på støbepladsen, jf. billederne 6 og 7. Materialet er det

samme: ler og jord. Der var ikke frost i klumperne. Det er ham, der har taget billederne 1-7 i

bilag 10.

Med hensyn til de billeder, Vidne 9 har taget i august 2004, har han forklaret, at de

”rullegardiner” , der ses i overkanten af siloerne, er funktionsdygtige presenninger, der giver

mulighed for at overdække hver enkelt silo i tilfælde af nedbør. Regn og sne kan give klumper i

siloen ved frostvejr. Presenningerne bliver ikke brugt ret meget og blev ikke brugt den



/

- 11 -

23. marts 2001, fordi det ikke var nødvendigt. Der var hverken nedbør eller frost på det

tidspunkt. Det spild af skærver, der ses ved skiltet med silo 11, er sket som følge af for hurtig

aflæsning. Det sker af og til.

Den 23. marts 2001 var det den faste vognmand Virksomhed 2 med den faste chauffør Vidne 5,

der kom med læsset fra SSG. Han husker ikke, om de i perioden op til den 23. marts 2001 har

benyttet en anden vognmand, men det plejer de ikke, og hvis det undtagelsesvis har været

tilfældet, har det været en underentreprenør til Virksomhed 2. Alle nye chauffører på pladsen

behandles i overensstemmelse med en chaufførinstruks, hvorefter de skal henvende sig til

blandemesteren for at få anvist udleveringssted, en mærket bunke til aflæsning, og hvori det

indskærpes, at rengøringsinstruksen skal overholdes. Den samlede proces på pladsen med

tømning, transport og blanding inklusive transport til de pågældende arbejdspladser varer ca. 1

time. Blandingsprocessen varer alene 2-3 minutter.

Vidne 5 har supplerende forklaret bl.a., at han er godkendt som chauffør på 4K’s plads. Han har

både før og efter den 23. marts 2001 været bekendt med virksomhedens chaufførinstruks og har

den til stadighed liggende i vognen. Han har, da han begyndte på pladsen, modtaget yderligere

instruktion, idet det er fast praksis, at alle nye chauffører får en guidet tur på pladsen med

blandemesteren. Der bliver i den forbindelse lagt stor vægt på renholdelse generelt. Han kørte

udelukkende med grus ugen op til kørslen den 23. marts 2001. Ladet var rengjort til kørslen af

skærver. Han havde ikke rengjort under vognen. Det er der ingen grund til, når man kører med

grus. Materialet er rent og tørt og sætter sig ikke i klumper. Der er ingen mulighed for, at

materialet på billederne 1 og 2 i bilag 10 kan have siddet under vognen.

Der var god plads i siloen den pågældende dag, da han læssede skærverne af. Aflæsningen

foregår på den måde, at en del af vognens lad er inde over siloen ved aflæsning. Spild af

skærver kan opstå, når man ved aflæsning enten er kørt lidt for langt frem, eller siloen er

overfyldt. Han husker ikke, om han stod ud af vognen og så på aflæsningen, og han kontrollerer

ikke risten efter hver aflæsning. Eventuelt spild på rist eller omkring siloen renses med en

skovl, når der er tid i løbet af dagen.



/

- 12 -

Vidne 10 har forklaret, at han har arbejdet som pumpefører i 32 år, og at han i 2001 var ansat

som pumpemester hos 4K, hvor han styrer en stationær betonpumpe. Den 23. marts 2001 om

formiddagen blev han pludselig opmærksom på, at der på risten lå klumper af ler og jord, der

var større end 10 cm. Det har han aldrig oplevet før i sin tid som pumpefører. Han kontaktede

omgående Vidne 3. Han undersøgte ikke selv klumperne, men kunne se, at det var klumper af

ler og jord. Vidne 3 undersøgte dem nærmere. Klumperne ligner dem, der er vist på billederne 6

og 7 i bilag 10.

Vidne 8 har forklaret, at han har arbejdet som blandemester hos 4K i 13 år. Hans

arbejdsopgaver består bl.a. i, at han hver morgen udfylder hoveddagbogens rubrik med bl.a.

temperaturer og vejrforhold m.v. Han inspicerer ligeledes dagligt omkring kl. 6 om morgenen

opbevaringsforholdene i hver enkelt silo, inden aflæsning og tømning af siloen påbegyndes.

Han undersøger herunder, om der er forurening i eller omkring siloen. Dette silocheck

registreres i produktionsdagbogen med et x, hvis forholdene er i orden, og med angivelse af

initialerne for den, der har foretaget checket. Uanset at det af produktionsdagbogen fremgår, at

initialerne er en anden medarbejders, er han sikker på, at han den pågældende dag selv foretog

dette check, og at han i den forbindelse ikke konstaterede urenheder på riste eller i siloer. Der er

normalt overensstemmelse mellem dagbogens initialer og den, der har udført checket. Der er

god belysning, når han undersøger forholdene i og omkring siloerne. Han benytter en god

håndlampe, så han kan se hele overfladen i siloen. Han kan dog ikke se resten af siloen. Der er

sjældent urenheder, da materialerne hentes fra rene steder. Han har aldrig før været ude for, at

de har fundet ler og jord, eller at de har måttet stoppe støbningen pga. urenheder. De har dog

enkelte gange fundet fiskerester.

Den 23. marts 2001 om formiddagen fik de en melding om, at der var fundet forurening på

risten til silo 11. Han så det materiale, der var fundet. Der var tale om ler og jord samt noget net

og en sprængsats som vist på billede 1 og 2 i bilag 10. Det er i princippet chaufførens opgave at

rydde spildet i umiddelbart i forbindelse med aflæsningen, men det sker, at de venter til senere

på dagen. Rydningen sker med en skovl, der hører til hver enkelt silo.

Anbringender

NCC Danmark (NCC) og Sten & Grus Prøvestenen (SGP) har for Højesteret yderligere anført,

at det ikke kan antages, at forureningen stammer fra det læs på 31 tons skærver, som



/

- 13 -

Vidne 5 aflæssede den 23. marts 2001 ca. kl. 8. NCC og SGP har herved henvist til, at der

umiddelbart efter aflæsningen var ca. 139 tons skærver i siloen, og at der i tidsrummet mellem

kl. 8 og 9 blev anvendt ca. 20 tons skærver herfra. Den forurening, der blev konstateret i den

beton, 4K-Beton leverede om formiddagen, må i givet fald stamme fra disse ca. 20 tons

skærver, men det må være helt usandsynligt, at de forbrugte ca. 20 tons skærver er de sidst

tilførte. Det må i den forbindelse komme 4K-Beton processuelt til skade, at man har afvist at

gennemføre et forsøg til belysning af, hvordan strømningen foregår, når siloen tømmes.

NCC og SGP har endvidere anført, at der ikke kan lægges vægt på Vidne 8's forklaring om, at

han den 23. marts 2001 kl. 6 foretog en inspektion, hvorved han konstaterede, at der ikke var

urenheder på riste eller siloer, da det ikke er hans, men en anden medarbejders initia-ler, der er

anført ved datoen den 23. marts 2001 i 4K-Betons produktionsdagbog.

NCC og SGP har endelig anført, at erstatningen i tilfælde af, at de findes erstatningsansvarlige,

må bortfalde eller nedsættes, da 4K-Beton har udvist egen skyld ved de uforsvarlige forhold,

som er illustreret ved nogle fotos, som Vidne 9 har optaget i august 2004, og som han har

forklaret om.

4K-Beton (Unicon) har anført, at det læs 16/25 mm granitskærver, som blev leveret til 4K-

Beton omkring kl. 8 den 23. marts 2001, var forurenet med jordklumper, og at de jordklumper,

der samme dag blev fundet i betonen hos flere af 4K-Betons kunder, stammer fra det

pågældende læs 16/25 mm granitskærver. Dette understøttes af den tidsmæssige sammenhæng

mellem konstateringen af jordklumper i betonen og på risten over siloen med 16/25 mm

skærver (silo nr. 11) og af, at jordklumperne begge steder havde samme indhold. Hertil

kommer, at det sidst ifyldte i siloen vil løbe ned i midten og ud først.

Det forhold, at betonen blev forurenet den 23. marts 2001, kan på ingen måde tilskrives fejl fra

4K-Betons side i forbindelse med modtagekontrollen, og der er derfor ikke grundlag for at lade

erstatningen bortfalde eller nedsætte på grund af påstået egen skyld.

Højesterets begrundelse og resultat
Fire dommere – Per Sørensen, Peter Blok, Børge Dahl og Thomas Rørdam – udtaler:



/

- 14 -

Vidne 8 har forklaret, at han hver morgen omkring kl. 6 inspicerer siloerne, og at han er sikker

på, at han også gjorde det den 23. marts 2001 uden at konstatere urenheder på riste. Der er efter

vores opfattelse ikke grundlag for at tilsidesætte denne forklaring, uanset at det ikke er Vidne

8's initialer, der fremgår af produktionsdagbogen.

Vidne 3 har for Sø- og Handelsretten forklaret, at materialet, når det hældes i siloen, som oftest

løber ned i midten af den, og dette har han uddybet i sin forklaring til brug for Højesteret.

Hverken det, som i øvrigt er fremkommet vedrørende dette forhold, eller den omstændighed, at

4K-Beton har afvist at medvirke til forsøg, giver efter vores opfattelse grundlag for at nå til

nogen anden konklusion, end at det – som allerede antaget på mødet den 28. marts 2001 – er

sandsynligt, at forureningen af betonen hidrører fra leverancen af skærver den 23. marts 2001

ca. kl. 8 med lastbilen ført af Vidne 5.

Der er ikke grundlag for at fastslå, at 4K-Beton har udvist egen skyld.

Med disse bemærkninger og i øvrigt af de grunde, der er anført af Sø- og Handelsretten,

stemmer vi for at stadfæste dommen.

Dommer Jytte Scharling udtaler:

4K-Beton har støttet sit erstatningskrav på, at det læs 16/25 granitskærver, som blev leveret til

4K-Beton ca. kl. 8 den 23. marts 2001, var forurenet med jordklumper, og at de jordklumper,

der samme dag blev fundet i betonen hos flere af 4K-Betons kunder, stammede fra det

pågældende læs.

Der blev den 23. marts 2001 ca. kl. 9 fundet nogle jordklumper samt en del af en tændsats og et

net på risten til silo nr. 11. Blandemester Vidne 8 har for Højesteret forklaret, at den daglige

inspektion af opbevaringsforholdene på siloerne registreres i produktionsdagbogen med et x,

hvis forholdene er i orden, og med angivelse af initialerne for den, der har foretaget checket.

Han har endvidere forklaret, at han foretog silochecket den 23. marts 2001 om morgenen og

ikke konstaterede urenheder. Det fremgår imidlertid af 4K-Betons produktionsdagbog, at der

for perioden mandag den 19. marts til fredag den 23. marts 2001 er anført en anden

medarbejders initialer. 4K-Beton har ikke oplyst identiteten på denne



/

- 15 -

medarbejder, og den pågældende har ikke afgivet forklaring i sagen, herunder om denne

medarbejder har foretaget silochecket. Under disse omstændigheder finder jeg, at der ikke kan

lægges afgørende vægt på Vidne 8's forklaring, og at der ikke kan bortses fra den mulighed, at

forureningen befandt sig på risten, før Vidne 5 aflæssede de 31 tons skærver ca. kl. 8.

Ved aflæsningen den 23. marts var siloen ca. 2/3 fyldt med skærver. Det er 4K-Betons

standpunkt, at materialer fra aflæsningen den pågældende morgen er indgået i

betonproduktionen samme morgen. Vidne 3 har herom forklaret, at det sidst aflæssede løber

først ud. Dette er bestridt af NCC og SGP. Vidne 3 har i forbindelse hermed forklaret, at det er

muligt at lave et forsøg med skærvernes bevægelse i siloen på pladsen. Trods opfordring hertil

har 4K-Beton imidlertid afvist at medvirke til et sådant forsøg, og 4K-Beton har heller ikke i

øvrigt – f.eks. ved indhentelse af en sagkyndig udtalelse – søgt at underbygge sit standpunkt.

Under disse omstændigheder finder jeg, at der består en sådan usikkerhed om, hvorvidt de

leverede 31 tons 16/25 skærver indeholdt jordrester, og om skærverne fra denne leverance er

indgået i betonproduktionen, at 4K-Beton ikke har godtgjort, at NCC’s leverance den 23. marts

var mangelfuld. Jeg stemmer derfor for at tage NCC’s og SGP’s frifindelsespåstande til følge.

Der afsiges dom efter stemmeflertallet.

Ved fastsættelsen af sagsomkostninger for Sø- og Handelsretten og Højesteret i forholdet

mellem NCC Danmark og Sten & Grus Prøvestenen er der taget hensyn til, at Sten & Grus

Prøvestenen skal godtgøre NCC Danmark de sagsomkostningsbeløb på henholdsvis 40.000 kr.

og 45.000 kr., som NCC skal betale til Unicon.

Thi kendes for ret:

Sø- og Handelsrettens dom stadfæstes med den ændring, at det beløb, Sten & Grus Prøvestenen

A/S skal betale i sagsomkostninger til NCC Danmark A/S, forhøjes til 80.000 kr.



/

- 16 -

I sagsomkostninger for Højesteret skal Sten & Grus Prøvestenen A/S betale 90.000 kr. til NCC

Danmark A/S, og NCC Danmark A/S skal i sagsomkostninger for Højesteret betale 45.000 kr.

til Unicon A/S.



/

- 17 -

De idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.

Sagsomkostningsbeløbene for Højesteret forrentes efter rentelovens § 8 a.