Sag vedrører en tvist om genopretning, efter at sagsøgte har opført en garage i skel
Ret: Retten i Aalborg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Erstatning uden for kontrakt;

RETTEN I AALBORG
DOM

afsagt den 6. maj 2021






Sag BS-10943/2018-ALB





Sagsøger (Ejerforening)
(advokat Anders Bredgaard)

mod

Sagsøgte
(advokat Christian Lund Agerbæk)

0g

Sagsøgte (Ejerforening) 9000 Aalborg
(advokat Christian Lund Agerbæk)







Denne afgørelse er truffet af Dommer:

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen er anlagt den 28. marts 2018. Sagen vedrører en tvist om genopretning,
efter at Sagsøgte har opført en garage i skel.

Sagsøger (Ejerforening) har fremsat følgende påstand:

Sagsøgte 1 og 2 tilpligtes in solidum eller hver for sig at betale til sagsøger kr.
81.500 med tillæg af sædvanlige procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.

/2
Påstanden er opgjort således:
Støttemur som på tegninger i byggeansøgning 44.000 kr .
Belægninger og trappe, som har sætninger 13.500 kr .
Nyplantning af bunddækkende planter og opgravning
og genplantning af bøg ved terrasse 6.000 kr .
Udlægning af muld til oprindeligt niveau og græssåning 18.000 kr . 
I alt 81.500 kr . 
De sagsøgte har fremsat påstand om frifindelse.
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a. Forklaringerne er gengivet i dommen.
Oplysningerne i sagen
Parternes ejendomme støder op til hinanden og har adresse henholdsvis Vej 1 og
Vej 2. I 2009/2010 meddelte Aalbor g Kommune afslag til davæ-rende ejere af
ejendommen Vej 1 på en ansøgning om terrænregulering på ejendommen. Den 20.
marts 2015 ansøgte Sagsøgte  Aalbor g Kommune om byggetilladelse til opførelse
af en garage. Med ansøgningen fulg-te en skitsetegning, der viste en ca. to m høj
støttemur fra garagen, og en teg-ning, der viste garagens indplacering i forhold til
huset og eksisterende jordni-veau.
Aalbor g Kommune sendte den 8. juni 2015 en naboorientering i henhold til
planlovens § 20, hvori anførtes:
Kap. 7.4 foreskriver , at der ikke må terrænreguleres nærmere skel end 1,00
m. I forbindelse med etablering af garagen vil der blive reguleret på ter -ræn
nærmere skel end 1 m. Der vil blive etableret en støttemur hvor det er
nødvendigt.
Kommunen meddelte en forhåndstilkendegivelse den 24. juli 2015, hvori anfør -
tes:
Det ansøgte kræver en dispensation fra lokalplan og sagen har været sendt i
naboorientering og der er i den forbindelse kommet bemærkninger . Dis-se er
taget med i vurderingen og kommenteres herunder .
·Støttemuren bliver ikke synlig fra nabogrunden på grund af hækken. T er-
rassen på garagen bliver på samme niveau som på Sagsøger (Ejerforening) .
Der vil ikke blive indbliksgener . Terrassen er skjult bag hækken.
·Garagen graves ind i terræn og støttemuren langs med skel bliver ca. 20-40
cm over terrænniveau og skjult af hækken. Værn på garagen tilpasses ek-
sisterende bygning.
Garagen blev opført i efteråret i 2015. Sagsøgte fjernede en mur , der oprindelig
stod i skel mod sagsøger , men efter et mageskifte stod på sagsøgtes ejendom.

/3
Sagsøgtes entreprenør gravede jorden væk i to meters bredde op langs skellet for
at skabe arbejdsrum. En del af sagsøgers haveareal blev herved ødelagt. Der er en
forholdsvis stor niveauforskel mellem de to ejendomme.
Aalbor g Kommune meddelte den 13. juli 2018:
Der er den 30-09-2015 givet tilladelse til en garage på 66 m2 samt dispen-
sation fra lokalplanen 05-078 til terrænregulering.
……
Da det står i tilladelsen, at der skal etableres en støttemur er det et krav i det
omfang, det er angivet på tegningsmaterialet og nødvendigt for udfør -sel for
byggeriet.
Der er foretaget syn og skøn ved Skønsmand , der har afgivet skønserklæring af 21.
november 2018 og to supplerende erklæ-ringer .
Der har været fremlagt en række fotos af gravearbejdet og forholdene før og ef-ter
opførelse af garagen.
Forklaringer
Vidne 1 , Sagsøger (Ejerforening) , har forklaret, at der er to enheder i
ejerforeningen. Han og hans ægtefælle flyttede ind i 2013. T errænet skråner opad
fra Vej 2, og sagsøgernes have følger bakken, mens sagsøg-tes ejendom er gravet
ind i terrænet. Der er ikke sket en terrænregulering af sagsøgernes ejendom i
sagsøgernes ejertid. Mellem de to ejendomme stod en mur , der holdt på jorden.
Muren gik et stykke ind på ejendommen og var i høj-de med stensætningen ud
mod Vej 2. Oprindelig stod muren i skel. Sagsøgte ejede stykke jord på den anden
side af sagsøgernes ejendom, og det blev aftalt at bytte dette areal med sagsøgte,
så han kunne få plads til en indkør -sel. Ud mod Vej 2 har sagsøgernes grund den
oprindelige bredde. Forri-ge ejer havde ønsket at hæve niveauet mod Vej 2 for at
få en mere jævn have, men fik afslag fra kommunen. De modtog en
naboorientering fra Aalbor g Kommune i anledning af sagsøgtes ansøgning om
tilladelse til at opføre en ga-rage gravet ind i terrænet og opført i skel. Med
orienteringen fulgte en tegning, der viste byggeriet fra siden. Det fremgik af
tegningen, at der skulle etableres en 2 m høj støttemur . De afgav rettidigt et
høringssvar . Deres bemærkninger frem-går indirekte af kommunens
forhåndstilkendegivelse af 24. juli 2015. De bemær -kede, at støttemuren ikke
behøvede at være to m høj, og at der kunne være et problem med indbliksgener fra
en terrasse oven på garagen. Gravearbejdet var omfattende og omfattede en del af
sagsøgernes ejendom. Siden op mod sagsø-gernes ejendom var i flere måneder
ikke understøttet. Der blev fjernet planter , græsplæne og jord. En del af hækken
blev flyttet midlertidigt. Da jorden be-gyndte at skride, kontaktede de
entreprenøren og sagsøgte. Der opstod revner på terrassen nærmest sagsøgte. Der
er ikke sket nogen reetablering på sagsøger -nes ejendom. Der er påfyldt jord ved
Hegnssynets foranstaltning. Hækken

/4
langs indkørslen skal placeres i et højere niveau. De ønsker forholdene reetable-ret
og niveauet hævet til det tidligere. De kan ikke acceptere skønsmandens al-
ternative løsningsforslag, hvorefter man lader deres ejendom skråne ind mod
sagsøgtes ejendom, idet de dermed skal bidrage med 3 m af deres have. Muren
holdt på jorden hele vejen rundt på begge grunde.
Vidne 2 , Sagsøger (Ejerforening) , har forklaret, at hun er uddannet civilingeniør
inden for bygge- og anlægskonstruktion. Der var tid-ligere en støttemur mellem
ejendommene til at holde på jorden. Den var ikke opført som fundament for et
stakit. Aalbor g Kommunes skrivelser fra 2010 og 201 1 vedrører parkeringspladser
mod Vej 1 og har intet med denne sag at gøre. Hun sendte ejerforeningens
bemærkninger til naboorienteringen til kom-munen. Ejerforeningen havde ingen
bemærkninger til selve garagen. Bemærk-ningerne vedrørte spør gsmålet om
indbliksgener fra terrassen på garagen og højden af støttemuren, der ifølge en
tegning skulle være 2 m høj. De ønskede en hæk, der skjulte muren. Hun fulgte
ikke nærmere med i byggeriet. Hun er enig med skønsmanden i dennes beskrivelse
af, hvordan en københavnervæg laves. Københavnervæggen er i dette tilfælde sat
for sent, og jorden er skredet. Der blev på et tidspunkt fyldt op bag
københavnervæggen, men skaderne stoppede ikke. Den fejlbehæftede
københavnervæg er ikke årsag til forholdene på den ne-derste del ud mod Vej 2.
Det var afgørende for sagsøgerne, at den rela-tivt lille have genetableredes i den
oprindelige udformning og det oprindelige niveau. Hegnssynet kunne ikke
behandle spør gsmål vedrørende støttemur og reetablering af havearealet.
Hegnssynet bestemte, at sagsøgte skulle genetablere hækken, så der ikke var
indbliksgener . Hækken blev senere etableret på Hegns-synets foranledning. Der er
fyldt jord på, så der kunne plantes en hæk på deres side af garagen, og det ser
nogenlunde ud som tidligere. Der er et knæk på hækken efter garageanlægget. Fra
garagen og ud til vejen er der en skråning i ca. to meters bredde. Hækken står ved
foden af skråningen. Niveauet her skal hæves til det tidligere niveau. Hun
indhentede i 2017 et tilbud på, hvad det ville koste at genetablere haven, og fra
den murer , der havde opført garagen, et til-bud på opførelse af en støttemur .
Sagsøgerne kan ikke acceptere det alternative forslag med en skråning på deres
grund, da de så ikke vil kunne anvende den-ne del af haven. Skråningen kan
etableres på sagsøgtes ejendom. Det er ikke af-gørende, at der opføres en
støttemur .
Vidne 3 , Sagsøger (Ejerforening) , har forklaret, at han og hans ægtefælle flyttede
ind i juni 2010. De har råderetten over den del af ejendom-men, der vender ind
mod sagsøgte. Der har været en garage et stykke fra skellet mod sagsøgte ud mod
Vej 2. Garagen blev nedlagt i forbindelse med op-delingen i to ejerlejligheder , før
juni 2010. Der var en støttemur mellem de to ejendomme. Støttemuren stod
oprindelig i skel. Den holdt på jorden og var ikke fundament for stakittet. Der var
jord til begge sider , der blev holdt på. Sagsøgte ejede tidligere et lille areal
Matrikel nr . ud mod Vej 1. De aftalte, at sagsøgte i stedet fik et areal ind mod sin
egen ejendom, så han kunne få plads til en indkørsel og en garage, under
forudsætning af, at de blev holdt skadeslø-se. Der er ikke sket en terrænregulering
af sagsøgernes grund i hans ejertid.

/5
Det var en forudsætning for projektet, at haven blev retableret. Kort efter at ud-
gravningen var gået i gang, begyndte jorden på sagsøgernes ejendom at skride.
Han kontaktede sagsøgte og entreprenøren. Der blev sat en afspærring op og hældt
sand ned bag københavnervæggen, men sætningsskaderne fortsatte. Ga-ragen er
placeret i skellet, hvor hækken skulle plantes, så hækken står på sagsø-gernes
ejendom. Hækken står ikke i samme niveau som tidligere og skal flyttes op i
højden. Efter maj 2016 kontaktede han flere gange sagsøgte og til sidst
Hegnssynet. Kommunen havde afsluttet byggesagen og kunne ikke gøre noget.
Sætningsskaderne var tydelige fra begyndelsen og forplantede sig til toppen af
huset rundt om trappe og indgangspartier . Disse skal omlægges, for at det kan
blive pænt. Skaderne fortsatte i flere år . Sætningerne omkring huset var sket i 2018
og er indregnet i gartnerens tilbud. Sagsøgerne kan ikke acceptere en skrå-ning på
deres ejendom. Skråningen kan være på sagsøgtes ejendom. Det er ikke et krav , at
der etableres en støttemur . Der skal etableres noget, der holder på jorden.
Sagsøgte  har forklaret, at han købte sin ejendom i 1998 eller 1999. Hegnet og
muren er opført i 1955. Muren gik hele vejen rundt om grunden. Den stod på hans
grund, op mod skellet. Der var på naboejendommen en garage skråt ud fra skellet
med udkørsel til Vej 2. To-tre m ind på grunden var niveauet det samme som
fortovet. Bunden af garagen lå ca. 20 cm højere end hans indkørsel. Der var et lille
stykke jord mellem garagen og hans grund. Han havde en parkeringsplads på sin
side. Indkørslen startede ca. 1 m fra muren. Niveauet var det samme hen til muren,
der stod frit til begge sider . Ejendom-men blev i 2006 opdelt i to ejerlejligheder .
Han har råderetten over den del af grunden, der vender ind mod sagsøgerne og den
bageste del. Ejerforeningen har ikke noget med garagebyggeriet at gøre. Han ejede
et areal på ca. 15 m 2 på den anden side af sagsøgernes ejendom. Den daværende
ejer af naboejendom-men havde inddraget arealet. Ejendommen blev solgt, og han
foreslog de nye ejere, at de overtog Matrikel nr ., mod at han overtog et tilsvarende
areal i skellet. Han aftalte med daværende ejer , at han skulle købe de seks m2 ud
mod Vej 2 for 1.200 kr . pr. kvadratmeter . Det ville imidlertid koste ca. 30.000 kr .
at få matrikuleringen på plads, og han aftalte i stedet, at han fik en vejret, så-ledes
at skellet gik lige ud, og betalte omkostningerne til landinspektøren. De nye ejere
ønskede ikke at overholde aftalen. Han har betalt omkostningerne til
landinspektøren, men fik ikke vejretten. Efter overtagelsen af arealet stod mu-ren
½ -1 m inde på hans grund. Muren skulle oprindelig tjene som en opdeling mellem
ejendommene. Efter at terrænet var blevet ændret på naboejendommen, holdt den
også på jorden. T errænet blev i 2009 hævet mod Vej 1. Oprin-delig var de første 2-
3 m ud til fortovet i samme niveau som Vej 2. Ter-rænet blev hævet ca. 1 m,
herefter var der en svag hældning, herefter blev det hævet igen. Han blev ikke
orienteret om terrænreguleringen. Kommunen oply-ste, at der var givet tilladelse.
Han var ikke utilfreds, men der skulle findes en løsning. T errænreguleringen gik
op over muren. Hegnet var der stadig på dette tidspunkt. En af de daværende ejere
spurgte, om de kunne fjerne hegnet og plante en hæk i stedet for . Han accepterede
dette, men betingede sig, at hækken ikke skulle være højere end 1,5 m. Han
oplyste, at han planlagde at opføre en

/6
garage, så han ville plante hækken og plante en ny hæk, når garagen var opført.
Han satte hækken 80 cm inde på grunden. Man kan kalde den en midlertidig hæk.
Han fjernede muren for at få plads til indkørslen. Der var intet fundament un-der
muren. Garagen blev bygget ind i skråningen. Snittegningen af garagepro-jektet
med en mur fra garagen til Vej 2 er udarbejdet af murerfirmaet. Han indhentede et
tilbud på en to m høj mur , men det har aldrig været planen, at den skulle være så
høj. Han havde til hensigt at opføre en støttemur , da han havde vejretten på de 6
m. Da denne aftale ikke blev overholdt, så han ingen grund til at opføre muren.
Han brugte en tegning fra 2006 til at tegne garagen ind i. Han har påført ordene
Nuvær ende niveau  og tegnet stregen, der viser hans grund inden opførelse af
garagen. Han adviserede ejerne af naboejendommen om garageprojektet. Det
fremgår af byggetilladelsen, at man skulle ind på sagsøgernes grund. Han har
sikkert ikke adviseret naboerne herom, idet han antog, at det var en del af
byggetilladelsen. Vidne 3  kontaktede ham i slut-ningen af oktober eller november
måned 2015 angående jord, der var skredet ned. Han videregav beskeden til
murerfirmaet, der lovede at udbedre det og fyldte op med sand og grus ved
københavnervæggen. Vidne 3  tilkendegav , at stenene skulle reetableres. Han tilbød
at lave arbejdet. Han fremsatte ikke til-buddet skriftligt. Han anslog, at det ville
koste ca. 5.000 kr . med 6 – 9 planter pr . m2 og en murer til at retablere det øvrige.
Der skulle indhentes tre tilbud ud fra de reelle skader . Naboerne var ikke
interesseret i forslaget. Han hørte først no-get til sagen ved skønsforretningen i
oktober 2018. I sommeren 2018 sank jorden foran hans hus 2-3 cm. Det var ikke
sket tidligere. Han fik oplyst, at det var på grund af den tørre sommer . Han
anerkender , at der skal ske en retablering, men ikke, at der skal opføres en
støttemur . Kommunen har ikke anmodet ham om at opføre en støttemur .
Skønsmand  har forklaret, at princippet i en kø-benhavnervæg er , at der nedgraves
nogle lodrette søjler af stål eller træ, og her -efter bagved nogle stålplader eller
kraftige plader af tømmer , hvorefter man graver bort. Materialerne skal være
rigtigt dimensioneret, så udbøjning undgås. Hvis man begynder at grave og fylder
op bagved, har man ikke forhindret et skred i den bagvedliggende jord.
Københavnervæggen er i dette tilfælde ikke lavet korrekt. Man skal beregne
jordtrykket og stålprofilerne. I dette tilfælde er profilerne underdimensioneret.
Selv om væggen var blevet etableret i den rigti-ge rækkefølge, ville der have været
en uacceptabel stor udbøjning, der bevirker , at jorden bag ved kan bevæge sig. Det
tidligere hegn mellem ejendommene, kræver ikke et kraftigt fundament. Man kan
sætte et stakit oven på en støt-temur . Han kan henholde sig til opgørelsen over
omkostningerne ved retable-ring. En tredjedel af udgiften på 18.000 kr . kan
henføres til strækningen ud mod vejen, og to tredjedele til den øverste del. V ed
besigtigelsen konstaterede han, at belægningen og den underliggende jord i den
side, der vender ind mod sagsøg-te, havde sat sig. I Aalbor gområdet er der ikke
udtørringsfarlig jord. Artiklerne om revner i huse som følge af den varme sommer
i 2018 har derfor ingen rele-vans. Der er ikke standarder for , hvordan man
indbygger jord i sin have. For at

/7
bevare hækkens genbrugsværdi skal den graves op, sættes til side og genplan-tes
efter opfyldning af jord og etablering af belægninger . Bunden af sagsøgtes garage
ligger lavere end gadeniveauet. Højdeforskellen til naboen bliver der -med større.
En støttemur kan laves på mange måder . Det er nødvendigt med en mur , der kan
optage jordtrykket. Muren skal etableres fra hjørnet af garagen og ud til Vej 2.
Aalbor g Kommune har , jf. naboorienteringen, stillet krav om, at der ikke foretages
terrænregulering nærmere skel end 1 m. Det oprinde-lige jordniveau, fra før
gravearbejdet blev sat i værk, fremgår af flere af de frem-lagte fotografier . Han har
besvaret spør gsmålene ud fra de jordniveauer , der var umiddelbart før
gravearbejdet blev sat i værk. Han har ikke undersøgt for -holdene elleve år
tidligere. Man kan se på et af de fremlagte fotos, at støttemu-ren flugter med
muren mod vejen. Han fik udleveret fotografierne fra oktober 2015 til april 2016.
Muren, der er fjernet, er opført af beton, og går ind til ca. det sted, hvor hjørnet af
garagen er i dag. Man kan støbe en ny mur med en gen-nemsnitshøjde på ca. 70
cm med aftagende højde ud mod vejen, og en sokkel på ca. en meter . Hvis
terrænet skal reetableres til det oprindelige niveau, skal der opføres en støttemur .
Han har henholdt sig til tegningen, der fremgår af bygge-ansøgningen. Der skal
være et fundament på en meter under jorden. Det er ikke nødvendigt med en meter
over jorden. Det er nødvendigt med en højde svaren-de til terrænforskellen.
Gennemsnitshøjden er ca. 60 cm, og muren er højest ved garagen. Han kan ikke
svare på, om den tidligere mur har haft et fundament på en meter . Der har været
gravet en rende med beton, da muren ellers ville være væltet. En mur skal have fat
et stykke ned i jorden. Muren ser ud til at udfylde sin funktion, som den skal. Når
støttemuren er etableret, kan der fyldes op på bagsiden, så forholdene bliver som
tidligere. T rappen ved huset har ikke taget skade. Der er sket sætningsskader på to
belægningsarealer og stentrappen. Sæt-ningsskaderne har sammenhæng med
byggeriet af garagen. Skråningen i det al-ternative forslag ville have en bredde på
2-2½ meter og en hældning på ca. 30 grader . I så fald skal jordniveauet i den
øverste del af haven retableres, og der skal sås græs.
Parternes synspunkter
Sagsøger (Ejerfor ening)  har i sit påstandsdokument anført følgen-de:
Det er Sagsøgte , Adresse , 9000 Aalbor g der har etableret garage i skel mod
Sagsøger (Ejerforening) , 9000 Aalbor g.
Det fremgår at tingbogen, at Adresse  består af 2 ejerlejligheder , hvoraf den ene
tilhører Sagsøgte .
Det fremgår af bilag 1 (vedtægter for Sagsøgte (Ejerforening) , 9000 Aalbor g), jf. §
3, at grunden med de på denne værende indretninger tilhører og administreres af
ejerforeningen.

/8
Det har ikke været muligt at rekvirere andre oplysninger , herunder kort fra lan-
dinspektør .
I denne sag har det således været nødvendigt at indstævne såvel ejerforeningen
som Sagsøgte , idet det ikke er muligt at afdække, hvorvidt Sagsøgte  og/eller
ejerforeningen har råderetten over det areal, som sagen omhandler .
Det skal dog bemærkes, at det er Sagsøgte , der har korresponderet med
kommunen i forbindelse med byggeansøgning m.m., ligesom korrespondance fra
sagsøger og undertegnede er sket med Sagsøgtes  advokat.
Til støtte for sagsøgers påstand gøres det således gældende, at sagsøgtes fjernelse
af tidligere mur har påført et tab for sagsøger , at pågældende tab er dokumenteret i
skønserklæring,
at sagsøgte er forpligtet til at leve op til Aalbor g Kommunes betingelse for dis-
pensation, jf. bilag 2: "Der vil blive etableret støttemur , hvor det er nødvendigt',
at sagsøgers haveareal er skredet som følge af en fjernelse af mur ,
at sagsøgte ikke har foretaget de foranstaltninger , der med rimelighed kunne
forlanges for at undgå følgeskader på sagsøgers grund, jf. byggelovens § 12, stk. 1
og stk. 5,
at der er direkte årsagssammenhæng mellem sagsøgers tab og sagsøgtes hand-ling
og undladelse, samt
at sagsøgers tab som beskrevet i påstanden er en påregnelig følge for sagsøgte.
Det bestrides,
at skaderne på sagsøgers ejendom har noget at gøre med varmeforhold i 2018,
ligesom det bestrides, at bilag E har nogen relevans for nærværende sag.
Sagsøgte  har i sit påstandsdokument anført følgende:
Til støtte for den nedlagte påstand gøres det særligt for så vidt angår sagsøgte 2
gældende:
at der ikke er tale om rette sagsøgte, idet sagsøgte 2 intet har haft med sagsøgte 1’ s
byggeprojekt at gøre.
Til støtte for den nedlagte påstand gøres det for begge de sagsøgte gældende:
at sagsøgte ikke er forpligtet til at etablere støttemur helt ud til vejen,
at den tidligere anlagte mur ikke var en støttemur , og at muren var placeret in-de
på sagsøgtes matrikel,
at pligten til at holde på egen jord påhviler den part, hvis jord er i fare for at skride
– i dette tilfælde sagsøger ,

/9
at sagsøger har foretaget en ulovlig terrænregulering, som er den direkte årsag til,
at sagsøgers egen jord angiveligt skrider , og at sagsøger derfor har udvist egen
skyld,
at sagsøger ikke har dokumenteret et tab - hverken for så vidt angår muren eller
haven,
at der ikke er handlet ansvarspådragende,
at sagsøger ikke har dokumenteret, at årsagen til skaderne på sagsøgers flisea-
realer skyldes sagsøgtes forhold. Der er , med andre ord, ikke den fornødne år -
sagsforbindelse,
at sagsøger alene kan kræve den billigste løsning, hvorfor sagsøger under alle
omstændigheder ikke kan kræve, at sagsøgte etablerer en ny mur mellem ejen-
dommene, idet skønsmanden i svarene til spør gsmål 3 og SS6 anfører en alter -
nativ metode, som er omkostningsfri, hvorfor sagsøger ikke kan gøre krav på at få
etableret en støttemur , idet en mulig udbedring med etablering af skrånings-anlæg
vil være en fuldt ud håndværksmæssig korrekt løsning uden omkostnin-ger . I
denne forbindelse gøres det gældende, at en part alene kan kræve den bil-ligste
udbedringsmetode af den anden part, og at den billigste udbedringsmeto-de i
henhold til skønsmandens besvarelse er etablering af et skråningsanlæg, og
at omkostninger hertil udgør O kr .,
at eventuelle skader på sagsøgers haveanlæg kan skyldes fejlagtig udført "kø-
benhavnervæg", men at skaderne ikke kan henføres til manglende støttemur ,
at eventuelle skader som følge af "københavnervæggen" ville opstå i 2015/2016,
hvorfor skader omkring sagsøgers hus første gang rapporteret i forbindelse med
skønsforretningen i efteråret 2018 på denne baggrund ikke kan anses som bevisligt
at have nogen årsagssammenhæng hermed.
Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.
Rettens begrundelse og r esultat
Retten lægger efter Sagsøgtes  forklaring til grund, at opførelse af garagen alene er
hans projekt. Allerede af denne grund frifindes Sagsøgte (Ejerforening) .
Sagsøgte medsendte i sin ansøgning om tilladelse til opførelse af garagen teg-
ningsmateriale, der viste en støttemur fra garagen. Aalbor g Kommune stillede i sin
godkendelse af ansøgningen som en betingelse, at der opførtes en støttemur i det
omfang, det var nødvendigt.

/10
Skønsmanden har i spør gsmål 1 anført, at årsagen til, at sagsøgers haveareal mod
skellet er skredet, er sagsøgtes byggeri, herunder fjernelse af den tidligere mur og
samtidige etablering af garage.
Skønsmanden har i spør gsmål 2 anført, at det er nødvendigt, at der etableres en
støttemur til at modstå jordtrykket, og at muren skal gå fra hjørne af garage til
stensætning ved gaden, i aftagende højde.
Skønsmanden har som en alternativ løsning i spør gsmål 3 anført, at der kan
etableres skråningsanlæg med ca. 33 graders hældning, således at skråningen
ligger i haven på Vej 1.
Skønsmanden har i spør gsmål 4 opgjort udgifterne til støttemur som vist på
tegninger i byggeansøgning til 81.500 kr .
Skønsmanden har i spør gsmål SS 1 anført, at den støttevæg, som sagsøgtes en-
treprenør opførte, ikke er etableret korrekt.
Skønsmanden har i spør gsmål SS 1 1 anført, at der på sagsøgtes ejendom er af-
gravet en kile, som går fra ca. 0,7 m ved fortov og ca. 1,5 m under oprindeligt
terræn ved forkant garage.
Retten finder det ikke bevist, at årsagen til, at havearealet på sagsøgers ejendom er
skredet, er en terrænregulering på sagsøgers ejendom.
Efter de afgivne forklaringer og skønserklæringerne lægger retten til grund, at
sagsøgers haveareal og belægninger mv . er skredet som følge af sagsøgtes opfø-
relse af en garage og fjernelse af en mur , og at der ikke er sket en retablering.
Sagsøgte skal herefter sør ge for retablering.
Sagsøger findes ikke at skulle acceptere den af skønsmanden anførte alternative
løsning, hvorefter der etableres et skråningsareal på en del af deres ejendom.
Efter syns- og skønsmandens opgørelse, som retten ikke har grundlag for at til-
sidesætte, fastsættes udgifterne til retablering til 81.500 kr ., der skal betales af
sagsøgte.
Som følge af sagens resultat skal Sagsøgte  betale sagsomkostnin-ger til sagsøger .
Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af
advokatudgift med 21.875 kr ., af retsafgift med 1.980 kr . og af øvrige udgifter
16.120 kr . (gebyr til V oldgiftsnævnet 2.500 kr . og skønsmand, erklæringer 6.930
kr., afhjemling 6.690 kr .), i alt 39.975 kr . Beløbet til advokat er tillagt moms, idet
det fremgår af processkrifterne, at Sagsøger (Ejerforening)  ikke er
momsregistreret.

/11
I forholdet mellem sagsøger og Sagsøgte (Ejerforening)  ophæves sa-gens
omkostninger .
T H I  K E N D E S  F O R  R E T :
Sagsøgte  tilpligtes at betale til Sagsøger (Ejerforening)  81.500 kr . med tillæg af
sædvanlige procesrente fra sagens anlæg til betaling sker .
Sagsøgte (Ejerforening)  frifindes.
Sagsøgte  skal til Sagsøger (Ejerforening)  betale sagsomkostnin-ger med 39.975 kr .
Beløbene skal betales inden 14 dage.
Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

/

/