Byrettens dom blev stadfæstet
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Forbrydelser i offentlig tjeneste;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG







Afsagt den 11.oktober 2019 af Østre Landsrets 23. afdeling
(landsdommerne Kåre Mønsted, Gunst Andersen og Niels Fenger med domsmænd).


23. afd. nr. S-2972-18:
Anklagemyndigheden
mod


(advokat David Neutzsky-Wulff, besk.)


Glostrup Rets dom af 5. oktober 2018 (15-3660/2018) er anket af anklagemyndigheden
med påstand om domfældelse i overensstemmelse med anklageskriftet; dog således at der i
forhold 1 nedlægges påstand om frifindelse for overtrædelse af straffelovens $ 144i for-
hold til modtagelse af en Ipad mini 64 gb til en værdi af 3.999 kr. med en egenbetaling af 0
kr. 0g at konfiskationspåstanden i overensstemmelse hermed nedsættes med 3.999 kr. til
57.102 kr.


 har påstået stadfæstelse.


Forklaringer
Der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af tiltalte 0g vidnerne  0g



Der er endvidere afgivet vidneforklaring af 

De i byretten af vidnerne  afgivne forklaringer er
dokumenteret i medfør af retsplejelovens $ 923.


Tiltalte har supplerende forklaret blandt andet; at Post Danmark A/S indhentede tilbud i
forbindelse med større indkøb. Også ikke-offentlige organer kan anvende SKI-rammeafta -
lerne, og Post Danmark A/S købte bl.a. ind via disse aftaler. Det var normalt, at leverandø -
rerne kom med forslag til det udstyr; som det kunne være relevant at indkøbe; 0g det var
derfor en fordel at have en god relation til leverandørerne. Drøftelsen med leverandørerne
tog typisk udgangspunkt i et oplæg fra teknisk afdeling, men det var typisk indkøbsafde -
lingen og juristerne; der stod for indkøbene. Han ser ikke sig selv som beslutningstager 1
forhold til indkøb, idet der var to led over ham; der skulle godkende et indkøb.


Han har ikke forsøgt at hjælpe  i forbindelse med en prækvalifikation. Hans mail af
15. november 2011 til  med bemærkninger om, at han 99 'savner et par linjer
omkring jeres succes er ikke udtryk for, at han søgte at forberede den pågældende til -
budsgivers chancer for at vinde udbuddet. Han ville blot sikre sig, at Post Danmark fik de
bedst mulige tilbud, 0g der var lignende beskeder til andre leverandører. Papiret med over-
sigten over "Sales Qualifications" har ingen betydning; det dækker blot over, at hans tek-
nikere og han selv havde møder med leverandører for at sikre; at der ikke kom et udbud på
forældet teknik Mailen af 10. november 2011 er udtryk for en liste over de problemstillin -
ger, som Post Danmark A/S skulle have løst. Mailen af 11.november 2011 indeholdt ikke
noget fortroligt; og han kan derfor ikke svare på, hvor for der skrives; at man ikke kan tåle,
at "mailen florerer i huset?  Hans mail 25. september 2011 vedrørende moms hang sam-
men med, at de fik ordre om, at alle indkøb skulle ske via Sverige og faktureres til det
svenske selskab.


Ingen nævnte under hans ansættelse; at han var underlagt regler om gavemodtagelse for
offentlige virksomheder; tværtimod fik han tilkendegivelser svarende til det, han hørt i
andre private virksomheder. Han har desuden hverken hørt om eller set Personalestyrelsens
vejledning om gavemodtagelse for offentligt ansatte. Om man skulle tage imod en gave
måtte derfor bero på sund fornuft 0g afhænge af situationen. Når han var i tvivl, forelagde
han det for sin ledelse. Var et udbud i gang var de i hans afdeling tilbageholdende med at
kommunikere direkte med tilbudsgiver. Der var andre, som kom på leverandørfinansierede
rejser. Allerede efter at han havde været i Post Danmark i en uge, spurgte hans chef
 var fi-

nansdirektør og den person; som tiltalte den til 11.november 2009 sendte en mail til i for-
bindelse med et privat indkøb. Tiltalte fik ingen reaktion på sin mail og gik på den bag-
grund ud fra, at der ikke var problemer.


I Post Danmark lå en række pjecer fra Samsung med personaletilbud frit fremme. Det hav-
de blandt andet den øverste HR-ansvarlige for IT,  utvivlsomt også kend-
skab til. Det samme gjaldt for  der ligeledes benyttede sig af nogle af tilbud-
dene 0g søgte tiltaltes tekniske rådgivning vedrørende valg af produkter.


Det fjernsyn; der er omfattet af tiltalen i forhold 1, var ikke til ham selv. Han betalte desu-
den ikke selv for tv'et, men formidlede blot kontakten; herunder prisen; til sin hustrus ven -
inde. Den omhandlede iPhone 4 var som forklaret i byretten en arbejdstelefon. Han var
som tekniker forsøgsperson for nye telefoner. Selve indkøbet skete gennem ITs egen ind-
købsafdeling. Hans mail "er der noget om Phone?" var en rykker. Han kan ikke forholde sig
til, hvorfor han står angivet som ejer af telefonen. Han havde ikke et arbejdsrelateret Apple
ID, og det var derfor, at han anvendte sin egen mail. Han har formidlet køb af flere Mac-
Book Air til sine venner, hvilket ikke er omfattet af tiltalen. Den af forhold 1 omfattede
MacBook Air var nok også til en af hans venner, men købet blev ikke til noget, da han an-
nullerede ordren. Han husker ikke hvorfor, og han kender ikke de personer, der står angivet
som brugere.


Hans svenske kollega  og han havde hørt om arrangementet Porsche Sport
Driving School. Det var måske gennem hans medlemskab i Porsche-klubben; men det kan
også have været fra  der bookede turen til Østrig. Det var
en slags team building-tur mellem  intet at gøre
med. Han ved ikke, hvorfor  skrev , at han ønskede at holde turen fortrolig. Han
talte ikke specielt højt om turen; men kollegaerne i både  team og hans eget team
kendte til den. Prisen for arrangementet svarede til prisen for et almindeligt kursus . Han
formodede; at omkostningerne blev viderefaktureret til Post Sverige; og han antog den-
gang at Post Sverige ville betale for turen, idet de dog selv skulle afholde evt. selvrisiko.
Ledelsen havde forinden godkendt; at de tog afsted. Det var op til  at godkende faktu -
raen.


For så vidt angår forhold 3 har tiltalte supplerende forklaret, at dette ikke var et Porsche
arrangement.  var leverandør til Post Danmark. Han er ikke bekendt med, hvilke

produkter  havde påtænkt at
anvende  som underleverandør til et på daværende tidspunkt verserende udbud. Det
var  der foreslog turen, og han kendte denne fra et leverandørfor -
hold  havde han ikke et forretningsforhold til. Han ser det ikke så-
ledes, at han blev inviteret med på turen, men det er rigtigt; at han ikke selv har betalt for
turen, og han ved ikke, hvem der betalte. 1 modsætning til Porsche-arrangementet i Østrig
var der intet fagligt element i Englandsturen. Det var en privat tur, som ikke havde noget at
gøre med det udbud, der kørte på det tidspunkt. Havde han været vidende om dette udbud,
ville han have spurgt sin chef om lov til at deltage i turen.


 har supplerende forklaret blandt andet, at han fik en mail fra sin chef,
hvori han blev spurgt; om han havde lyst til at køre i racerbil og møde som repræsentant
for  Der var intet forretningsindhold i turen; der alene bestod i bilkørsel og spisning.
Mailen af 1. februar 2012 fra  som han blev kopieret ind på - forstår han såle-
des, at "kunden" refererer til Post Danmark A/S. Han husker dokumentet "Budget for
eventtur? , 0g omkostningsfordelingen heri er nok korrekt. Hotelregningen og flybilletten er
formentlig betalt med et  ~kreditkort.


 har supplerende forklaret blandt andet, at han på baggrund af
de forespørgsler; han har lavet i anledning af sagen; har forstået, at det var IT-afdelingens
indkøbsafdeling, der i 2010-11 stod for indkøb af arbejdstelefoner Der var en del testtele-
foner. Han tør ikke sige præcist; hvordan indkøbene af disse telefoner foregik. Arbejdstele -
fonerne måtte bruges i privat øjemed. Ophørte en medarbejder med sin ansættelse, skulle
vedkommende tilbagelevere sin arbejdstelefon; men kunne efter omstændighederne købe
den. Han ved ikke; om en medarbejder lovligt kunne medtage en telefon i forbindelse med
virksomhedsoverdragelsen fra Post Danmark.


Deltagelse i arrangementer og rejser forudsatte et fagligt indhold. Han er ikke bekendt
med, at nogen ansatte deltog i betalte ture uden fagligt indhold. Såvel Post Danmark A/S
som det svenske selskab har undersøgt; om der skulle være betalt for turen til Østrig, 0g
man fandt ud, at der hverken er blevet betalt i Danmark eller i Sverige. Normalt ville en
medarbejder før et større arrangement skulle indhente sin chefs forudgående tilladelse.
Også efterfølgende skulle en faktura for udgifterne godkendes, 0g godkendelsen omfattede
da både bogholderi og vedkommendes chef. Ledelsens information i 2010 om gavemodta -
gelse havde fokus på de skattemæssige aspekter. De retningslinjer for gavemodtagelse; der

blev nedskrevet i 2015, svarede grundlæggende til den praksis, der allerede gjaldt; før Post
Danmark blev etableret som et aktieselskab. Retningslinjerne skelner ikke mellem gaver til
danskansatte 0g ansatte i feks. Sverige. De har til sigte at forebygge lovbrud og sikre en
god praksis i virksomheden. Hans råd har altid været, at man ikke bør modtage noget som
helst fra en leverandør. Det gik dog an med en æske chokolade eller en enkelt flaske vin;
0g det var efter hans opfattelse dagældende praksis; f eks. i relation til julehøjtider. Når der
refereres til dette niveau i informationsbrevet af 2010, var det en vejledning i de skatteret-
lige regler. Men det fulgte også af papiret; at man som ansat i Post Danmark A/S havde
indberetningspligt, hvis gavemomentet var større. Ansættelsesforhold i Post Danmark A/S
er rent privatretligt.


 var en af 20 decentrale HR-chefer. Hun refererede ikke til ham; og hun tog
ham ikke med på råd i sin daglige ledelse. Han havde aldrig hørt om; at private leverandø-
rer tilbød de ansatte billig elektronik. Der er ikke i overensstemmelse med firmaets ret-
ningslinjer, hvis en chef i it-afdelingen købte private varer billigt fra en leverandør. Mo-
derniseringsstyrelsens retningslinjer gælder ikke for Post Danmark.


 og i 2010-12
arbejdede som salgsmedarbejder (customer care). Modtog  en bestilling på en vare,
var det hans opgave at få skaffet varen, men ikke at håndtere fakturaer. Han havde kunde-
ansvar for blandt andet Post Danmark A/S, 0g han husker det således; at han sad i en afde-
ling rettet mod det offentlige. Han har mødt tiltalte en gang på  adresse. Det var vist-
nok i forbindelse med reparation af en telefon.


Hans mail af 5. december 2011 om at "trylle med? iPhones husker han ikke, men der har
nok været tale om, at  havde bedt ham om at kontakte mobilteamet. Ordene
"VIP? indikerer, at der var tale om en vigtig kunde, og RMA betyder returaftale. Fakturaen
af 16. december 2011 vedrørende 2 telefoner har han ikke tidligere set. Han kan ikke svare
på, hvorfor man lavede én faktura til to forskellige personer. Når der ikke er angivet en pris
(nulfaktura), kan det være fordi, kunden skulle teste telefonen. I givet fald skulle kunden
tilbagelevere telefonen efter afsluttet test. Fakturaen ligner ikke en faktura til en medarbej-
der i Post Danmark. Mailen af 8. maj 2012 fra vidnet til tiltalte kan forstås således, at varen
var fejlbehæftet, men han husker det ikke. Hans umiddelbare forståelse af mailen passer
imidlertid godt med hans hukommelse om, at han mødte tiltalte i forbindelse med en tele-
fon; der ikke virkede. Går et elektronikprodukt; som  har solgt til ansatte i andre virk-

somheder; i stykker, skal produktet afleveres til  med henblik på reparation. Han hu-
sker ikke at have brugt en "nulfaktura når en kunde tilbageleverede et mangelfuldt pro-
dukt. Når  skriver "halv pris? , er det halv pris af kostprisen: Man opretter først en fak -
tura; når salgstilbuddet blevet accepteret af køber. Han kender ikke den  der
angiveligt skulle have taget Macbooken i brug


Retsgrundlaget
Straffelovens $ 144
I betænkningen afgivet af Kommissionen nedsat til at foretage et gennemsyn af den almin -
delige borgerlige straffelovgivning fra 1912 havde udvalget (s. 61f) foreslået; at straffelo -
vens regler om passiv bestikkelse blev affattet på følgende måde:


"17de Kapitel.
Forbrydelser i særlige offentlige Pligtforhold.
8 165 Straffebestemmelserne i dette Kapitel finde, for saa vidt andet ikke er
særlig bestemt, Anvendelse paa enhver, hvem det paahviler at varetage offent -
lig Tjeneste eller Hverv, samt paa den, der i en privat Virksomhed i Medfør af
Paalæg ved Lov eller af offentlig Myndighed har særlige Pligter mod det of-
fentlige at iagttage.

Af betænkningens forklarende bemærkninger s. 177 ff fremgår endvidere blandt an-
det følgende:

'8 165 angiver hvilke særlige offentlige Pligtforhold, Kapitlet har for Øje.


Angaaende Kapitlets Omraade skal nærmere bemærkes;, at det i første Række
er anvendeligt paa enhver, hvem det paahviler at varetage "offentlig" Tjeneste
eller Hverv.



Dernæst gøres Kapitlets Bestemmelser anvendelige paa den, der i en privat ik-
ke-offentlig Virksomhed i Medfør af Paalæg ved Lov eller af offentlig Myn -
dighed har visse særlige Pligter mod det offentlige at varetage, selvfølgelig kun
naar han forser sig mod disse særlige Pligter. Det ses ikke rettere, end at ogsaa
de sidstnævnte Personer bør hjemfalde til Straf efter de i dette Kapitel hjemlede
Regler, naar de f. Eks. ved Modtagelse af Stikpenge, Falsk;, Brud paa Hemme -
ligholdelses eller Misbrug til egen Fordel forse sig mod de dem paahvilende
særlige offentlige Pligter, for saa vidt ikke noget modsat er bestemt; hvorom
Forbehold er taget.

- 7 - 
 
I den efterfølgende 1917 -betækning (Udkast til love vedrørende den borgerlige straffelov-
givning med motiver) anføres s. 139 bl.a. følgende om det personelle anvendelsesområde 
for de kommende regler om forbrydelser i offentlig tjeneste eller hverv :  
 
”Ligesom K. U. 17. Kap. Inddrager ogsaa dette Kapitel under sit Omraade 
Krænkelse af særlige offentligretlige Pligter i et væsentligt videre Omfang end 
Strfl. Kap. 13. Medens dette k un omfatter Krænkelse af Pligter, der i Stillings 
Medfør paahviler Embeds - og Bestillingsmænd, og saaledes navnlig ikke anses 
anvendeligt paa tilsvarende Retskrænkelser begaaede af andre Organer for 
Statsfunktioner o.l., f. Eks. af Medlemmer af politiske, kommunale eller kirke-
lige Repræsentationer og Raad, er det her foreslaaet at medtage ogsaa Kræn-
kelser af de derved begrundede Pligtforhold, idet Kapitlet overhovedet omfatter 
Pligtbrud af enhver, der virker i offentlig Tjeneste eller Hverv. Baade ønske-
ligheden af, at disse offentlige Organers Renhed og Uangribelighed herigen-
nem sikres, og Hensynet til at sikre Borgerne mod Misbrug af disse Myndighe-
der tillagte Beføjelser gør denne Udvidelse naturlig. Derimod er det fundet be-
tænkeligt, saaledes som K. U. i 1 7. Kap. Gør, jfr. §§ 165 -177, i al Almindelig-
hed under denne Kreds af særlige Straffebestemmelser at inddrage Krænkelser 
af særlige Pligter mod det offentlige, som nogen ”i privat Virksomhed har at 
iagttage i Medfør af Paalæg ved Lov eller af Offentlig Myn dighed”. Saa vidt 
gaar ingen andre Love eller Udkast; og det synes under Hensyn til disse Pli gt-
forholds meget forskelligart ede og tildels ganske særlige Karakter … natur-
ligst, at Afgørelsen af, om Reglerne i Kap. 13 helt eller delvist skal finde An-
vendelse  på Krænkelser af disse Pligter, afgøres af den særlige Lovgivning om 
disse Forhold, særskilt for hvert enkelt Tilfælde.”  
 
I overensstemmelse med den i 1917 -betænkningen foreslåede afgrænsning anføres i 1923 -
kommissionsbetæ nkningen (Betænkning afgiven af S traffelovskommissionen, sp. 248 f) 
blandt andet følgende:  
 
”K. U. 1912 udvider endvidere Kapitlets Omraade til ogsaa at finde Anvendel-
se paa den, der i en privat Virksomhed i Medfør af Paalæg ved Lov eller af of-
fentlig Myndighed har visse særlige Pligter m od det offentlige at varetage, for-
saavidt han forseer sig mod disse særlige Pligter, jfr. herom nærmere K. U. 
1912 Mot. S. 177 —178. Kommissionen er imidlertid med T. U. Mot. s. 139 
enig i, at det under Hensyn til disse Pligtforholds meget forskelligartede og til-
dels ganske særlige Karakter — i hvilken Henseende henvises til den i K. U. 
1912 Mot. S. 178 givne Opregning — maa anses naturligst, at Afgørelsen af, 
om Reglerne i Kapitel 16 helt eller delvist skal finde  Anvendelse paa Krænkel-
ser af disse Pligter, afgøres af den Lovgivning om disse Forhold særskilt for 
hvert enkelt Tilfælde.”  
 
I lovbemærkningerne til straffelovens kapitel 16  (Forslag til Almindelig borgerlig straffe-
lov, jf. Rigsdagstidende 1924 -25, tillæg A , sp. 3345f ) anføres bl andt andet  følgende:

- 8 - 
 
”I Modsætning til Straffelovens Kapitel 13, der har til Overskrift »Om Forbry-
delser i Embedsforhold« og saaledes kun omfatter Krænkelse af Pligter, der i 
Stillings Medfør påhviler Embeds - og Bestillingsmænd, finder Reglerne i nær-
værende Kapitel, forsaavi dt ingen Begrænsning er fastsat i de enkelte Tilfælde, 
Anvendelse paa Pligtbrud, begaaede af enhver, der virker i offentlig Tjen este 
eller Hverv. Bestemmelserne kommer derfor til Anvendelse ikke blot paa Sta-
tens Tjenestemænd, men ogsaa paa. Indehavere af k ommunale Embeder eller 
Bestillinger samt paa Personer, der med særlig Hjemmel udøver en Virksom-
hed, der af Lovgivningen betragtes som offentlig (f. Eks. Sagførere, Lodser o. 
fl.). Endvidere finder Bestemmelserne Anvendelse paa Medlemmerne af Rigs-
dagen og a f offentlige Raad, hvad enten disse har en mere almindelig omfat-
tende Virksomhed, saasom kommunale Raad, eller de har et mere specielt 
Hverv at røgte, saasom f. Eks. Menighedsraad, Værgeraad, offentlige Kommis-
sioner eller Nævn. Om den paagældende beklæder sin Stilling ifølge Valg eller 
udnævnelse er i denne Retning uden Betydning. ” 
 
Ved lov nr. 228 af 4. april 2000 ble v straffelovens § 144 ændret  således, at den herefter fik 
følgende nugældende ordlyd:  
 
»§ 144. Den, der i udøvelse af dansk, udenlandsk eller  international offentlig 
tjeneste eller hverv, uberettiget modtager, fordrer eller lader sig tilsige en gave 
eller anden fordel, straffes med hæfte eller fængsel indtil 6  år, under formil-
dende omstændigheder med bøde.«  
 
Det fremgår af lovforslagets pkt. 1,  at formålet med lovændring en bl.a. var, at Danmark 
kunne anvende den såkaldte Første protokol til konventionen om beskyttelse af De Euro-
pæiske Fællesskabers finansielle interesser og OECD -konventionen om bekæmpelse af 
bestikkelse af udenlandske tjenestemæ nd i forbindelse med internationale forretningstrans-
aktioner. Det blev endvidere anfør t samme sted, at en vedtagelse af lovforslaget ville inde-
bære  den ændring af § 144 , at ” [p]assivbestikkelse (modtagelse af bestikkelse) gøres straf-
bart for udenlandske tj enestemænd og tjenestemænd ved internationale organisationer (EU, 
NATO, FN m.v.) på samme måde som det, der i dag gælder for danske tjenestemænd (lov-
forslagets § 1, nr. 4).”  
 
I pkt. 4.1 i lovforslagets almindelige bemærkninger anføres bl.a. følgende om de t personel-
le anvendelsesområde for den Første protokol til konventionen om beskyttelse af De Euro-
pæiske Fællesskabers finansielle interesser : 
 
”Ved udtrykket »national tjenestemand« forstås en tjenestemand eller anden 
person, der virker i offentlig tjenes te som defineret i den nationale lovgivning i 
den medlemsstat, hvor personen varetager et sådant hverv, med henblik på an-
vendelse af den pågældende medlemsstats strafferet .”

- 9 - 
 
 
I pkt. 4.3 i lovforslagets almindelige bemærkninger  anføres endvidere bl.a. følge nde vedrø-
rende om det personelle anvendelsesområde for OECDs bestikkelseskonvention:  
 
”Efter artikel 1, stk. 4, litra a, forstås ved »en udenlandsk tjenestemand« (1) 
enhver, der som ansat eller folkevalgt varetager et hverv inden for lovgivning, 
forvaltnin g eller domstolene i et andet land, og (2) enhver, der udøver en of-
fentlig funktion for et land, herunder for en offentlig styrelse eller en offentlig 
virksomhed, samt (3) enhver ansat i eller repræsentant for en offentlig interna-
tional  organisation.  
 
Med udtrykket »offentlig virksomhed« (»public enterprise«) sigtes ifølge s. 13 
i den forklarende rapport til OECD -bestikkelseskon ventionen til selskaber, som 
vedkommende stats regering direkte eller indirekte kan udøve en dominerende 
indflydelse på, f.eks.  fordi regeringen er indehaver af aktiemajoriteten eller har 
flertallet af stemmer i virksomhedens ledende organer, og som ikke virker på 
sædvanlige markedsvilkår (dvs. i det væsentlige på samme vilkår som en til-
svarende privat virksomhed) .” 
 
I pkt. 4.6 i lovforslagets almindelige bemærkninger anføres bl andt andet  følgende om den 
dagældende retstilstand:  
 
”Udtrykket »offentlig tjeneste« omfatter bl.a. dommere og andre ansatte ved 
domstolene. Endvidere omfattes beskæftigelse i forvaltningen, uanset om for-
valtningsudøvelsen består i at træffe afgørelser eller udøve faktisk forvalt-
ningsvirksomhed, f.eks. transport, undervisning og behandling. Det er således 
uden betydning, om arbejdet svarer til det arbejde, der også udføres i private 
virksomheder. Ansatte i sæ rlige forvaltningsenheder, f.eks. Danmarks Natio-
nalbank, er normalt også omfattet af udtrykket »offentlig tjeneste«. Det samme 
gælder medlemmer af udvalg og råd, der er oprettet i henhold til lov. Tjeneste i 
koncessionerede selskaber anses derimod ikke ude n særskilt bestemmelse her-
om som »offentlig tjeneste«.  
 
…  
 
Udøvelse af »offentligt hverv« antages normalt også at foreligge i tilfælde, 
hvor funktioner på det offentliges vegne udøves i virksomheder, der er organi-
seret som erhvervsdrivende selskaber. Des uden kan der i særlovgivningen være 
fastsat bestemmelser, der gør bl.a. straffelovens § 144 anvendelig på virksom-
hed, der kræver autorisation, f.eks. advokater og advokatfuldmægtige, jf. her-
ved retsplejelovens§ 129. I  det følgende benyttes betegnelsen »tje nestemand« 
for alle disse personer, der virker i offentlig tjeneste eller hverv. ” 
 
Endvidere anføres i pkt. 4.7.1.2  i lovforslagets almindelige bemærkninger blandt andet  
følgende om de tilsigtede ændringer af personkredsen omfattet af § 144:

- 10 - 
 
”Straffeloven s § 144 omfatter  kun personer  i dansk  offentlig  tjeneste eller  
hverv.  For at opfylde  pligten  efter de tre retsakter  til at kunne straffe en bredere 
kreds af personer er det derfor nødvendigt at udvide  anvendelsesområdet  for § 
144. På  den baggrund  foreslås  det, at kriminaliseringen  i § 144 udvides, således 
at bestemmelsen ud over at omfatte personer i dansk offentlig  tjeneste  eller 
hverv  også kommer  til at omfatte  personer, der virker i udenlandsk eller inter-
national offentlig tjeneste eller hverv,  herunder  i et andet  EU-land eller i en 
EU-institution.  
 
… 
 
Sammenfattende stilles der således forslag om ændring af straffelovens § 144, 
således at det gældende gerningsindhold kommer til at finde tilsvarende anven-
delse på personer, der virker i udenlandsk eller in ternational offentlig tjeneste 
eller hverv.”  
 
Lov om Post Danmark A/S  
Post Danmark A/S er stiftet som et fuldt statsejet aktieselskab, jf. § 1 i lov om Post Dan-
mark A/S. Selskabet skal efter lovens § 1, stk. 3, drives på forretningsmæssigt grundlag. I 
pkt. 3 og pkt. 5 i de almindelige lovbemærkninger  (LFF nr. 185, 2001 -2002, 2. samling) 
anføres om selskabets oprettelsesgrundlag og status blandet andet følgende:  
 
”Lovforslaget  har til formål  at fastlægge  de lovgivningsmæssige  rammer for en 
omdannelse af den selvstændige offentlige virksomhed Post Danmark  til et 100 
pct. statsligt  ejet aktieselskab. … Ved omdannelsen  bliver  postvirksomheden  
omfattet  af aktieselskabslovgivningen,  idet det dog foreslås,  at aktieselskabslo-
vens bestemmelser om  medarbejdervalg  til bestyrelsen  og valgbarhed  i forbin-
delse  hermed fraviges . 
 
…  
 
Post Danmark har som selvstændig offentlig virksomhed hidtil være fritaget for 
lønsumsafgift af finansaktiviteter, jf. lønsumsafgiftslovens § 2, stk. 3. Ved om-
dannelsen til aktieselskab vil de nne fritagelse ikke kunne opretholdes. Post 
Danmark A/S vil ikke kunne anses for at være en offentlig virksomhed, selv 
om staten ejer samtlige aktier. ” 
 
Efter lovens § 8, stk. 4, må d en, de r virker i Post Danmark A/S, ikke uberettiget videregive  
eller udnytt e fortrolige  oplysninger,  som den pågældende har fået kendskab til i forbindelse 
med udførelse af finansielle serviceydelser på grundlag af den i lovens § 8, stk. 1, omhand-
lede eneforhandlingsaftale, eller give andre  lejlighed  til at skaffe  sig sådanne  oplysninger.  
Det forskrives videre, at o vertrædelse af  tavshedspligten  straffes  med bøde  eller fængsel  
indtil  4 måneder, medmindre  højere  straf er forskyldt  efter den øvrige  lovgivning.  I de spe-
cielle lovbemærkninger til bestemmelsen anføres bl.a. følgende:

"Medarbejdere i Post Danmark A/S beskæftigede med finansielle serviceydel -
ser er, for så vidt angår de oplysninger, som modtages fra den finansielle virk-
somhed, underlagt tavshedspligtsbestemmelsen i $ 4 ilov om finansielvirk -
somhed, hvorefter ansatte i finansielle virksomheder ikke uberettiget må vide -
regive eller udnytte fortrolige oplysninger; som de får kendskab til underudø-
velsen af deres hverv. De foreslåede bestemmelser er et supplement hertil, idet
der med disse udtrykkelige bestemmelser tilsigtes at tydeliggøre de pligter, der
påhviler medarbejdere i Post Danmark A/S i deres udførelse af finansielle ser -
viceydelser. Bestemmelserne suppleres i øvrigt af reglerne i lov om behandling
af personoplysninger.

Istk. 4 foreslås det, at overtrædelser af tavshedspligten kan straffes med bøde
eller fængsel indtil 4 måneder, medmindre højere straf er forskyldt efter den
øvrige lovgivning. Under hensyn til at tavshedspligtsbestemmelserne foreslås
tydeliggjort, er det tillige relevant udtrykkeligt i en særskilt bestemmelse at
medtage en straffebestemmelse vedrørende overtrædelse af denne pligt. Med-
arbejdere i Post Danmark A/S er som nævnt i relation til deres udførelse af fi-
nansielle serviceydelser omfattet af straffebestemmelsen i $ 77,jf. $ 4,ilov om
finansiel virksomhed. Den i forslaget hjemlede straf svarer til straffeniveauet
efter lov om finansielvirksomhed. De medarbejdere; der har været beskæftiget i
den selvstændige offentlige virksomhed Post Danmark frem til stiftelsen af sel-
skabet, er fortsat omfattet af straffelovens kapitel 16 om forbrydelser i offentlig
tjeneste eller hverv m.v. (8 152 ff.) for så vidt angår de oplysninger, som på -
gældende medarbejder har fået kendskab til i forbindelse med udførelse af ar -
bejde knyttet til eneforhandlingsaftalen. 99

Ide specielle lovbemærkninger til $ 13 anføres blandt andet;, at en gennemførelse af loven
vil indebære, at 'den selvstændige offentlige virksomhed Post Danmark ophører derved
med at eksistere i forbindelse med omdannelsen til et aktieselskab?_


Landsrettens begrundelse og resultat
 er tiltalt for som ansat i aktieselskabet Post Danmark A/S at have overtrådt
straffelovens $ 144 ved uberettiget at have modtaget forskellige genstande og tjenesteydel-
ser. Efter denne bestemmelse straffes den, der i udøvelse af dansk, udenlandsk eller inter-
national offentlig tjeneste eller hverv, uberettiget modtager, fordrer eller lader sig tilsige en
gave eller anden fordel.


Post Danmark A/S er et aktieselskab oprettet på privatretligt grundlag. Selskabet er i det
væsentlige undergivet selskabsrettens almindelige regler 0g er hverken efter forvaltnings -
rettens almindelige principper eller selskabets særlige lovgrundlag en del af den offentlige
forvaltning.

Landsretten finder; at ordene "offentlig tjeneste? i straffelovens $ 144 efter en naturlig
sproglig læsning, forarbejderne til bestemmelsen 0g den organisatoriske afgrænsning af
den offentlige forvaltning som almindeligvis anvendes i dansk ret, ikke omfatter ansættel-
ser i aktieselskaber oprettet på privatretligt grundlag.


Det kan i en straffesag som den foreliggende ikke føre til andet resultat; at OECD-bestik -
kelseskonventionen som straffelovens $ 144 blandet andet tilsigter at gennemføre i dansk
ret  muligvis forudsætter en bredere afgrænsning af, hvilke typer udenlandske ansættelser
der tilsigtes omfattet af en kriminalisering af reglerne om passiv bestikkelse. Landsretten
bemærker herved; at begrebet "offentlig tjeneste? indtil ændringen af $ 144 ved lov nr. 228
af 4. april 2000 var afgrænset organisatorisk til alene at omfatte offentligt ansatte; 0g at det
intetsteds i lovbemærkningerne anføres, at lovgivningsmagten tilsigtede andre udvidelser
af begrebet "offentlig tjeneste? i 8 144 end at udstrække dette begreb til også at omfatte
personer; der virker i udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv. Det for-
hold; at de almindelige lovbemærkninger i omtalen af OECD's bestikkelseskonvention
kort nævner; at udtrykket "public enterprise" i konventionens forstand også omfatter aktie-
selskaber, hvor staten er indehaver af aktiemajoriteten; og hvor selskabet ikke virker på
sædvanlige markedsvilkår, kan på den baggrund ikke indebære; at bestemmelsen herefter
tillige som noget nyt skulle kriminalisere ikke-udenlandske arbejdstageres uberettigede
modtagelse af gaver i sådanne privatretlige organer.


Der er endvidere ingen holdepunkter i lov om Post Danmark A/S for, at ansatte i aktiesel -
skabet skulle være omfattet af reglerne i straffelovens kapitel 16 om forbrydelser i offentlig
tjeneste på trods af selskabets karakter af et privatretligt retssubjekt. Tværtimod forudsæt-
tes det i de specielle lovbemærkninger til $ 8 ilov om Post Danmark A/S , at medarbejdere,
der som  blev ansat i Post Danmark A/S efter dettes omdannelse til et aktiesel -
skab, ikke omfattes af reglemne i straffelovens $ 152.


Landsretten tiltræder på den baggrund, at  ikke i gerningsperioden var omfattet
af personkredsen i straffelovens $ 144, og landsretten stadfæster derfor byrettens dom.




Thi ke nde s for ret:


Byrettens dom i sagen mod  stadfæstes.

- 13 - 
 
 
Statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten.