Sag om bopæl og fordeling af samvær for parters fælles barn
Ret: Retten i Lyngby (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

RETTEN I LYNGBY
DOM

afsagt den 8. april 2022

Denne sag er behandlet for lukkede døre

Sag BS-48968/2021-LYN

Far

mod

Mor
(beskikket advokat Brit Elling)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretten har modtaget sagen den 20. december 2021.

Far har fremsat påstand om, at Far tildeles bopælen over
Barn.

Far har fremsat påstand om, at Barn skal have samvær med Mor fra mandag i lige
uger efter institution/skole til man-dag i ulige uger med aflevering i
institution/skole.

Såfremt bopælen ikke ændres, nedlægges påstand om, at Barn skal have samvær
med Far fra mandag i ulige uger efter institu-tion/skole til mandag i lige uger med
aflevering i institution/skole.



2

Mor har fremsat påstand om afvisning, subsidiært frifindelse i forhold til
påstanden om bopæl og frifindelse for påstanden om samvær.

Mor har fremsat påstand om, at Barn har ret til ordinært samvær med Far:

I ulige uger fra fredag med afhentning i institution, kl. 14.00, til mandag i lige
uger med aflevering i institution senest kl. 10.00 eller skole senest kl. 8.00.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a. Parternes supplerende forklaringer, som afgivet under hovedforhandlin-gen, er
gengivet.

Oplysningerne i sagen

Mor har forældremyndigheden alene i henhold til dom.

Forældremyndighed og bopæl, samvær og feriesamvær har tidligere været be-
handlet ved Lyngby rets dom af 27. maj 2020 i BS-54148/2019 og 736/2020,
Østre Landsrets dom af 16. september 2020, samt Lyngby rets dom af 18. oktober
2021.

Der foreligger endvidere dom af 24. november 2021 fra retten i Lyngby, hvori
Familieretshusets afgørelse af 17. september 2021 om afvisning af Fars ansøgning
om ændring af forældremyndigheden for Barn blev stadfæstet.

Barn, der er Født 2016, har hverdagssamvær med Far fra torsdag i ulige uger med
afhentning i institution til mandag i lige uger med aflevering i institution samt
onsdag i lige uger med afhentning i institution til torsdag i lige uger med
aflevering i institution.

Der foreligger udtalelse fra Barns børnehave, hvoraf fremgår:

Barnets aktuelle udvikling og trivsel
 Barn er glad for at komme i børnehave, men det er dog tydeligt hun har

det svært på skiftedagene. Barn er lang tid om at, komme i gang når hun har
været hos far. Barn er generelt en stille pige.

 Barn er en pige der er meget indelukket, hun taler ikke bare løs om en
masse ting. Hun kan godt åbne sig overfor en voksen, hvis man lige sidder
alene med hende, og hun samtidig har noget hun har brug for at, få talt om.
Andre gange skal man næsten ”trække ” en samtale ud af hende.
Barnets samspil med de øvrige børn og de voksne



3

 Barn er glad for alle de voksne på stuen, og virker tryg ved dem.
 Barn trækker sig hurtigt, hvis hun mærker det, er optræk til konflikter og

lign. Men Barn er god til, at lege og leger bredt, med mange børn på stuen
Jeres kendskab til barnets tilknytning til og samspil med forældrene hver
især

 Barn virker glad for at blive afhentet af begge forældre. Men ved
aflevering er der en tydelig forskel når det er far der afleverer.

 Barn er lang tid om at komme i gang når hun bliver afleveret af far.
Jeres oplevelse af forældrenes samarbejde og eventuelle påvirkning af barnet

 Vi oplever ikke der er noget samarbejde mellem forældrene.
 Barn er en sød og loyal pige, som prøver at gøre begge hendes forældre

glade…”

Børnehaven har udarbejdet en børneprofil af Barn, hvoraf blandt andet frem-går:

”Barn er en sød pige med mange resurser. Barn fungerer godt socialt og kan
lege med de fleste, hun er fantasifuld, initiativrig og god til at igang-sætte
lege. Barn deltager aktivt i fællesaktiviteter, både inde og ude. Barn kan
blive lidt usikker hvis hun skal sige noget til fx samling og han blive lidt
stille i store grupper. Barn har brug for at have styr på hendes ting, fx skal
tøjet sidde rigtigt, tasken skal være lukket på den rigtig måde, mad-pakken
skal stå det rigtige sted og hun bliver meget ked af det hvis nogle af hendes
ting går i stykker. Barn er skilsmissebarn, Barns mor har foræl-
dremyndigheden og Barn har ugentligt samvær med far. skiftedagene
mellem mor og far kan være en udfordring for Barns trivsel. Barn trives
generelt godt både i voksne styret aktiviteter og i fri leg. Vi oplever at Barn
trives godt når hverdagen er struktureret, forudsigelige og med trygge,
genkendelige voksne. Barn kan blive lidt usikker, hvis hun skal sige noget til
fx samling og kan blive lidt stille i store grupper. Barn har brug for at have
styr på hendes ting, fx skal tøjet sidde rigtigt, tasken skal være lukket på den
rigtig måde, madpakken skal stå det rigtige sted og hun bliver me-get ked af
det hvis nogle af hendes ting går i stykker. Skiftedagene mellem mor og far
kan være en udfordring for Barns trivsel.”

Børnesagkyndig har under hovedforhandlingen redegjort for sit børnesagkyndige
syn på Barns perspektiv således:



4

”Baseret på akterne i sagen og parternes forklaringer virker konfliktni-veauet
mellem forældrene højt. Det er bekymrende, når far i sin beskri-velse af
Barn beskriver hende med retfærdighedssans og som loyal. Det virker som
om, at Barn allerede er dybt involveret i forældrenes konflikt, og det er
skadeligt for børn at være. Som barn skal man ikke tænke over, hvad der er
retfærdigt, og hvem man skal være sammen med hvornår. Selvfølgelig er der
altid reaktioner for særligt små børn på samvær, fx ved at søge ekstra nærhed
og ekstra trøst ved skift. Det er naturligt. Men når mor fortæller, at Barn har
mareridt og vågner om natten, og at mor og børnehaven beskriver, at Barn
har udviklet tvangsprægede symptomer, er det bekymrende, for det er for at
regulere angst og for at få kontrol over noget, som Barn ikke har kontrol
over. Det er meget bekymrende. Det er ikke ualmindeligt, at små børn har
tvangstræk som måde at berolige sig selv på. Men dette lyder noget mere
voldsomt end normalt. Man må være bekymret for Barn, som kun er 5 ½ år
gammel.”

Forklaringer

De af parterne tidligere afgivne forklaringer, som gengivet i retten i Lyngbys dom
af 27. maj 2020 i BS-54148/2019 og 736/2020, Østre Landsrets dom af 16.
september 2020, samt retten i Lyngbys dom af 18. oktober 2021 er under hoved-
forhandlingen oplæst.

Far og Mor har under hovedforhandlingen afgivet supple-rende forklaringer.

Far har supplerende forklaret, at han er 47 år gammel og bor
samme sted. Han er ansat samme sted. Søsken, der er 10 år gammel, har han
samvær med fra mandag i ulige uger til mandag morgen i lige uger. Han er enig i
gengivelsen af sine forklaringer i de oplæste domme. Barn er fortsat sød, kvik,
alderssvarende eller foran i sin udvikling. Hun får meget ros. I den sene-ste
udtalelse fra børnehaven bliver beskrevet, at hun kan være mut, hvilket han ikke
kan genkende. Hun er altid livlig og charmerende og glad og udadvendt. Hun er
også meget loyal og har en stor retfærdighedssans. Hun kan blive stille, især når
der er noget, hun bliver påvirket af. Fx når Søskens mor ringer til ham. Det sætter
tanker i gang hos Barn, og hun stiller spørgsmål ved, hvad han og Søsken har
lavet, når hun ikke er hos ham. Hun føler sig hægtet af. Der er lavet en profil af
Barn i børnehaven, og den viser, at Barn ligger i top på alle parame-tre. Barn er
glad for at gå i børnehave. Men hun siger tit, at hun ikke vil i børne-have, når han
henter hende, fordi hun vil være sammen med ham og Søsken. De fleste
afleveringer går fint. Børnehaven beskriver, at Barn er stille, når hun skal tilbage
til mor. Han tænker, at det kan være svært for Barn at skulle være fra ham. Hun er
glad, når hun ved, at han vil hente hende igen. I går da han hentede hende,
krammede hun Søsken i stedet for ham. Barn har et meget



5

stærkt bånd til Søsken. Han søger en 7-7 samværsordning. Han finder særligt
hverdagssamværet problematisk. Han har hele tiden syntes, at det er skidt for Barn
med samvær den ene dag. Barn har nu i tre år spurgt, hvorfor hun ikke må være
hos ham lige så meget som Søsken. Han har hele tiden været loyal overfor Mor og
aldrig sagt noget dårligt. Men det er svært, når Barn nærmest plager ham. Hans
samvær med Søsken har fungeret rigtig fint. Han tænker, at det vil befri Barn for
bekymringer med en udvidelse. En reduktion af samværet vil være et slag i
hovedet på begge børn og et nederlag for Barn. Mor har kon-sekvent nægtet at
ændre på hverdagssamværet, men nu er Mor enig i, at det er forvirrende for Barn.
Det er de så nu alle enige om skal væk. De har ritualer under samværene, som
stammer helt tilbage fra, da de alle boede sammen. De har fredagspizza og
fredagsslik. Søsken træner om lørdagen, hvor Barn er med og han laver noget med
hende. De er meget i naturen og går i biografen, på cafe og spiller musik. Det er tit
på børnenes præmisser. De vil gerne hinanden og vil gerne lege sammen
derhjemme trods aldersforskellen. De føler, at de har kort tid sammen. Han har
aldrig oplevet et ondt ord mellem børnene. I sidste rets-møde var han forbavset
over formen, at han ikke fik lov at svare på ting i Mors forklaring, som han ikke
var enig i. Han har fx ikke sagt til Barn, at mor er syg eller andet. Det er ikke
rigtigt, at han trak sig fra samarbejdsmøder i kom-munen. Formålet med
samtalerne viste sig at være, at han skulle tale om, hvad han kunne gøre godt i
hans hjem og ikke, hvordan deres samarbejde fungerede, som han syntes var det
relevante. Derfor stoppede møderne. Det passer heller ikke, at han talte grimt
overfor Mor ude foran øjenlægen. Det virker også mærkeligt, at Barn i
processkriftet bliver kaldt Navn 1, når hun hedder Barn. Oprindelig insisterede
Mor på, at der skulle sendes tøj med Barn, når han nu havde tøj til Barn. Det er at
skabe et A og et B hold, og det forvirrer Barn. Han har hele tiden støttet op om
selv de mest skøre ting fra Mor. Det handler hel-ler ikke om Barns trivsel, når Mor
insisterer på fikserede tider for afhentning og aflevering. Personalet i børnehaven
synes også det er mærkeligt. Det er også løgn, at han siger, at Barn skal gå i
Søskens tøj. Han har købt mange kjoler og andet, men Barn har selv ønsket at gå i
Søskens tøj. Uanset hvor loyal han prø-ver at være, er det svært at skjule overfor
et barn, der stiller mange spørgsmål. I forhold til børneopsparingen har det ikke
været et forsøg på at blande sig i for-ældremyndigheden. Han indbetaler penge på
den, og Barn er ejer af kontoen. Mor har også indbetalt til den. Det er åbenbart
vigtigt for Mor, at hendes navn også står på den, men han kan ikke ændre på
ejeren af opsparingen, som er Barn. Han har aldrig inddraget Barn i deres konflikt.
Han synes, at det er et meget uretfærdigt system. Dette handler ikke om jura men
om, hvad der er bedst for Barn. Han kan se, at det måske var en fejl ikke at tage en
advokat med, da det handlede om passet. Mor skrev meget dikterende til ham om
pas-set, men han valgte bevidst ikke at gå ind i diskussionen. Hans klager har
været begrundet hver eneste gang, og det har også ændret sig, når han har anket.



6

Adspurgt af den børnesagkyndige psykolog forklarede han, at Barn ikke ved, at
der er retsmøde i dag.

I vinterferien var han sammen med Barn i mere end 7 dage for første gang i tre år.
Det lykkedes, at de alle tre var sammen i sommerhus hele ugen. De legede, og han
løb en tur med Barn, som hun var meget stolt af. Da de skulle hjem, sagde Barn, at
hun ville bo der altid. Hun sagde også, at hun ville i sommerhus i sommerferien.
Han skrev en bekymringsmeddelelse til Familieretshuset, fordi han reelt var
bekymret som sygeplejerske over, at Mor ikke overholdt covid retningslinjerne.
Det var grotesk at holde Barn i 6 dages isolation i strid med retningslinjerne. En
reduktion af samvær vil ikke være til Barns bedste. Han tænker, at Mor vil bruge
det til at flytte til By. Barn siger også til ham, at hun bliver hentet af andre voksne
i børnehaven. Han håber, at vi kan holde fo-kus på, hvad der er bedst for Barn.

Mor har supplerende forklaret, at hendes personlige forhold er uændrede siden
sidste retssag. De har praktiseret samværet i overensstemmelse med dommene,
både det ordinære samvær og feriesamværet. Barn er 5½ år og går i børnehave.
Barn er meget selvstændig, selvbevidst og reflekteret. Hun er vellidt blandt sine
venner i børnehaven, som hun også leger med udenfor bør-nehaven. Hun går til
springgymnastik og er skoleklar til start efter sommerfe-rien. Hun kan genkende
børneprofilens beskrivelse af, at Barn kan blive lidt usikker i store samlinger. Hun
bliver hurtig tillidsfuld men er ikke den, der stil-ler sig op foran mange. Det er dog
ikke et problem. Hun skal blot se folk an, og så er hun på. Hun og Barn har en tæt,
tryg og tillidsfuld relation. Barn trives godt i rammerne og rytmen, som de har
hjemme. Når Barn skal afsted på samvær, kræver det meget motivationsarbejde.
Barn har meget modstand. Barn er ked af det og siger, at hun ikke vil hjem til far.
Når Barn skal afleveres om morgenen på samværsdage, bliver hun mere
morsøgende og trækker tiden, når de skal afsted om morgenen. Hun kan også
vågne om natten og være meget ked af det og sige, at hun vil blive hos mor. Det er
de generelle reaktioner. Hvis overlevering ikke kan ske i børnehaven, men skal
være foran bopælen, er det endnu sværere for Barn, og hun har svært ved at give
slip på sin mor. Hun har prøvet forskellige strategier for at sige til Barn, at det
snart er samværsdag. Hun har prøvet både dagen inden og samme morgen. Det er
svært at finde den rigtige strategi. Børnehaven oplever, at Barn lander hurtigt i
børnehaven. Det er primært, når hun får Barn tilbage fra samvær, at der er
problemer. Barn har svært ved at være væk længe fra hende. Reaktionen er størst
efter de fire samværsdage. Der er naturlig gensynsglæde, men efter det lange
samvær tip-per det over i, at Barn bliver mut og ked af det og har stort behov for
omsorg. Hun er ekstremt træt og kammer hurtigt over. Hun har voldsomme
reaktioner om natten efter samværene. Barn vågner og er utrøstelig og ulykkelig
og kan ikke tage imod kram og trøst, som hun normalt kan. Det virker voldsomt.
De seneste måneder er det gået mere over i noget systemisk, der går igen. Barn får



7

flere systemer i hendes hverdag, som fylder meget. Hun kan genkende børne-
profilens beskrivelse af, at det er vigtigt for Barn, at tøjet skal sidde på bestemte
måder, at madkassen skal være på en bestemt måde. Barn har en proces og et
system, som er vigtigt for hende, fx med at tage tøj på. Hun har også systemer for,
hvordan puden og dynen skal ligge, og hun bliver meget ulykkelig, når det ikke
lige er, som hun ønsker det. Det er nyt og en voldsom reaktion. Hun er nødt til
fysisk at flytte Barn fra sengen, og de må flytte fokus og ligge på sofaen og så
falder Barn i søvn. Der er et mønster i hendes reaktioner op til og efter samværet.
Det er hendes oplevelse, at Barn bliver involveret i konflikter og er påvirket heraf.
Barn har tidligere oplevet, at hun er blevet overfaldet verbalt af Far. Nu overværer
Barn, at far er vred under samvær. Barn bliver involveret i forskel-lige ting, og det
er hendes oplevelse, at Barn bliver et gidsel i konflikten. Det er svært, at Barn
bliver involveret i fritidsaktiviteter, før hun og Far har talt om, om Barn
overhovedet skal gå til det. Barn oplever også Fars vrede overfor hende, når de er
uenige. Barn siger stadig, at far siger, at mor er syg og bestem-mer alt. Barn bliver
mere påvirket, når hun og Far har en aktuel konflikt, fx på mail. Så er hun klar
over, at hun skal rydde kalenderen om mandagen, når hun får Barn tilbage. Barn er
også blevet involveret i deres diskussion om tøj. Barn bliver tit afleveret i Søskens
tøj, og hun vil ikke gå i det. Hun oplever ikke, at Barn siger det for at gøre hende
glad. Barn giver selv udtryk for, at hun ikke vil have det tøj på. Hvis hun siger til
Barn, at hun kan sige til far, at hun ikke vil have det på, bliver Barn nærmest
angstfyldt og siger, at det tør hun ikke sige til sin far. Barn hedder både Navn 2 og
Navn 3, men i overtøjet har Far overstreget Navn 2 med en sort tusch, og Barn
siger, at far siger, at hun ikke hedder Navn 2. Far har også fjernet efternavnet fra
hendes madpakke. Det er meget problematisk, at Barn bliver involveret i det. Barn
er meget opmærksom på det og bliver usikker. Barn har hele tiden vidst, at hun
skal gå i en skole nær deres bopæl. Fars søn går på en privatskole, og Far har hele
tiden ønsket, at Barn skal gå der, men det ønsker hun ikke. Far har forsøgt at
præge Barn til at ønske at gå på Søskens skole. Hun gav også under deres samliv
klart udtryk for et ønske om, at Barn skal gå i skole i nærmiljøet på
distriktsskolen.

Hun ønsker en reduktion af samværet, for der er et dårligt samarbejde, og det
påvirker Barn hårdt. Jo flere ting hun og Far skal koordinere, jo hårdere bliver det
for Barn at være i. I et weekendsamvær skal der ikke koordineres så meget. Et
begrænset samvær vil være bedst for Barn, hvor hun kan få fjernet det hårde pres
på sine skuldre. Tonen i Fars mails til hende er uforandret nedgørende og med
fordrejet indhold. Det er ikke muligt at føre en saglig og konstruktion dia-log. Det
er svært at koordinere omkring Barn. Selv almindelige informationer, som hun
skriver til ham om Barn, er svære at overlevere på almindelig vis. Hun gav Barn
passet med til overlevering på et tidspunkt, selvom Far ikke havde bedt om det.
Det var ved vinterferien, og hun var selv bortrejst. Hun gjorde det absolut ikke for
at genere Far, og hun havde aldrig forestillet sig, at



8

det kunne blive modtaget så negativt. Det var i venlig tanke om, hvis Far skulle
have børnene med til Bornholm i ferien. Hun oplever at blive mødt med megen
vrede, som Barn også overværer. De har været i mange retssager, og det har været
tre lange, tunge år. Det er hårdt at have en sag kørende hele tiden, og det er svært
hele tiden at blive konfronteret med, at Far synes, at hun gør meget for-kert. De
havde også en diskussion om covid. Der er mange synspunkter på håndteringen af
covid. Hun fulgte sundhedsmyndighedernes anbefalinger og den vejledning, som
hun fik af Smitteopsporingen, da Far og Barn var smittet.

Hun ønsker ikke, at Barn skal have bopæl hos Far af samme årsager, som hun
ønsker en begrænsning af samværet. Selv ikke ophævelsen af den fulde foræl-
dremyndighed har gjort, at de ikke har problemer i forhold til sådanne emner. Hun
er endog meget bekymret for Barn og den psykiske påvirkning hun har og er
bekymret over, de reaktioner som hun har set på det seneste. Hun føler sig
magtesløs som mor.

Adspurgt af den børnesagkyndige psykolog forklarede hun, at Barn ikke giver
udtryk for at savne sin far, men hun og Barn har en god og tryg dialog, og Barn
taler åbent og positivt og naturligt om de ting, som de laver hos far. Om kort tid
skal Barn starte i skolen, så der bliver det mindre vigtigt med faste hente og bringe
tider. Men det er vigtigt for at undgå støj, når der er særlige dage.

Familierettens begrundelse og resultat

Familieretten lægger til grund, at parterne gennem en længere årrække har haft et
særdeles konfliktfyldt forhold og herunder, at der har verseret adskillige rets-sager
mellem parterne om Barns forhold anlagt af Far. Parterne har siden Østre
Landsrets dom af 16. september 2020 praktiseret et hverdagssamvær i en 9-5
ordning opdelt med 4 dage hen over en weekend i den ene uge og 1 dag i den
anden uge med aflevering og afhentning i børnehaven. Ud fra parternes forkla-
ringer i retten og sagens akter er det indtrykket, at konfliktniveauet er uforan-dret
højt, og at parterne ikke har nogen form for samarbejde omkring Barns for-hold.

Efter bevisførelsen, herunder parternes forklaringer og indtrykket af parterne,
børnehavens udtalelse om Barn og den af børnehaven udarbejdede børneprofil,
sammenholdt med den børnesagkyndige psykologs redegørelse for Barns per-
spektiv, lægger familieretten endvidere til grund, at Barn er i en loyalitetskon-flikt
mellem forældrene og, at Barn af sin far bliver inddraget i forældrenes konflikter
på en uhensigtsmæssig måde. Barn vurderes at have reaktioner før og efter
samvær, som rækker ud over, hvad der må anses som en forventelig re-aktion på
skift, og som på nuværende tidspunkt har en karakter og et omfang, som er
bekymrende i forhold til Barns trivsel og fremadrettede udvikling.



9

På denne baggrund og efter familierettens samlede vurdering finder familieret-ten,
at det vil være bedst for Barn at have samvær med Far som nedenfor bestemt, jf.
forældreansvarslovens § 19 og § 21.

Henset til landsrettens afgørelse herom i dom af 16. september 2020 og, at Barn
snart skal starte i skolen, har familieretten ikke fundet grundlag for at fastsætte
klokkeslæt for afhentning og aflevering som påstået, når dette sker i institution.

Efter forældreansvarslovens § 39, kan en anmodning om ændring af barnets bopæl
afvises, hvis forholdene ikke har ændret sig væsentligt.

Familieretten finder, at forholdene ikke har ændret sig væsentligt, hvorfor Fars
påstand om, at Barns bopæl overføres til ham, afvises.

THI KENDES FOR RET:

Fars påstand om, at Barns bopæl ændres, afvises.

Barn, Født 2016, skal have hverdagssamvær med Far på følgende måde:

Fra fredag i ulige uger med afhentning i institution til mandag morgen i lige uger
med aflevering i institution.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.