Sag om, hvorvidt sagsøger - i forbindelse med overgang til efterløn - har haft genoptaget driften af sin selvstændige virksomhed
Ret: Østre Landsret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Almindelige emner;
Ansættelsesforhold;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG












Afsagt den 22. januar 2013 af Østre Landsrets 17. afdeling (landsdommerne Dorthe Wiis -
bye; Lone Dahl Frandsen og Karen Hald).


17. afd. nr. B-487-11:
Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommunikation og Sprog
som mandatar for 
(advokat Liselotte Lindberg Olsen)
mod
Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg
(kammeradvokaten ved advokat Mads Severin Hansen)




Denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren i arbejdsløshedsforsikringslovens forstand
har genoptaget driften af sin selvstændige virksomhed efter overgang til efterløn.


Sagsøgeren; Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommunikation og Sprog som manda -
tar for  har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Ankestyrelsens Beskæftigel -
sesudvalg, skal anerkende, at  ikke fra den 22. oktober 2007 har drevet
selvstændig virksomhed, 0g at han derfor har krav på efterløn fra den 22. oktober 2007.


Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har påstået frifindelse.

Sagen er anlagt ved Københavns Byret den 22. december 2010 0g er ved byrettens ken -
delse af 10. februar 2011 henvist til behandling ved Østre Landsret i medfør af retspleje -
lovens 8 226, stk. 1


Sagsfremstilling


 der er født i 1945, drev fra 1.januar 1978 selvstændig virksomhed som
tegner 0g skribent. I forbindelse hermed indgav han blandt andet årsregnskab; foretog fra-
drag for omkostninger som selvstændig 0g foretog afskrivninger mv. Han har aldrig været
momsregistreret.


I marts 2003 indgik 
 på Frede -
riksberg; der efter det oplyste blev anvendt som fælles tegnestue, kaldet L 
opsagde den 28. april 2006 sin del af aftalen om tegnestuen.


Den 29. september 2006 indlevede  erklæring til brug ved overgang til
efterløn efter endeligt ophør som selvstændig, hvorved han ansøgte arbejdsløshedskassen
om efterløn pr. 1. november 2006. Samtidig indleverede han en erklæring vedrørende op-
hør af selvstændig virksomhed, hvor han på tro og love erklærede blandt andet; at hans
kontakter til tidligere kunder var ophørt, idet han over for disse havde erklæret, at virk-
somheden var ophørt, ligesom eventuel annoncering var ophørt. Endvidere indleverede han
en erklæring til vurdering af væsentlighedskravet; hvoraf fremgår blandt andet; at virksom-
hedens art var "illustrator for aviser; tidsskrifter; magasiner; bøger;, blade med mere 0g at
 personlige arbejdsopgaver i virksomheden bestod i "udarbejdelse af
skitser 0g efterfølgende færdiggørelse af rentegninger; aflevering kundekontakt; telefon-
pasning, korrespondance; regnskab; rengøring ~ kort sagt alt? _


 overgik herefter pr. 1.november 2006 til fleksibel efterløn med mulighed
for fortsat at påtage sig arbejde. Han indleverede for regnskabsåret 1.januar til 31. oktober
2006 afsluttende årsrapport. Ifølge årsopgørelsen 2006 udgjorde overskud af virksomhed
for dette år ca. 68.000 kr., lønindkomst udgjorde ca. 23.000 kr., 0g uddelinger fra forenin -
ger, fonde mv. udgjorde ca. 210.000 kr. Der var foretaget fradrag for fagligt kontingent; a-
kassebidrag, efterlønsordning, mv ligesom et beskæftigelsesfradrag var medtaget.

Iefteråret 2007 udførte  en række
tegninger, herunder forsidetegningen; til 
havde også tidligere ~ siden 1992 2 leveret tegninger til  der udgives af
 sig hos arbejds-
løshedskassen; der efter en beskrivelse af opgaven og vilkårene for denne, vurderede, at
der var tale om arbejde på lønmodtagervilkår.


De omhandlede tegninger og en skitse vedrørende  2007 er fremlagt under sa-
gen. Alle tegninger er signeret 


 en lønseddel, hvori er
anført "Nettoløn; honorar? på i alt 23.550 kr. Af lønsedlen fremgår, at beløbet er udbetalt
som B-indkomst; at der ikke er indeholdt A-skat, ATP eller arbejdsmarkedsbidrag ligesom
der ikke er beregnet feriepenge mv. Lønsedlen blev sendt til tegnestuen på Frederiksberg
Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har under sagen ikke anfægtet; at fremsendelsen til
tegnestuen beror på en fejl hos 
perioden er sendt til hans bopæl.


 anførte på sit efterlønskort for perioden fra uge 43 til uge 46, 2007, at
han fra mandag i uge 43 (den 22. oktober 2007) til mandag i uge 44 (den 29. oktober 2007)
havde arbejdet i seks dage à seks timer svarende til en indtægt på 3.925 kr. pr. dag for
 Af hans årsopgørelse for 2007 fremgår blandt andet; at han i ind-
komståret havde ligningsmæssige fradrag vedrørende blandt andet lønmodtagerudgifter
samt beskæftigelsesfradrag.


Ved brev af 22. maj 2008 til Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommunikation 0g
Sprog meddelte Arbejdsdirektoratet, at man havde udtrukket  til undersø-
gelse for indkomstår 2007. Arbejdsløshedskassen skulle herefter undersøge; om oplysnin -
ger om indtægt og efterløn; herunder B-indkomst og vederlaghonorar, havde betydning for
 ret til efterløn fra overgangsåret 0g frem. Som bilag til direktoratets brev
var vedlagt blandt andet print af en 
er beskrevet som forfatter og tegner med tilknytning til tegnestuen Navn] på Frede -
riksberg.

Ved brev ligeledes af 22. maj 2008 orienterede arbejdsløshedskassen  om_
at hans sag var udtrukket til nærmere undersøgelse for at kontrollere de oplysninger, som
han havde afgivet på tro og love til arbejdsløshedskassen.


Iforlængelse heraf bad arbejdsløshedskassen ved brev af 15. august 2008 
om at redegøre nærmere for blandt andet en yderligere indtægt fra 
2007 udover de 23.550 kr. - på 3.000 kr.


Ved brev af 25. august 2008 til arbejdsløshedskassen redegjorde  blandt
andet således for sine indtægter:


"FØRST OG FREMMEST

A) Jeg gik_ på efterløn pr. 01.11.06.
B) Som freelance tegner og skribent bliver jeg bestilt og betalt for at udføre et
værk; som nogen mangfoldiggør. Jeg får altså min løn som betaling for disse
rettigheder. Ifølge ophavsretsloven forbliver selve værket min ejendom.
C) Gennem et langt arbejdsliv har jeg skrevet 16 bøger i eget navn og medvir-
ket i mange flere. Alle disse bøger har været bestillingsopgaver. Denne penge -
strøm er hastigt på vej til at tørre ud, da de pågældende bøger snart er totalt ud-
solgt; og jeg har ikke skrevet noget siden 15.10.06.
D) Uanset hvad betaler jeg skat af samtlige former for indtægter:


Beløbet 23.550,	er løn for en række tegninger udført for 
2007 .
En af disse tegninger var en karrikatur af  Efterfølgende
ønskede forlaget at overrække hende den pågældende originaltegning i glas 0g
ramme. Lønnen for arbejdet er allerede betalt; og der er ikke tale om ekstra ar-
bejdstimer i den forbindelse. De 3.000, er indkommet ved salget af selve ori-
ginalen; som var min ejendom. Der foreligger derfor heller ingen lønseddel for
denne tegning.



Arbejdsløshedskassen traf den 4. oktober 2008 afgørelse om, at  på grund
af en indtægt fra DR havde modtaget for meget efterløn for 2007 med 941 kr. Af sagsfrem -
stillingen fremgik blandt andet:


 har indberettet kr. 26.550 i vederlagJhonorar
På dit efterlønskort for ugerne 43-44.2007 har du påført kr. 23.550,00, som du
er fradraget i din efterløn som ukontrollerbart arbejde.
Derudover har du modtaget kr. 3.000 for salg af en originaltegning som kom-
pensation for fraskrivelse af din ejendomsret til tegningen. Der skal ikke ske
fradrag for denne indtægt.

Der er således ikke fejludbetalt.

Derudover har vi googlet dig 0g fundet, at der på din
 alene er link til tidligere arbejder, som du har udført;
der fremkommer ved søgningen. Der fremgår ikke priser 0g andet; der indike-
rer, at man kan købe de pågældende arbejder.
Arbejdet udstilles derfor ikke med henblik på salg, men med henblik på pro -
movering. Promovering ved at fremvise tidligere arbejder er almindeligt inden -
for denne genre og kan betragtes som et visuelt cv der måske kan afføde ar -
bejde på sigt.
Det betragtes derfor alene som værende en sædvanlig metode for eksponering
og selvpromovering. Altså kan det sidestilles med et visuelt CV.
Vi ser derfor ingen problemer med den pågældende hjemmeside. 99

Ved brev 18.maj 2009 bad Arbejdsdirektoratet arbejdsløshedskassen om flere oplysninger,
herunder vedrørende ejerforholdet til tegnestuen Navn. Arbejdsløshedskassen bad derfor
den 23. maj 2008  blandt andet om dokumentation for ejerforholdene i
tegnestuen !  og en redegørelse for, hvorfor han på hjemmesiden fortsat stod som en del
af 


Ved brev af 5.juni 2009 sendte  følgende redegørelse til arbejdsløsheds -
kassen:


"Jeg har ernæret mig som free lance bladtegner og illustrator siden 1977.jeg
har udført bestillingsopgaver for skiftende arbejdsgivere; typisk aviser; fag-
blade; magasiner 0g bogforlag; Denne form for 'selvstændig virksomhed' op-
hørte 31.10.06, da jeg gik på efterløn.

Den direkte årsag var Muhammed-krisen. Fredag 30.09.05 trykte Jyllands-Po-
sten de famøse Muhammed-tegninger. Jeg var en af de 12 tegnere.

Første dødstrussel kom allerede i starten af dec. 2005. PET rykkede straks på
banen 0g opfordrede tegnerne til "at gå under jorden? og i det hele taget holde
så lav profil som overhovedet muligt. Sikkerhedskoordinatorllivvagt
 fra PET sagde: Luk telefoner, hjemmesider mm., ellers kan vi ikke
garantere for sikkerheden.

For mit vedkommende betød det; at jeg bogstaveligt talt trak telefonstikket ud
både på arbejde og hjemme for at undgå ubehagelige opkald. Mens ambassa -
derne brændte turde ingen danske medier i øvrigt trykke noget af en "Mu-
hammed-tegner" .

Da den værste krise var drevet over, måtte jeg desværre konstatere, at jeg
havde mistet de fleste af mine arbejdsgivere. Alle tegnerne blev ramt økono-
misk, men det gik særlig hårdt ud over mig, fordi jeg samtidig blev udsat for et
generationsskifte. Markedet har ændret sig, 0g der er ikke længere brug for en

gammel tegner, som ikke kan finde ud af at tegne på computer. Det er i dag et
krav fra bladene, at tegninger afleveres elektronisk.

Iøvrigt er vi tegnere den dag i dag stadig under opsyn af PET. Dette kan be-
kræftes af  der i sin rolle som faglig konsulent for Dansk
Journalistforbund håndterede kristen på de indre linier. Uden støtten fra DJ
havde jeg personlig ikke klaret presset.

Iforåret 2006 kunne jeg konstatere; at jeg p.g.a. særlige omstændigheder var
blevet næsten helt arbejdsløs. Jeg henvendte mig [derfor til] 
og med hans råd og hjælp søgte jeg om efterlønsbevis.

Jeg gik på efterløn 01.11.06 og afviklede dermed mit hidtidige virke. Mit leje -
mål på Tegnestuen 5  var på forhånd sagt op. Jeg har lejet arbejdslokaler af
Tegnestuen Navn Jeg har aldrig haft nogen form for ejerskab i den pågældende
forening, og foreningens interne økonomi har været mig totalt uvedkommende.
For yderligere oplysninger kontakt venligst  som er daglig leder
og forretningsfører for Tegnestuen 

Jeg meddelte mine resterende arbejdsgivere:  Borgens
Forlag, Politikens Forlag Ekstra Bladet;  mfl., at jeg var gået på
efterløn. Jeg stod derfor ikke længere automatisk til rådighed, men med fleksi -
bel efterløn havde jeg mulighed for at påtage mig specielle opgaver.

Endvidere kontaktede jeg  formand for Danske Bladtegnere 0g
bad om tilladelse til at træde ud af bestyrelsen af DB i forbindelse med min
overgang til efterløn.

Diverse inventar blev afhændet. Et stort arbejdsbord i massiv fyr blev sat i Den
Blå Avis. Brugbart værktøj som skæremaskine, fotoudstyr mm. samt diverse
fagbøger blev foræret til medlemmerne af Tegnestuen Navn . Resterende ting
uden værdi såsom Ikea stigereoler, gamle arkivskuffer samt en forældet Apple
computer blev sat til storskrald.

Fastnet-telefonen på arbejdet blev lukket. Det samme blev fastnet-telefonen i
hjemmet. Jeg figurerer ikke længere i hverken fag-bogen eller navne-bogen hos
TDC. Jeg har nu en mobil hos Telia; som af sikkerhedshensyn ikke er opført på
nogen lister.

Desværre var min hjemmeside genåbnet; uden jeg har opmærksom på det. En
fejl, som jeg beklager dybt og undskylder mange gange. Den er selvfølgelig
lukket nu. Den var et visuelt CV med gamle tegninger alle udført før 2001. Der
stod ikke ét ord om hverken priser, kontortider eller leveringsbetingelser.

Jeg driver ikke selvstændig virksomhed. Jeg får efterløn; som jeg betaler A-
skat af. I meget begrænset omfang udfører jeg bestillingsopgaver for visse tid-
ligere arbejdsgivere. Dette fremgår klart af de konkrete opgaver. Eventuel ind-
tjening opgives til A-kassen; som modregner efter gældende regler.

Jeg foretager ingen form for opsøgende aktivitet. Jeg ejer ikke noget. Min kone
ejer ikke noget. Jeg har ingen ansatte. Jeg er ikke MOMS-registreret; og har i
øvrigt aldrig været det.

Arbejdsløshedskassen oplyste ved brev af 16. juni 2009 til Arbejdsdirektoratet blandt andet
på baggrund af  redegørelse; at det efter arbejdsløshedskassens opfattelse
var godtgjort, at  siden 1 november 2006 havde været afskåret fra at drive
virksomhed. Det anførtes endvidere blandt andet, at det er ganske almindeligt i branchen at
have en hjemmeside for at vise tidligere udførte arbejder. Så længe et direkte salg ikke er
muligt, betragtes en sådan hjemmeside alene som værende en sædvanlig metode for eks -
ponering og selvpromovering, der kan sidestilles med et visuelt cv.


Iet brev af 24.juni 2009 til Arbejdsdirektoratet oplyste arbejdsløshedskassen endvidere, at
man nu havde gennemgået  indkomster i 2008 og konstateret, at der ikke
var sket fejludbetaling.


Arbejdsdirektoratet traf den 30. juni 2009 afgørelse om, at  arbejde for
 var selvstændig virksomhed, 0g at han derfor ikke var
ophørt mere end midlertidigt med drift af selvstændig virksomhed. Han havde derfor ikke
ret til efterløn fra den 22. oktober 2007.Af direktoratets begrundelse fremgår blandt andet:


"Direktoratet har ved afgørelsen lagt vægt på, at du i brev af 25. august 2008
har oplyst, at beløbet udbetalt fra  er løn for
en række tegninger udført for  2007, 0g at du på dit efterlønskort
har oplyst om arbejdet hos  fra den 22. okto-
ber 2007 29. oktober 2007 med 6 timer pr. dag i hverdagene 0g med en ind-
tjening på 3.925 kr. pr. dag

Direktoratet har også lagt vægt på, at  efter
din overgang til efterløn har sendt adskillige bilag til Tegnestuen Navn, 0g at
adressen på din hjemmeside den 19.maj 2008 er oplyst til Tegnestuen 

Endelig har vi lagt vægt på, at  for perioden
12. november 2007 ~ 18. november 2007 har udbetalt 23.550 kr., på udbeta -
lingsbilaget fremgår det, at ikke er modregnet A-skat, ATP , AM-bidrag eller
opsparet feriepenge af beløbet;: 99

Iet særligt afsnit under overskriften "Information  anførtes i afgørelsen:


"Direktoratet har i dag også skrevet til a-kassen;	Vi beder her a-kassen
træffe 1. instans afgørelse om tilbagebetaling 0g evt. sanktion; samt om hvor-
vidt du på et senere tidspunkt, kan anses for ophørt med drift af selvstændig

virksomhed, eller om du på anden måde kan drive den selvstændige virksom-
hed som bibeskæftigelse samtidig med efterløn. 99

 klagede over afgørelsen ved anbefalet brev af 6.juli 2009.


Den 18. august 2009 fremsendte arbejdsløshedskassen til arbejdsdirektoratet 
supplerende bemærkninger af 26.juli 2009 til klagen. De supplerende bemærknin -
ger er blandt andet sålydende:


"TEGNESTUEN 
Et kontorfællesskab; der drives af Foreningen Navn] som lejer lokalerne af
 består af en gruppe
MOMS-registrerede grafikere; som i et vist omfang fremlejer til andre kolleger.
Jeg [har] aldrig nogen sinde været MOMS-registreret og har derfor heller ikke
været medlem af Foreningen Navn-

Jeg har kendt de enkelte medlemmer af Navn i årtier som gode kollegaer 0g
medlemmer af Danske Bladtegnere og Dansk Journalistforbund: De er mine
bedste venner; 0g efter at jeg har forladt tegnestuen og er gået på efterløn; har
vi bevaret kontakten på privat basis. I vores verden kan vi nemlig godt skille
tingene ad.

HJEMMESIDE
Jeg havde engang en ubrugelig 0g forældet hjemmeside; som ikke var opdate-
ret siden 2001 og i øvrigt ikke gav nogle opgaver. Jeg troede, at den var lukket
og slukket. Jeg undskylder og beklager; at det ikke var tilfældet. Den er selv-
følgelig lukket nu.

Det kan dog undre; at det i år 2009 åbenbart er en forbrydelse for lige netop
mig at have en hjemmeside I en tid, hvor ethvert skolebarn er udstyret med
mobiltelefon; personlig computer og har personlige profiler på Facebook,
Myspace, You Tube, Twitter, Arto og alt muligt.


Tegningerne til  er IKKE selvstændig virksomhed. Der er
tale om en helt klar bestillingsopgave.

Jeg har nu i over 20 år på free lance basis leveret tegninger til  0g i
den tid har bladet haft mange ejere såsom 
 Gennem alle
disse år er  blevet lavet ude i byen hos en ekstern redaktør ved navn
 som bor på Sjællands Odde.

Redaktør  leder og fordeler arbejdet. Han ringer på min mobil og frem-
sætter en i øvrigt meget veldefineret 0g detaljeret bestilling. Hvorefter jeg ud-
fører arbejdet.

Når arbejdet er helt færdigt, anviser redaktør  et beløb til forlaget (i dette
tilfælde  ), som skriver en lønseddel og sender mig pen-
gene. Hvis forlaget har anvendt en forkert adresse, må det bero på en intern
misforståelse Jeg er komplet uforstående, da jeg plejer at få min post fra forla-
get sendt korrekt til mit hjem

I øvrigt bliver al løn overført direkte til min bankkonto. Og der bliver ikke
trukket A-skat og beregnet feriepenge og alt det der. Det får man bare ikke for
den slags opgaver som et årshæfte, hvor man så at sige er projektansat.

Jeg har som sagt leveret tegninger til  1 årevis. Således også i 2007.
Jeg har været i god tro og har ikke på noget tidspunkt anet, at der kunne være
noget som helst problem i det. Hvordan i alverden kan det være "selvstændig
virksomhed?' at tegne en håndfuld tegninger til 
Det kommer kun én gang om året.

Pointen er, at uden en udtrykkelig bestilling fra redaktør  7var de pågæl-
dende tegninger aldrig nogensinde blevet tegnet.

Man må undre sig over, at en professionel instans som Arbejdsdirektoratet
åbenbart ikke forholder sig til, hvorledes free lance arbejde i mediebranchen
udføres i det virkelige liv.

Arbejdsdirektoratet fremsendte den 2. september 2009 klagen til Arbejdsmarkedets Anke-
nævn og oplyste; at der ikke var kommet nye oplysninger; der havde givet direktoratet an -
ledning til at ændre afgørelsen. Af fremsendelsesbrev fremgår endvidere blandt andet:


"Der er således tale om, at medlemmet mindre end et år efter overgangen til
efterløn udfører de samme arbejdsopgaver, som der blev udført i dennes virk-
somhed inden overgangen til efterløn; hvorfor vi ikke finder; at der nu kan
være tale om, at samme arbejde kan udføres som lønmodtager.

Direktoratet fastholder på den baggrund, at medlemmet ikke er ophørt med det
personlige arbejde mere end midlertidigt og at virksomheden ikke er endelig
lukket.


Den 29. september 2009 fremsendte arbejdsløshedskassen til brug for Ankestyrelsens be-
handling af klagesagen følgende erklæring af 25. september 2009 fra redaktør for 



"Jeg har været redaktør af  siden 1992. Det er mig, der leder og for-
deler arbejdet 0g aftaler leveringstider og løn med de enkelte medarbejdere.
Både tekst og tegninger sendes til min adresse. Når arbejdet er udført, anviser
jeg beløbet til udgiveren  som derefter udbetaler lønnen.

Jeg er bekendt med, at  er gået på efterløn; hvilket jeg ikke ser
som noget problem; da det udtrykkelig er mig, der bestiller tegningerne

Vedr.  november 2007 (10 tegnin-
ger) 0g  november 2008 (7 tegninger) skal jeg hermed bekræfte:

1)
Arbejdet er udført på det oplyste tidspunkt

2
Før arbejdet blev påbegyndt, forelå en klar, mundtlig aftale om udførelse og
aflønning: 

Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg traf den 28. maj 2010 afgørelse om, at 
anses for at drive selvstændig virksomhed fra den 22. oktober 2007 og derfor ikke
har ret til efterløn fra den 22. oktober 2007. Begrundelsen for afgørelsen er blandt andet
følgende:

"Vi finder efter en samlet konkret vurdering, at dit arbejde fra den 22. oktober
2007 udfærdigelse af tegninger til bladet  for
 må anses for drift af selvstændig virksomhed.

Vi har herved lagt vægt på, at

du blev aflønnet med honorar
du selv skulle afregne skat
du ikke var omfattet af et opsigelsesvarsel
der ikke var tale om et egentligt ansættelsesforhold
der ikke var tale om et egentligt over-lunderordnelsesforhold
du selv kunne vælge, hvilke opgaver du ønskede at påtage dig
du selv kunne fastlægge din arbejdstid

På den baggrund finder vi ikke, at du fra den 22. oktober 2007 kan anses for
ophørt mere end midlertidigt med drift af selvstændig virksomhed, hvorfor du
ikke har ret til efterløn fra denne dato.

Vi har ikke taget stilling til, om du på et senere tidspunkt kan anses for ophørt
med drift af selvstændig virksomhed, idet Arbejdsdirektoratet har anmodet a-
kassen som 1.instans om at træffe afgørelse herom.

Bemærkninger til klagen

Du har gjort gældende; at  var dit eneste tegnejob i 2007.

A-kassen har anført; at dit honorar var aftalt på forhånd, 0g at du derfor ikke
arbejdede for egen regning og risiko.

Oplysningerne kan ikke føre til en ændret vurdering af sagen; idet vi som
nævnt finder; at du efter en samlet konkret vurdering må anses for selvstændig
erhvervsdrivende.

Oplysninger i sagen

Vi har afgjort sagen på grundlag af:

De oplysninger; som forelå da Arbejdsdirektoratet traf afgørelse i sagen
Arbejdsdirektoratets afgørelse af 30.juni 2009
Klagen til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg af 6. juli 2009
A-kassens brev af 18. august 2009
Arbejdsdirektoratets genvurdering
Dit brev af 18. september 2009
A-kassens breve af 29. september 2009 og 8. oktober 2009"

Der er under sagen fremlagt forskellige prints fra internettet, herunder fra web.archiveorg
vedrørende tegnestuen  ijuni, au-
gust 0g oktober 2007 figurerede på hjemmesiden blandt andet med anført adresse på teg-
nestuen Navn] , med beskrivelse af arbejdsfelt og liste over egne bøger udgivet i årene 1986
til 1999 samt link til egen hjemmeside. På et print af  hjemmeside fra den 15.juni
2009 figurerer  ikke; hvorimod hans navn på ny fremgår af et print af
hjemmesiden fra den 17.januar 2011, denne gang blandt andet med angivelse af hans pri -
vatadresse, angivelse af salg af malerier og originaltegninger via  ved
 og en liste over egne bøger udgivet i årene 1986 til 2009. Der er ligeledes
fremlagt udskrift af  egen hjemmeside fra juni 2011, der viser; at siden
ikke er aktiv. Det er oplyst; at  dog fortsat betaler til hjemmesiden.


 om
salg af originaltegninger og -illustrationer via en 
Af en udskrift af denne hjemmeside af 24. januar 2011 fremgår, at der på dette tidspunkt
var 24 værker af  til salg.


 overgik til folkepension i 2010.


Der er til illustration af brugen af signatur blandt bladtegnere fremlagt en række tegninger
udført af forskellige danske bladtegnere. Alle tegninger er signerede. Der er enighed om, at
de pågældende tegninger er udført både af lønmodtagere 0g af selvstændige erhvervsdri-
vende.


Af arbejdsløshedskassens vejledning til medlemmerne på internettet, januar 2011, fremgår
under overskriften "Freelance er en konkret vurdering" blandt andet:

- 12 - 
 
 
”Begrebet ”freelance” findes ikke i arbejdsløshedslovgivningen og har ikke 
som begreb noget egentligt indhold. Du er altid enten lønmodtager eller sel v-
stændig.  
 
Det vil både i forhol d til arbejdsløshedslovgivningen og i forhold til andre være 
nødvendigt at foretage en konkret vurdering af, hvorvidt forholdet skal betra g-
tes som et lønmodtager -/ansættelsesforhold, eller om der reelt er tale om u d-
øvelse af selvstændig virksomhed. Ordet freelance skal derfor betragtes som et 
faresignal, og du bør derfor altid kontakte arbejdsløshedskassen med henblik 
på denne vurdering.  
 
Eftersom der i alle tilfælde skal foretages en konkret vurdering, er det derfor 
meget vanskeligt på forhånd at udstik ke klare rammer for forskellen mellem 
lønmodtagerarbejde og selvstændig virksomhed. I vurderingen kan in dgå en 
lang række momenter, hvorefter der foretages en samlet konkret vurdering. Til 
orientering følger nedenfor en række karakteristika for henholdsvis  lønmodt a-
gere og selvstændige (opremsningen er ikke udtømmende):  
 
Karakteristisk for et ansættelsesforhold (lønmodtagere):  
En lønmodtager:  
 aflønnes sker med A -indkomst (med skattetræk)  
 har en ansættelseskontrakt (lovkrav, …)  
 har pligt til at udføre det af talte arbejde  
 skal selv udføre arbejdet og må ikke sætte en anden i sit sted  
 er beskæftiget på fast arbejdstid, evt. timenorm  
 modtager fast løn (pr. måned, time, evt. pr. linie/ord), ikke faktura  
 har aftalt opsigelsesvarsel (evt. omfattet af Funktionærlove n) 
 udfører arbejdet i arbejdsgiverens navn  
 arbejdsgiveren bærer den fulde risiko for arbejdets kvalitet  
 har ret til optjening af feriegodtgørelse eller ferietillæg  
 har ret til løn under sygdom / sygedagpenge, der indbetales ATP mm  
 har sikkerhed for lønnen (omfattet af Lønmodtagernes Garantifond)  
 kan ofte ikke have flere hvervgivere  
 
Karakteristisk for selvstændig virksomhed:  
En selvstændig:  
 er momsregistreret  
 har indtægter  [der]  er B-indkomst (intet skattetræk)  
 udfører arbejdet i eget navn  
 bærer selv ansvar et for arbejdets udførelse og kval itet (egen regning  
og risiko ) 
 fremsender faktura (fastsætter selv honorarets størrelse)  
 aflønnes [sker] efter resultat  
 er selv ansvarlig for at inddrive honoraret (ingen sikkerhed for aflø nning)  
 udfører arbejdet fra egne l okaler  
 afholder selv udgifter til materialer / driftsmidler  
 har ikke nogen personlig arbejdsforpligtelse  
 er ikke underlagt nogen ledelse eller instruktion  
 er ikke omfattet af nogen varsler

kan frit vælge arbejdsform; mængde og tidspunkt
kan frit vælge at arbejde for mange hvervgivere samtidig
tilkendegiver ved annoncering eller lignende at man påtager sig opgaver
benytter skatteregler for selvstændige

Ovennævnte opremsning er principielt ikke prioriteret, men momsregistrering
og fravær af ansættelseskontrakt er begge meget stærke indikatorer for selv-
stændig virksomhed, hvorimod A-skattetræk 0g ansættelseskontrakt som alt-
overvejende udgangspunkt er ensbetydende med et lønmodtagerforhold.

Som eksempel kan nævnes, at en person som løbende udfører honoraropgaver
for forskellige firmaer uden kontrakt; skattetræk, optjening af feriepenge eller
lignende, ofte må betragtes som selvstændig, uanset om vedkommende er
momsregistreret eller ej. Det skyldes, at der i den pågældende situation ikke er
noget som indikerer et lønmodtager - ansættelsesforhold, men at arbejdet
derimod efter sin art reelt svarer til udøvelse af selvstændig virksomhed.

Punkter der også indikerer om man er selvstændig er måden man afregner på:

Hvis du efter afslutningen af en opgave sender en faktura; peger det i retning
af, at du driver selvstændig virksomhed (selvstændige sender fakturaer)

Hvis du efter afslutningen af en opgave sender en lønopgørelse; peger det i ret-
ning af, at du er lønmodtager (lønmodtagere modtager løn)



Der er enighed mellem parterne om, at en arbejdsløshedskasse i henhold til bekendtgørelse
nr. 1618 af 13. december 2006 om selvstændig erhvervsvirksomhed samtidig med efterløn
8 24, stk. 1, 1. pkt. 0g stk. 4, ikke efterfølgende kan tillade arbejde ved enkeltstående ar-
bejdsopgaver; der har karakter af selvstændig virksomhed.

Forklaringer


Der er under sagen afgivet forklaring af 



 har forklaret blandt andet; at han er 67 år, og at han i 2010 blev folkepen -
sionist. Han er uddannet boghandler og har arbejdet hos  fra 1968 til 1978,
hvor han opsagde sit job 0g begyndte at arbejde som selvstændig bladtegner. Han blev ty -
pisk aflønnet med honorar. Han har ikke været momsregistreret eller haft ansatte. I 2003
lejede han en plads hos Tegnestuen Navn . Ilejen indgik tillige lys, vand og varme samt
adgang til en farvekopimaskine.  havde lavet tegnestuens hjemmeside.
Han har ikke særskilt betalt til hjemmesiden; men det var formentlig inkluderet i lejen.

I forlængelse af det, der sketeden 11. september 2001, mistede han arbejdsglæden. Han var
på det tidspunkt tilknyttet Ekstra Bladet, hvor han blev nødt til at gennemse nogle af tv-
udsendelserne om terrorangrebet, hvilket påvirkede ham meget. Det endte med, at han blev
afskediget af Ekstra Bladet, og han fik økonomisk underskud. Det blev også et stort pro-
blem for ham, at det i dag er et krav fra udgiverne; at tegninger udarbejdes elektronisk;
hvilket han heller ikke er i stand til. Efter Muhammed-tegningerne i september 2005 tjente
han ikke noget; 0g han havde derfor ikke råd til at blive i tegnestuen. Muhammed-tegnin -
gerne havde sine omkostninger på mange punkter. I december 2005 vidste han ikke, hvad
han skulle stille op med sig selv. Han besluttede at gå på efterløn; da hans liv havde "slået
en kolbøtte Han gik til krisepsykolog på grund af dødstrusler. Han var sikker på, at han
havde tegnet sin sidste tegning. Han troede, at det ville gå over, men situationen blev blot
værre. Der var stor uenighed i gruppen af de 12 Muhammed-tegnere. Der var nogle af
bladtegnerne, der ville provokere; 0g andre ~ som han ~ der gik ind for 99 'strudse-metoden'=
der gik ud på at gøre sig usynlig. På Tegnestuen Navn var de fire personer; der havde tegnet
Muhammed-tegninger. Da de var fire tegnere samlet på et sted, var PET også særlig op-
mærksom herpå. Politiet patruljerede også jævnligt omkring tegnestuen. Han 0g de øvrige
tegnere overvåges fortsat af PET på deres private bopæle; da PET efter episoden med
 ikke turde tage nogen chance.


Da han den 1. november 2006 gik på efterløn; havde han for længst truffet beslutning om
at ophøre med sin virksomhed . Han kunne ikke arbejde og gik fortsat til psykolog. Han
opsagde lejeaftalen og fik lukket telefonen. Han ønskede alene at beholde sine originale
tegninger. I tegnestuens lokaler havde han begrænset inventar, herunder et stort arbejds-
bord, som ingen af kollegerne var interesseret i. Bordet blev derfor annonceret i Den Blå
Avis 0g efterfølgende fjernet. På det tidspunkt havde han alene en lille kundegruppe, her-
under  Han var flov over at holde op, da han syntes, at han
var for ung, og han er fortsat ked af det. PET anbefalede, at hjemmesiden Navn blev lukket.
Han blev derfor overrasket; da hjemmesiden dukkede op under sagen. Han beholdt alene
sin private mobiltelefon; der er "usynlig? og ikke fremgår af tilgængelige lister. Hans navn
blev fjernet fra tegnestuens skilt i trappeopgangen.


12007 blev han kontaktet af  der er freelance 0g arbejder som redaktør af
 har han lavet
tegninger til  at han var gået på efterløn, men

at han under ordningen om fleksibel efterløn kunne påtage sig små opgaver. Han rettede
henvendelse til arbejdsløshedskassen med henblik på at få accept af, at han påtog sig ar-
bejde for forlaget.  og han fik udbetalt hono-
rar for det udførte arbejde. Der var ikke noget usædvanligt heri. Der blev ikke indgået an-
sættelseskontrakt; og der blev ikke aftalt et opsigelsesvarsel.   er meget be-
stemmende, og han havde en specifik ide om, hvad tegningerne skulle indeholde.
 var den eneste redaktør, som accepterede; at han afleverede tegninger på papir. Før
udarbejdelsen af skitsen til den første tegning havde  beskrevet forslaget til
tegning ret detaljeret.  havde angivet de personer; der skulle være på tegningen;
herunder forslaget til de forskellige hatte; som personerne skulle have på. Han udarbejdede
herefter en skitse efter anvisningerne.  korrigerede herefter skitsen og bad ham
blandt andet tegne et "Ø" på  hat. For så vidt angår den anden teg-
ning havde  forinden lavet en tekst. Der var tale om en parodi på en film med
 og han havde også vedrø-
rende denne tegning fået klare instrukser af  Den fjerde og den femte tegning
skulle vise henholdsvis  havde også vedrø -
rende disse tegninger nøje angivet; hvad tegningerne skulle vise. Tegningen af 
skulle bruges som illustration til en tekst; 0g  havde bedt ham om at
tegne  var en parodi på en
gammel børnebog om Münchhausen.  bad ham om at få fat i børnebogen, så
han kunne se, hvordan kanonen så ud.


Han opgav den udbetalte løn til arbejdsløshedskassen; og han betalte skat heraf. Han
sendte ikke en faktura til  Han afholdte selv udgifter til blyant, viskelæder og
nogle vandfarver for omkring 10 kr. De fastsatte rammevilkårene sammen, og der var ikke
papir på noget. Da han i sin tid var tilknyttet Ekstra Bladet; var der en mundtlig aftale om,
at der blev trukket A-skat, hvilket også gjaldt opgaver for Det Fri Aktuelt. I bogbranchen
er det derimod almindeligt med honorarer.  og han aftalte på forhånd, hvad han
skulle have for det, og betalingen var afhængig af antal tegninger. Han har en "streg' 0g
det var så at sige denne "streg? som  købte. Han bestemte selv, hvornår han
udførte opgaven; blot han overholdt fristen. Han lavede typisk tegningerne inden for al-
mindelig arbejdstid. Han er ophørt med at lave bladtegninger; bortset fra tegninger til
 en gang om året. Han signerer sine tegninger; hvilket er almindelig praksis
blandt tegnere, journalister m.v.

Med hensyn til de øvrige fremlagte tegninger er tegnerne 

er selvstændige.


Han kender  om
han måtte låne nogle af hans tegninger; da han gerne ville sælge gamle tegninger. Han
fandt nogle gamle tegninger, som han gav  Det var der ikke noget fordækt i_
Det har alene været en begrænset forretning. Han har i alt modtaget 5.500 kr. for tegnin -
gerne.


Efter at han er blevet folkepensionist; er han kommet på  og Danske Bladtegneres
hjemmesider; da han gerne vil "stikke hovedet? lidt frem igen. Navn eksisterer ikke længere
på grund af krisen. Han ser fortsat  om at komme
på hjemmesiden igen Han gik ud fra, at hjemmesiden ville blive opdateret. Danske Blad-
tegneres hjemmeside er blevet nedlagt. Der er ikke aktivitet på 
men han har valgt at bevare domænet. Han har et håb om, at han kan komme på
højkant igen og bidrage lidt til samfundet.


 siden 1992.
Han har skrevet brevet af 25. september 2009 og kan vedstå indholdet heraf. Samarbejdet
med  om at lave helt
specifikke tegninger.  2007 kontak-
tede han  var på efterløn. Han så ingen
problemer i det, da han betragtede  som lønmodtager nu. Han bestilte tegningerne på
samme måde, som før  gik på efterløn. Afregningen har han intet med at gøre. Prisen
på tegningerne har stort set været den samme gennem årene. Der blev afregnet pr. tegning
0g ikke ud fra anvendt tid. For så vidt angår skitsen til den første tegning havde han bedt
 om at tegne bestemte personer med forskellige hatte på over temaet "jeg sætter min
hat, som jeg vil? . For så vidt angår  om at sætte "Ø"'
hatten; så man kunne se, at hun var fra enhedslisten: Med hensyn til tegningen med
 om at
erstatte 
havde han bedt  som baggrundsfigur, da han
lige var død. Han kan ikke huske omstændighederne omkring tegningen med 
men der var formentlig en tekstforfatter; som havde skrevet noget om 

For så vidt angår tegningen med 
fra Ekstra Bladet. Med hensyn til tegningen af  var der en tekstfor-
fatter; som havde lavet en tekst. For så vidt angår tegningen med  var nyhe -
den, at han blev fyret for at lave "fusk" med reportager. Han bad  om at tegne 
som Baron von Münchhausen ridende på en kanon.


Han angav ideer til tegninger, både før 0g efter at  gik på efterløn. Tegningerne skulle
passe til teksten. Der var alene tale om telefoniske anvisninger. De øvrige tegnere sendte
derimod skitser i udvalg 0g det var udelukkende i forhold til  at han gav udtrykke-
lige instrukser. Han er ikke selv tegner, men tekstforfatter.


I branchen har man aldrig lavet ansættelseskontrakter. Arbejdet med  er hektisk
0g varer omkring 2-3 uger. De har aldrig tænkt på at lave ansættelseskontrakter til brug for
arbejdet med  Alle tegningerne signeres af kunstneren. Han har alene købt ret-
ten til at publicere tegningerne.


 siden 1992. Det foregik på nogenlunde samme
måde gennem alle årene. Han ringede hver gang til  og gav nærmere instrukser. Da
 selvstændig. Afregningsformen var for -
skellig; men det havde han ikke noget med at gøre. Han gik ud fra; at selvstændige sendte
fakturaer. Der var nogle af kunstnerne, der var momsregisterede.


 har en vis kunstne -
risk frihed i forhold til de mere enkle tegninger, mens vidnet i forbindelse med mere kom-
plicerede tegninger modtager en skitse.


 har forklaret blandt andet, at hun har været direktør for arbejdsløshedskassen
siden 1997 og direktør i Dansk Journalistforbund siden 2004. Hun er uddannet jurist. Hun
havde ikke kendskab til  sag, da den blev behandlet i arbejdsløsheds -
kassen. "Freelancer" er ikke et afgrænset begreb. Arbejdsløshedskassen anvender udtryk -
ket om de medlemmer, der ikke er fastansatte. De har ikke opgjort antallet af freelance -
medlemmer. Dansk Joumnalistforbund har ca. 3.000 medlemmer, der arbejder som free-
lancere. Det er et vidt begreb. Det karakteristiske er, at de pågældende medlemmer ikke
har en fast arbejdsgiver. Freelancere giver mange juridiske udfordringer; da lovgivningen
ikke tager højde for freelance-arbejde. Man skal vurdere, om der er tale om virksomhed

som selvstændig eller lønmodtagerarbejde. Ud fra driftsbekendtgørelsen bliver man ikke
meget klogere i forhold til freelancere. Hun har været involveret i forarbejdet til vejlednin-
gen fra 2005 om drift af selvstændig virksomhed, hvor hun deltog i udvalgsarbejdet vedrø-
rende honorarmodtagere, herunder angivelse af kriterier. Sagsbehandlerne behandler ofte
denne problemstilling i forhold til honorarmodtagere. Det er meget sjældent; at Ankesty -
relsens Beskæftigelsesudvalg tilsidesætter arbejdsløshedskassens vurdering. Efter arbejds-
løshedskassens vurdering har der ikke været tvivl om at  arbejde må
betragtes som lønmodtagerarbejde.


Arbejdsløshedskassen har indtil videre lagt "pengene ud?' for så vidt angår 
Hun ved ikke; om der er søgt refusion fra arbejdsløshedskassen hos staten; men ar-
bejdsløshedskassen har i hvert fald ikke modtaget noget beløb fra statskassen. Arbejdsløs -
hedskassen har udbetalt 414.000 kr. til  og der er indtil videre ikke inten-
tioner om at opkræve beløbet hos  Arbejdsløshedskassen kan af egne
midler vælge at friholde et medlem i forhold til statskassen.


Når det er afklaret; om der er tale om selvstændig virksomhed eller lønmodtagervirksom-
hed, skal det afgøres; om der er tale om kontrollerbart eller ukontrollerbart arbejde. Der er
tale om ukontrollerbart arbejde som lønmodtager, hvis arbejdsgiveren ikke kan kontrollere;
hvornår arbejdet udføres .


 har forklaret blandt andet;, at han er uddannet tegner. Han tegner satire- og
karikaturtegninger. Han leverer tegninger til Berlingske Tidende og derudover forskellige
blade og fagblade. Han er freelancer 0g opfatter sig selv som selvstændig. Han er momsre -
gistreret. Før 1997 var han fastansat på forskellige aviser; men med samme arbejdsfunk -
tioner. Det eneste, der er sket, er, at han er rykket ud fra en fast arbejdsplads. Han blev en
del af fællesskabet Navn i 1997.Navn var et kontorfællesskab, hvor de dengang var 5 per-
soner. De lejede et kontor sammen for at få kollegialt samvær og et redaktionsmiljø. Han
arbejder ofte hjemmefra og har tilsvarende udstyr derhjemme. Efter Muhammed-tegnin-
gerne opsagde  lejemålet. De havde en lejekontrakt i forhold til udlejer.
Han mener, at  1 2003 gik ud af det egentlige fællesskab i forbindelse med, at de
flyttede ind i nye lokaler. På det tidspunkt ville  gerne have et friere forhold til dem
Den nye gruppe af Navn var derfor uden  Der var trådt en ny person ind i fællesska -
bet i stedet for  skulle være
lejer hos Navn] 0g betale et bidrag til tegnestuen. Det var af økonomiske årsager, at 

gik ud af fællesskabet.  havde hele tiden talt om at trappe ned. På et tidspunkt gav
 udtryk for, at han hellere ville være forfatter.


Han ved ikke, hvorfor  fortsat figurerede på hjemmesiden; efter at han var gået på ef-
terløn. Det var  gik på efterløn;
blev hans navn slettet af deres fælles skilt i opgangen. I det lokale; hvor  til sidst
havde sin arbejdsplads, kom et nyt medlem ind, som overtog det pågældende lokale. 
har ikke tegnet på tegnestuen; efter at han gik på efterløn. Navn er i store træk stoppet. Det
kan godt være, at 
hvor der er en redaktionsgruppe bestående af 5-7 tegnere 0g en halv snes tekstforfatte -
re


 Han er journa-
listuddannet og påbegyndte i 2006 online-galleriet  der omfatter tegneserier
og blade. Imarts 2009 blev der oprettet et fysisk galleri i Hillerød, der siden er flyttet til
 da
han var helt sikker på, at  fandt 43 tegnin-
ger frem; som han fik lov til at sælge i kommission. Da  blev pensionist, spurgte han
 om han havde mulighed for at lave malerier. Kommissionsaftalen gælder fortsat,
men han har alene solgt for i alt 10.000-11.000 kr., hvoraf  har fået halvdelen.


Han mener, at de talte om, at  i hvert
fald ikke kunne lave nye ting for ham. Aftalen angik derfor kun tegninger, som allerede var
udarbejdede.


Procedure


Parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres påstandsdokumen -
ter


Arbejdsløshedskassen for Joumnalistik Kommunikation og Sprog har som mandatar for
 i påstandsdokument af 31. oktober 2012 anført følgende:

- 20 - 
 
”Afgørende i nærværende sag er spørg smålet om, hvorvidt sagsøgerens virk-
somhed i forbindelse med hans overgang til efterløn  var ophørt mere end mid -
lertidigt, jf. ar bejdslø shedsforsikringslovens § 74c, stk.  
 
I den forbindelse skal det fremhæves, at borgere på efterløn efter reglerne i ar -
bejds løshedsforsikringslovens § 74e, stk. 1, kan have lønarbejde uden be -
grænsninger m od fradrag i efterlønnen, samt at en efterlønsmodtager tilsvaren -
de – efter tilladelse fra a -kassen og s åfremt opgaven ikke strækker sig ud over 
6 måneder og over 400 timer – kan have enkeltstående arbejdsgaver, der har 
karakter af selvstændig virksomhed, jf. bekendtgørelse om selvstændig vir k-
somhed samtidig med efterløn, bkg. nr. 1618 af 13. december 2006, dennes § 
24, jf. i øvrigt også bekendtgørelse om fleksibel efter løn, bkg. nr. 1621 af 13. 
december 2006, dennes § 29.  
 
Yderligere skal det fremhæves, at sagsøgeren i øvrigt helt åbenbart ikke har u d-
ført selvstændig virksomhed som defineret i bekendtgørelse om drift af selv -
stændig vir ksomhed, bkg. nr. 1303 af 14. december 2005, § 2, stk. 2.  
 
Afgørende bliver således, hvorvidt sagsøgeren kan dokumenter e, at han end e-
ligt har overdraget eller lukket sin virksomhed, jf. bekendtgørelse om ophør 
med udøvelse af selvstæ ndig virksomhed som hovedbeskæftigelse, bkg. nr. 850 
af 16. oktober 2002, § 3, jf. § 2.  
 
Sagsøgeren gør gældende , at dette er tilfældet.  
 
I den forbindelse skal det fremhæves, at han før overgangen til efterløn i efte r-
året 2006 drev selvstændigvirksomhed fra lejede lokaler, at han havde en be -
tragtelig o msætning på sine tegninger alene, og at han i enhver henseende age -
rede som selvstæn dig erhvervsdr ivende, herunder i skattemæssig henseende  
[…] 
 
Sagsøgeren valgte i kølvandet på Muhammedtegningerne at lukke sin sel v-
stændi ge virksomhed og gå på efterløn, da han i en længere periode var af skå-
ret fra at agere som tegner og derfor havde så få  opgaver, at han ikke kunne e r-
nære sig som sådan.

Han opsagde derfor sit lejemål på Frederiksberg [. . ].


[-Jefter sagsøgerens overgang til efterløn og fraflytning af lejemålet blev post
sendt til sagsøgerens private adresse.


Sagsøgeren afhændede endvidere alle sine driftsmidler bestående af et arbejds-
bord, en kontorstol, en stigereol; nogle fag- 0g håndbøger, nogle brugte farve -
blyanter samt en stationær computer af ældre dato med tilhørende sorthvid
printer. Øvrige arbejdsredskaber, herunder en farvekopimaskine, farveprinter
0g scanner og internet indgik i huslejen hos Tegnestuen Navn, hvilket sagsøge -
ren efter fraflytningen af lejemålet ikke længere ville have adgang til.


Fastnettelefonen på arbejdet blev lukket; og sagsøgeren havde dengang = og nu
fortsat -  herefter udelukkende en privat mobiltelefon; som af sikkerhedshensyn
ikke er opført nogen steder.


Sagsøgeren meddelte i øvrigt sine kunder; at han ville gå på efterløn:


For så vidt angår  så var den på tids-
punktet for sagsøgerens ophør med selvstændig virksomhed efter sagsøgerens
opfattelse lukket. Dette var sket efter råd fra PET i forbindelse med Muham-
medkrisen. Siden blev senere åbnet uden sagsøgerens vidende og i øvrigt luk-
ket igen; efter han blev bekendt dermed [-]


Om  kan det i øvrigt bemærkes, at
denne ikke var opdateret ihvert fald siden 2004, 0g at den i øvrigt ikke inde-
holdt nogen former for annoncering, herunder oplysninger om priser, kontorti_
der, leveringsbetingelser eller andet. Der var tale om en hjemmeside indehol-
dende gamle tegninger fra før 2001 og i realiteten et visuelt CV, hvilket er helt
sædvanligt for kunstnere som sagsøgeren. Det bemærkes også, at mange fast-
ansatte journalister og fotografer har tilsvarende hjemmesider til illustration af
det arbejde; de har udført. Dette accepteres generelt i branchen 0g betragtes
ikke som illoyalt eller konkurrerende virksomhed eller tilsvarende.

Det bemærkes i den forbindelse; at det i øvrigt ikke er udsædvanligt; at man
som privatperson har en hjemmeside. I det moderne 0g elektronisk samfund
som Danmark har mange mennesker mange former for elektroniske profiler,
det være sig hjemmesider; en profil på Facebook, Twitter osv. Det forhold, at
man har en hjemmeside eller i øvrigt er aktiv på div. elektroniske fora kan i sig
selv kan ikke være at sidestille med, at man driver selvstændig virksomhed.


For så vidt angår  blev sagsøgeren tilsvarende fjernet
fra denne hjemmeside i forbindelse med Muhammedkrisen; idet han igen i juni
2010 blev optaget derpå. Han var således ikke i perioden fra overgang til ef -
terløn og indtil han overgik til folkepension at finde på den pågældende hjem-
meside [.]


Forbindelsen til Tegnestuen   skyldes, at sagsøgeren ikke er erfaren eller
har viden eller udstyr til at lave sin egen hjemmeside, hvorfor han valgte at
samarbejde med sine tidligere kolleger derom.


Sagsøgte har under sagens behandling for retten henvist til, at sagsøgeren har
sat en række tegninger til salg på 


Om disse skal det fremhæves, at der er tale om tegninger, der alle er udført i
perioden 1989-2001 0g således lang tid før sagsøgerens overgang til efterløn.


Det skal i øvrigt bemærkes, at sagsøgerens indtjening derved har været ganske
beskeden og i omegnen af kr. 5.500.


Afgørende for sagsøgtes afgørelse i sagsøgerens sag var det arbejde, som sag -
søgeren udførte for  i efteråret 2007 [. ]


For så vidt angår arbejdet udført for  skal det fremhæves,
at sagsøgeren blev kontaktet af redaktør  Der var således tale om
en klar bestillingsopgave.

Arbejdet bestod i, at  fremkom med nogle meget specifikke in-
strukser bestående på at tagne navngivne personer i beskrevne situationer pas -
sende til en allerede forfattet tekst.


Derefter udfærdigede sagsøgeren og fremsendte udkast og skitser til
 Selve
tegningerne blev først færdiggjort og rentegnet efter  godkendelse.


Sagsøgeren kunne i øvrigt ikke selv fastsætte sin arbejdstid; eftersom det klart
fremgik af aftalen mellem sagsøgeren og  hvornår arbejdet skulle
udføres i forhold til den deadline, der skulle overholdes.


For så vidt angår udgifterne forbundet med udførelsen af arbejdet, så bestod de
af udgifter til papir, en tuschpen og nogle vandfarver, som sagsøgeren alligevel
var i besiddelse af. Sagsøgeren skønner udgifterne til materialeforbrug til ud-
førelsen af arbejdet til omkring kr. 10 og spørgsmålet om afholdelse af udgifter
dertil synes temmelig ubetydeligt.


Da arbejdet var færdiggjort anviste redaktør  det aftalte beløb til
betaling til  der derefter udbetalte dette og
fremsendte en lønseddel for udbetalingen [-].


Denne lønseddel blev fremsendt til en forkert adresse, hvilket også er aner -
kendt af sagsøgte, må have beroet på en fejltagelse hos forlaget, idet al anden
post sendt fra forlaget til sagsøgeren efter dennes overgang til efterløn er blevet
fremsendt til privatadresse


Således fremsendte sagsøgeren ikke hvilket ville være sædvanligt, såfremt
man udførte selvstændig virksomhed en faktura for udførelsen af opgaven.


Således havde sagsøgeren altså forinden arbejdets udførelse sikret sig en aftale,
herunder en klar aftale om lønnen og vilkårene i øvrigt for arbejdet; der ikke
blev udført for sagsøgerens egen regning og risiko; sagsøgeren havde pligt til
personligt at udføre opgaven; idet han i øvrigt konkret i forbindelse med arbej-
dets udførelse var underlagt klar instruktion og kontrol fra redaktør

 1 der også foranledigede; at der udstedtes en lønseddel for det udførte
arbejde.


Sagsøgeren agerede således i det hele taget også i skattemæssig henseende
som lønmodtager:


Dette er i øvrigt en helt sædvanlig måde for lønmodtagerfreelancere at arbejde
på både i forhold til indgåelsen af aftale om arbejde, dettes udførelse 0g af-
lønningen og vilkårene for ansættelsen; jf. i øvrigt også ansættelsesbevisloven
og funktionærloven.


Det er således ikke udelukket; at lønarbejde udføres i korte projektansættelser,
som tilfældet var det for sagsøgerens arbejde for 


Det forhold, at sagsøgeren tidligere havde drevet selvstændig virksomhed
burde ikke stille ham ringere end andre, der måtte vælge at arbejde som løn-
modtagerfreelancer.


Fra sagsøgtes side har man også gjort gældende; at sagsøgeren udførte arbejdet
for  ieget navn; eftersom han signerede sine tegnin -
ger


Hertil [..], bemærkes, at sagsøgerens signatur af tegningerne i  er
den for branchen sædvanlige måde at kreditere ophavsmanden på.


Ophavsmanden til et ophavsretligt beskyttet værk har krav på kreditering; jf.
ophavsretslovens $ 3. Dette krav er uafhængigt af, hvorvidt man er selvstændig
eller lønmodtager, og krediteringenlsigneringen kan således ikke sammenkæ -
des med spørgsmålet om, hvorvidt man "arbejder i eget navn" som anført af
sagsøgte.


Om sagsøgtes indtægtsmæssige forhold i øvrigt skal det fremhæves, at sagsø-
geren forud for opgaven udført for forlaget  ikke havde
haft nogen form for opgaver siden sin overgang til efterløn pr. 1. november

2006, i hvilken perioden han heller ikke havde anskaffet sig nye driftsmidler
eller lignende.


Samlet gøres det for så vidt angår sagsøgerens arbejde for 
i oktober 2007 gældende; at sagsøgeren udførte arbejdet i perioden
22.-29. oktober 2007, at han oppebar en indtægt på samlet kr. 23.552, at han
forud derfor siden sin overgang til efterløn pr. november 2006 ikke havde op
pebåret nogen form for indtægt 0g at indtægten i øvrigt må betragtes som helt
underordnet og i hvert fald ikke regelmæssigt; 0g at sagsøgeren ikke har udført
andet arbejde som tegner i 2007 overhovedet.


Dertil kommer, at sagsøgeren forinden arbejdets udførelse havde aftalt vilkå -
rene derfor med  idet selve arbejdet blev udført un-
der klar 0g udførlig instruktion fra redaktør  at sagsøgeren havde
pligt til at udføre arbejdet personligt; 0g at sagsøgeren også modtog lønseddel
for arbejdet.


Det kan derfor ikke antages, at sagsøgeren ved det udførte arbejde for
 1 perioden 22.-29. oktober 2007 drev selvstændig virksom-
hed.


Dertil kommer, at det må lægges til grund, at sagsøgeren i øvrigt ville have haft
mulighed for at påtage sig arbejdet også som selvstændig, såfremt han forinden
havde søgt om tilladelse dertil, jf. bekendtgørelse om selvstændig virksomhed
8 24, at han utvivlsomt ville have opnået en sådan tilladelse; 0g at sagsøgeren i
relation til reglerne om fradrag i efterlønnen i den situation rent faktisk ville
være blevet stillet økonomisk mere fordelagtigt.


Således var det muligt for sagsøgeren at udføre det pågældende arbejde både
som selvstændig 0g som lønmodtager; 0g der har ikke været nogen form for
økonomisk incitament for sagsøgeren til at udføre arbejdet i strid med regler-
ne' Sagsøgeren indhentede i øvrigt råd og vejledning hos mandataren forinden
han påtog sig arbejdet 0g han anførte loyalt indtægten på sit efterlønskort [-]

Sagsøgeren befinder sig derfor i en situation; hvor han fratages efterlønnen på
baggrund af en indtægt på under kr. 25.000, som han ville have fået tilladelse
til at oppebære, hvis han havde været klar over, at myndighederne ville be -
tragte arbejdet som selvstændig virksomhed.


Det fremstår derfor som uproportionalt at fratage sagsøgeren efterlønnen på det
pågældende grundlag, idet det skal fremhæves; at vurderingen af, hvorvidt der
er tale om arbejdet udført på henholdsvis lønmodtagervilkår eller som selv-
stændig virksomhed konkret i denne sag foretages på baggrund af et konkret
skøn; hvor dette element burde have indgået. 99


Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har i påstandsdokument af 31. oktober 2012
anført følgende:


"Til støtte for frifindelsespåstanden gøres det gældende; at der ikke er det for-
nødne sikre grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalgs
afgørelse af 28.maj 2010 []


Efterløn kan kun udbetales til et medlem; der er ledigt, jf. arbejdsløshedsforsik-
ringslovens 8 74 a, stk. 1, nr. 4, jf. 57, stk. 1, 1. pkt.


En selvstændig erhvervsdrivende anses for ledig når hans personlige arbejde i
virksomheden er "ophørt mere end midlertidigt" , jf. arbejdsløshedsforsik - 7
ringslovens $ 74 a, stk. 1, nr. 4, jf. 57, stk. 3, 1. pkt. og arbejdsløshedsforsik -
ringsloven 8 74 c, stk. 1_


Der er[.- ] enighed mellem parterne om; at  drev selvstændig
erhvervsvirksomhed i arbejdsløshedsforsikringslovens forstand fra 1978 0g
frem til den 31. oktober 2006, og at han pr. 1.november 2006 overgik til ef-
terløn.


Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har i sin afgørelse med rette fundet; at
 genoptog driften af sin selvstændige erhvervsvirksomhed i

forbindelse med sit arbejde for  fra den 22. oktober
2007, jf. driftsbekendtgørelsens $ 2, stk. 10g stk. 4.


Begrebet "selvstændig erhvervsvirksomhed" i arbejdsløshedsforsikringslovens 7
forstand er ikke direkte sammenligneligt med et tilsvarende begreb inden for
andre retsområder, herunder inden for det skatte- og arbejdsretlige område.
Vejledninger og praksis m.v. på skatte- 0g arbejdsretsområdet er derfor ikke
normerende for forståelsen af begrebet selvstændig erhvervsvirksomhed i rela -
tion til arbejdsløshedsforsikringsloven.


Beskæftigelsesudvalget lagde ved sin afgørelse herved vægt på, at
 selv
skulle afregne skat af dette.


Videre lagde Beskæftigelsesudvalget [vægt på]; at  aftale
med  ikke havde karakter af et egentligt ansættelses -
forhold, herunder at han ikke var omfattet af et opsigelsesvarsel, 9 han ikke
var i et egentligt over-lunderordnelsesforhold, at han selv kunne vælge; hvilke
opgaver han ønskede at påtage sig, 0g at han selv kunne fastlægge sin arbejds -
tid.


Herudover kan også lægges vægt på, at  ikke betalte ATP-bi-
drag eller arbejdsmarkedsbidrag af det modtagende honorar, samt at han ud-
førte arbejdet i eget navn.


At honoraret for  arbejde var aftalt på forhånd kan ikke i sig
selv føre til, at  må betragtes som lønmodtager.


Den omstændighed, at  arbejdede som "freelance' har ingen
selvstændig betydning i forhold til arbejdsløshedsforsikringsloven. Efter loven
er man enten lønmodtager eller selvstændig, hvilket skal afgøres ud fra en kon -
kret vurdering. Se også driftsvejledningens bemærkninger til driftsbekendtgø-
relsens $ 2, stk. 1

Ankestyrelsens afgørelse støttes i øvrigt af, at  figurerede på
 i okto-
ber 2007, ligesom at der fra denne hjemmeside var et link til 
egen  der på dette tidspunkt ikke var
lukket.


Det bemærkes dog at uanset om det var en fejl, der ikke kunne tilregnes
 og uanset at
det lægges til grund, at  egen
 ikke var aktiv 0g opdateret; da gøres det gældende;
at Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg med rette fandt, at 
med sit arbejde for  drev selvstændig erhvervsvirk-
somhed fra den 22. oktober 2007


Det bestrides[ .], at Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalgs afgørelse skulle
være uproportionel som følge af, at sagsøgeren ville have fået tilladelse til at
udføre opgaven for  såfremt han havde ansøgt om
tilladelse herom, jf. 8 24 i den dagældende bekendtgørelse nr. 1618 af 13.de-
cember 2006.


Spørgsmålet om proportionalitet bliver alene relevant; såfremt en afgørelse er
truffet på baggrund af et forvaltningsretligt skøn; dvs. i tilfælde, hvor afgørel-
sens præmisser eller indhold kun ufuldstændigt er beskrevet i loven.


Afgørelsen af, om  drev selvstændig erhvervsvirksomhed i ar-
bejdsløshedsforsikringslovens forstand er en lovbunden afgørelse 0g beror der-
for ikke på et forvaltningsretligt frit skøn. Afgørelsen beror i stedet på en be-
vismæssig vurdering af skønsmæssig karakter.


Det kan i øvrigt ikke lægges til grund for sagens pådømmelse, at 
kunne eller ville have fået en sådan forudgående tilladelse.


Retsgrundlag


Selvstændig erhvervsvirksomhed i arbejdsløshedsforsikringslovens forstand

- 29 - 
 
 
Ifølge arbejdsløshedsforsikringslovens § 74 a, stk. 1, nr . 4, forudsætter ret til efterløn, 
at det pågældende medlem af arbejdsløshedskassen vil kunne opfylde betingelse rne 
for ret til dagpenge ved ledighed, jf. dagældende lovbekendtgørelse nr. 994 af 8. au -
gust 2007 med senere ændringer.  
 
Videre fremgår af lovens § 57, stk. 3,  jf. stk. 1, hvornår en selvstændig erhvervsdri -
vende, der søger om dagpenge, skal anses som ledig. Stk. 1 fastlægger som en ho -
vedregel, at dagpenge kun kan udbetales til et medlem, som er ledigt. I bestemmelsen 
i stk. 3 he dder det i den dagældende affattelse : 
 
”En selvstændig erhvervsdrivende anses for ledig, når hans personlige arbejde i 
virksomheden er ophørt mere end midlertidigt. Nærmere regler om, hvornår en 
selvstæn dig erhvervsdrivendes personlige arbejde i virksomheden anses for 
ophørt mere end midlertidigt, fastsættes af direktøren for Arbejdsdirektoratet  
efter forhandling med Beskæftigelsesr ådet. ”  
 
Disse regler suppleres af lovens § 74 c, stk. 1, der indeholder følgende regel : 
 
”Overgang til efterløn kan ske fra beskæftigels e, ledighed eller delpension. 
Medlemmer, der driver selvstændig virksomhed inden overgangen til efterløn, 
og som ikke viderefører virksomheden efter reglerne i § 74 f og § 74 g, kan 
først overgå til efterløn, når det personlige arbejde i virksomheden er o phørt 
mere end midlertidigt.”  
 
Bestemmelserne i § 74 a, stk. 1, nr. 4 og § 74 c, er indsat ved lov nr. 276 af 12. maj 
1999, og det fremgår af lovforslaget, at bestemmelserne svarer til de tidligere gæ l-
dende efterløn sregler i §§75 b og § 75  a. Af bemærkni ngerne til forslaget til bestem -
melsen i § 75  a fremgår, at det fortsat skulle være en betingelse for overgang til ef -
terløn, at medlemmets personlige arbejde i den selvstændige virksomhed skulle være 
ophørt mere end midlertidigt, jf. lovfor slag nr. 29/19 91-92, s. 6.   
 
Bestemmelsen, som svarer til § 57, stk. 3, 1. pkt., er indsat ved lov  nr. 311 af 10. juni 
1976.  Lovforslagets bemærkninger indeholder under overskriften ”Ledighed” bl.a. 
følgende afsnit om den foreslåede bestemmelse:  
 
”…Ved den foreslåede a ffattelse præciseres det […], at det ikke alene er en 
nødvendig, men også tilstrækkelig betingelse for, at en selvstændig kan be -
tragtes som ledig, at hans personlige arbejde i virksomheden er ophørt.

- 30 - 
 
 
[…] 
    
Herudover foreslås det udtrykkeligt tilkende givet, at ophøret af den p ågælden -
des beskæftigelse i virksomheden skal være af mere end midlert idig karakter. 
Arbejdsophør som følge af sæsonmæssig eller anden mi dlertidig lukning af 
virksomheden – f.eks. sæsonmæssig lukning af so mmeretablissementer – med-
fører ikke at den erhvervsdrivende kan betra gtes som ledig. Denne begræns -
ning må anses for nødvendig for at hindre, at da gpengene kommer til at virke 
som støtte til virksomheden.  
    
[…] 
    
Medens der ikke er nogen begrebsmæssig forskel mellem selv stænd iges og 
lønmodtageres ledighed, vil der i praksis ofte være specielle vansk eligheder 
ved at konstatere, hvornår ledigheden er indtrådt for en sel vstændig.  
     
Udgangspunktet er i begge tilfælde medlemmets ”ledighedserklæring”, der 
forudsættes afgi vet på tro og love. En lønmodtagers egne o plysninger om le -
digheden vil sædvanligvis kunne kontrolleres gennem oplysninger fra arbejds -
giveren. Med hensyn til de selvstændige må udgangspunktet være den pågæl -
dendes egen skriftlige redegørelse for o mstændig hederne ved ophøret af virk -
somheden. Der vil imidlertid ofte foreligge oplysni nger, der lader sig konstate -
re objektivt, f.eks. afhændelse af virksomheden eller af bygninger, maskiner, 
varelæger m.v. eller afmelding til momsr egisteret o. lign.” (FT 1975 -76, tillæg 
A, sp. 4040f).  
 
Ved lov nr. 364 af 7. juni 1989 ændredes loven, herunder for så vidt angår beste m-
melser om selvstændige erhvervsdrivende. De foreslåede ændringer skete på ba g-
grund af overvejelser i betænkning nr. 1149/1988 fra Udvalget om ref orm af regle rne 
om arbejdsløshedsforsikring af selvstændige erhvervsdrivende. I de almindelige b e-
mærkninger til lovforslaget til ændringsloven nævnes, at en række forslag fra b e-
tænkningen agtedes gennemført administrativt, herunder angående en klarere a f-
grænsning af begrebet ”udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed”. Videre frem -
går det, at der i en bekendtgørelse om optagelse af selvstændige ville blive o pstillet 
mere klare kriterier for, hvornår der foreligger udøvelse af selvstændig erhvervsvirk -
somhed i arbejdsløshedsforsikring slovens forstand.   
 
I betænkning 1149/1988 drøftes ”midlertidighedsbegrebet” i lovens § 57, stk. 3, om, 
at ”en selvstændig erhvervsdrivende anses som ledig, når hans personlige arbejde i 
virksomheden er ophørt mere end midle rtidigt”. Afsnittet herom indeholder bl.a. fø l-
gende passus:

- 31 - 
 
”…  Ledighed  
 
I ledighedssituationen har man be grebsmæssigt […] ikke tilsigtet nogen fo rskel 
mellem lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende. Begre bet fungerer her 
tidsubestemt og retter s ig primært mod medlemmets intentioner om eventuel 
fortsættelse af virksomheden. Arbejdsophør som følge af sæsonmæssig eller 
anden midlertidig lukning af virksomheden skal herefter ikke kunne medføre, 
at den erhvervsdrivende kan betragtes som ledig og opnå ret til dagpenge. Be -
grænsningen anses nødvendig for at hindre, at dagpengene kommer til at fu n-
gere som virksomhedsstøtte. …  
 
Konklusion  
 
Der har i udvalget været givet udtryk for, at midlertidighedsbegrebet fortsat må 
tillægges bred betydning, da forsikr ingen ikke er e n erhvervsstøtteordning. … 
(Bet., s. 68f)  
 
Under udvalgets drøftelser af ledighedsbegrebet nævnes videre:  
 
”Medens der således ikke er nogen begrebsmæssig forskel mellem selvstænd i-
ges og lønmodtageres ledighed, er der i praksis ofte specie lle vanskeligheder 
med at konstatere, hvornår  ledigheden er indtrådt for en selvstændig.  
 
… Men hvor en lønmodtagers oplysning om ledigheden sædvanligvis lader sig 
enkelt og entydigt kontrollere gennem oplysninger fra arbejdsgiveren, må man 
ved selvstændi g virkso mhed opstille mere differentierede dokumentat ionskrav 
alt af hængig af virk somhedens art og ophørsmåden.  (Bet., s. 69f)  
 
Endvidere henvises anførte sted til d en dagælden de bekendtgørelse  - med tilhørende 
vejledning - om ophør med udøvelse af selvstæ ndig vi rksomhed som hovedbeskæft i-
gelse og eksempler fra denne bekendtgørelse  på foranstaltninger, som lader sig ko n-
statere objektivt (såsom afhændelse af virksomheden eller af bygninger, maskiner, 
varelager mv. og afmeldi ng til offentlige registre) . 
 
I betænkningens drøftelse af generelle spørgsmål vedrørende ”Dokumentations - og 
kontrolmuligheder” hedder det bl.a.:  
 
”… Bevisbyrden  
Det er som udgangspunkt medlemmet, der skal bevise, at han eller hun opfyl -
der betingelserne for retten til  dagpenge efter arb ejdsløshedsforsikringslovens 
kapitel 10. Beviset tilvejebringes normalt gennem medlemmets oplysninger på 
ledighedserklæringen med diverse bilag, dels gennem indhentelse af arbej dsgi-
verdokumentation o.l.  …

- 32 - 
 
Ofte vil der dog vise sig behov for at opstill e supplerende bevis - eller formo d-
ningsregler, enten fordi det kan være vanskeligt at komme til klarhed omkring 
sagens faktiske omstændigheder … eller fordi sagens problemstilling beror på 
en stærkt skønspræget vurdering, jf. eksempelvis spørgsmålet, om et  medlem 
er under givet reglerne for lønmodtagere eller selvstændige erhvervsdrivende. 
Mængden af skønsmæssige vurderinger og de begrænsede dokumentations - o 
kontrolmuligheder kan især for selvstændige erhvervsdrivende gøre bevisby r-
despørgsmålet til en afg ørende faktor i regeldannelsen.  
 
Det er derfor vigtigt, at regelsættet konkretiserer bevistemaet alt afhængig af 
medlemmets faktiske muligheder, og at se ”bevisbyrden” som et spørgsmål om 
den grad af bevis (eller af tvivl), som kan accepteres.  
 
Konklusion  
 
Udvalget har fundet det afgørende at lægge til grund, at selvstændige ikke har 
samme dokumentationsmuligheder som lønmodtagere. Systemet skal derfor 
passe på ikke at gå for vidt i sine dokumentationskrav, således at det bliver 
ulige sværere for den selvst ændige at opnå ret til samme ydelser som lønmod -
tageren. 
 
…”   (Bet., s. 77f) 
 
 
Af betænkningens kapitel med forslag vedrørende freelance -beskæftigelse fremgår, 
at udvalget ikke fandt det muligt at foretage en afgrænsning mellem lønarbejde og 
selvstændig v irksomhed. Udvalget bemærker, at der i forbindelse med en optagelse s-
bekendtgørelse for selvstændige erhvervsdrivende bør søges opstillet særlige vejl e-
dende retningslinjer for freelance -beskæftigede. Dele af udvalgets medlemmer har 
således foreslået, at d e særlige afgrænsningsproblemer for særgrupper, herunder 
freelance -beskæftigede, musikere mv., søges afhjulpet ved at opstille særlige ret -
ningslinjer i en ve jledning til optagelsesbekendtgørelsen.   (Bet, s. 108  og 178)  
 
I medfør af regler i arbejdsløshed sforsikringsloven er udstedt bekendtgørelse nr. 
1303 af 14. december 2005 om drift af selvstændig virksomhed med senere ændri n-
ger (driftsbekendtgørelsen ). Bekendtgørelsen indeholder regler om, hvad der forstås 
ved selvstændig virksomhed, og hvilke betinge lser selvstændige skal o pfylde for at 
have ret til dagpenge. Følgende fremgår af  § 2 i bekendtg ørelsen : 
 
"§ 2. Selvstændig virksomhed drives ved beskæftigelse for egen eller ægtefæ l-
lens regning og risiko og med det formål at opnå økonomisk udbytte.  
 
Stk. 2. Beskæftigelsen anses altid for selvstændig virksomhed, hvis pågælde n-
de…

- 33 - 
 
 
Stk. 3.  Beskæftigelsen vil som udgangspunkt blive anset for selvstændig vir k-
somhed, hvis pågældende …     
 
Stk. 4.    I øvrige tilfælde foretages en konkret vurdering efter stk. 1 .” 
 
Vejledning nr. 116 af 14. december 2006 til bekendtgørelse om drift af selvstændig 
virksomhed  indeholder dels en beskrivelse af bekendtgørelsens regler, dels nogle ud -
dybende retningslinjer. I vejledningen uddybes bestemmelsen i bekendtgøre lsens § 2 
bl.a. således:  
 
”Til § 2, stk. 1  
 
Elementer i begrebet ”selvstændig virksomhed”  
 
I. Personligt arbejde (eje og dr ive) 
 
… 
 
II. Regning og risiko  
 
At handle for egen regning og risiko vil sige, at den selvstændige erhvervsdr i-
vende forpligter sig personligt ve d de af taler, som  indgås om fx køb, salg og 
levering af varer og tjenesteydelser. Den selvstændige erhvervsdrivende hæfter 
endvidere personligt for virksomhedens gæld og for  de fejl og ulykker, som 
pågæld ende selv eller de ansatte måtte begå. Den selvstænd ige erhvervsdr iven-
des arbejdsfortjeneste er således afhængig af virksomhedens overskud.  
 
Parallelt med betingelsen om regning og risiko kan der også opstilles krav om 
en vis handlefrihed som den nødvendige forudsætning for den selvstændige er -
hvervsdriv endes muligheder for at påvirke virksomhedens chancer for ove r-
skud eller tab.  
 
I de fleste tilfælde vil det ikke være vanskeligt at afgøre, om der foreligger 
selvstændig virksomhed. Spørgsmålet er dog ikke et ”enten -eller”, men skal 
snarere ses som en li nje af aftaleformer, hvor lønmodtageransættelsen udgør 
det ene endepunkt og den selvstændi ge erhvervsudøvelse det andet. Der kan 
derfor være behov for at gøre sige de særlige kendetegn for drift af selvstændig 
virksomhed klart.  
 
I stk. 2 -3 er nævnt  de ydr e kendetegn, som har ub etinget eller væsentlig b etyd-
ning i enhver situation. …  
 
Ved vurderingen i øvrigt af, om der foreligger selvstændig virksomhed, kan der 
lægges vægt på, om pågældende  
 
1) anvender egne eller lejede driftsmidler,  
2) driver sin selvstændige  virksomhed fra egne eller lejede lokaler,

- 34 - 
 
3) selv afholder udgifterne eller selv leverer materialerne til arbejdets udføre l-
se, 
4) ved annoncering, skiltning eller lignende tilkendegiver, at han/hun er 
fagkyndig og påtager sig at udføre arbejde af en nærmere bestemt art,  
5) efter de regler, som gælder for lønmodtagere, foretager skattemæssige fr a-
drag eller skattemæssige afskrivninger på driftsmidler, som i begge situa -
tioner må anses for usædvanlige efter deres art eller størrelse set i forhold 
til det faglige o mråde.  
 
Ingen af de fem momenter er dog i sig selv afgørende eller har lige stor bety d-
ning i enhver situation. Afgørelsen må bero på en samlet konkret vurdering, 
hvori også må indgå hensyn til de særlige beskæftigelsesforhold inden for 
fag/grupper, hvor et traditionelt arbejdsgiver/arbejdstagerbegreb er sjældent 
eller ikke forekommer rent, jf. i det følgende særskilt om honorarmodtagere 
mv., freelancebeskæftigede og om musikere og artister.  
 
De nævnte momenter kan endvidere af - eller bekræfte den formodn ing for 
selvstændig virksomhed, som måtte være skabt ved forekomsten af 1 af de u n-
der stk. 3 nævnte kriterier.  
 
Det er i princippet forholdet mellem arbejdstager og den enkelte hvervgiver, 
der skal bedømmes. Er der flere hvervgivere, kan arbejdstageren så ledes godt 
have indtægt som lønmodtager og som selvstændig erhvervsdrivende samtidig. 
Hvis der hos en lønmodtager forekommer enkelte arbejdsforhold af mere sel v-
stændig karakter, bør dette ikke i sig selv medføre, at pågældende ikke kan b e-
vare sin status som lønmodtager. Generelt er det i sådanne situationer endvid e-
re vigtigt at have med i sin vurdering, om den selvstændige virksomhed kan 
anses for omfattet af de særlige regler om bibeskæftigelse.  
 
III. Særlige grupper  
 
Honorarmodtagere mv.  
 
Det fremgår af ligningsvejledningen …, at begrebet ”honorar”i skattemæssig 
forstand både dækker over et vederlag for personligt arbejde, udført uden for et 
tjenesteforhold, og som ikke kan henføres direkte til selvstændig virksomhed, 
og et honorar udbetalt i et almind eligt lønmodtagerforhold.  
 
Et honorar beskattes som hovedregel som B -indkomst, og der betales arbejd s-
markedsbidrag af bruttoindtægten. I modsætning til en lønmodtagerindkomst, 
kan alle udgifter til indkomsterhvervelsen (fx transport, materialer) trækkes f ra 
uden bundgrænse. Ved vurderingen af, om et medlem skal betragtes som selv -
stændig erhvervsdrivende eller som lønmodtager, vil det forhold, at medle m-
met har trukket ovenstående udgifter fra i den personlige indkomst, ikke nød -
vendigvis føre til, at medl emmet skal anses som selvstændig. Arbejdsg ivere vil 
ofte have en interesse i at udbetale et honorar frem for at ansætte medlemmet 
som almindelig lønmodtager, selv om arbejdsforholdet på alle andre punkter 
ligner et almindeligt lønmodtagerforhold. De fradra g, som medlemmet anve n-
der, skal dog stå i rimeligt forhold til den konkrete arbejdsopgave, fx visse 
transportudgifter eller eje af udstyr i forbindelse med arbejdsopgaven.

Der skal i de enkelte tilfælde altid foretages en konkret vurdering af medlem-
mets beskæftigelsesforhold. Ved vurderingen af, om en honorarmodtager skal
anses som lønmodtager eller selvstændig; indgår fx, om medlemmet har krav
på lønmodtagerfradrag i skattemæssig henseende, modtager løn under sygdom;
udfører arbejdet i eget navn; er omfattet af funktionærloven eller udfører arbej -
det uden for hvervgivers kontrol.

Generelt kan følgende momenter indgå i vurderingen:
























<table>
|:------------------------------------------------------------------|:--------------------------------------------------------|
| Taler for status som lønmodtager | Taler for status som selvstændig |
| Betaler A-skat | Betaler B-skat |
| Er omfattet af funktionærloven | Er ikke omfattet af funktionærloven |
| Skat indeholdes af hvervgiveren | Afregner selv skat |
| Betaler arbejdsmarkedsbidrag | Betaler ikke arbejdsmarkedsbidrag |
| Betaler ATP-bidrag | Betaler ikke ATP-bidrag |
| Modtager lønsedler | Sender fakturaer |
| Modtager løn under sygdom | Modtager ikke løn under sygdom |
| Modtager løn under ferielferiepenge | Modtager ikke løn under ferie |
| Har pligt til at udføre arbejdet personligt | Har ikke pligt til at udføre arbejdet personligt |
| Udfører arbejdet i andres navn | Udfører arbejdet i eget navn |
| Omfattet af kunde lkonkurrenceklausul | Ikke omfattet af kundeIkonkurrenceklausul |
| Er ved hvervgivers konkurs omfattet af Lønmodtagernes Garantifond | Betaler til Lønmodtagernes Garantifond |
| Er omfattet af opsigelsesvarsel | Er ikke omfattet af opsigelsesvarsel |
| Hvervgiver hæfter for gæld 0g ansattes fejl og ulykker | Personlig hæftelse for gæld 0g ansattes fejl og ulykker |
</table>

<table>
|:-------------------------------------------|:------------------------------------------------|
| Underlagt en instruktionsbeføjelse | Udfører arbejdet uden arbejdsledelse og kontrol |
| Hvervgiver fastsætter løn/honorar | Fastsætter selv sin løn/honorar |
| Hvervgiver fastsætter arbejdsti den | Fastlægger selv arbejdstiden |
| Kun en hvervgiver | Flere hvervgivere |
| Afholder ikke selv udgifter til materialer | Afholder selv udgifter til materialer |
| | Skilterlannoncerer |
</table>











Ingen af ovenstående momenter er i sig selv afgørende eller kan vægtes sær-
skilt. Det vil altid afhænge af den konkrete situation.



Freelance-beskæftigelse
Begrebet freelance benyttes ofte inden for visse brancher, fx journalister, pres-
sefotografer; reklame-branchen mv. for at præcisere, at der ikke er tale om et
sædvanligt tjenesteforhold, idet den pågældende personligt arbejder for en eller
flere hvervgivere med opgaver af mere eller mindre bunden karakter.

Der er således inden for samme faglige område tale om erhvervsarbejde, som
vanskeligt kan henføres til enten traditionelt lønarbejde eller egentlig selvstæn -
dig virksomhed.

Begrebet freelance har som sådan ikke nogen selvstændig betydning 0g rets -
virkning i relation til arbejdsløshedsforsikringsloven.

Afgørelsen af, om et medlem; der om sit arbejde benytter betegnelsen free -
lance, skal anses for selvstændig erhvervsdrivende; må derfor følge af en kon-
kret vurdering efter reglerne i 88 2-4.


Imedfør af $ 57, stk. 3,ilov om arbejdsløshedsforsikring er udstedt bekendtgørelse
nr. 850 af 16. oktober 2002 om ophør med udøvelse af selvstændig virksomhed som
hovedbeskæftigelse (ophørsbekendtgørelsen). Bekendtgørelsen finder ifølge $ 1 an-
vendelse for medlemmer, der ophører med at drive selvstændig virksomhed som ho-
vedbeskæftigelse. Ifølge bekendtgørelsens 8 2 skal det personlige arbejde anses for
ophørt mere end midlertidigt, når medlemmet opfylder en af betingelserne i bekendt-
gørelsens 88 3-16.I 8 3 om overdragelse eller lukning er det fastsat, at et medlem an-

- 37 - 
 
ses for ophørt mere end midlertidigt med det personlige arbejde i virksomheden, når 
medlemmet dokumenterer, at virksomheden endeligt er overdraget eller lukket.  
 
I tilknytning til bekendtgørelsen er udstedt Vejledning nr. 100 af 16. oktober 2002 
om oph ør med udøvelse af selvstændig virksomhed som hovedbeskæftigelse . Vejle d-
ningen indeholder følgende afsnit om bekendtgørelsens § 2:  
 
”Ophør af selvstændig virksomhed  
Til § 2  
 
Det personlige arbejde anses for ophørt, når medlemmet ikke længere har mu -
lighe d for at udføre egentlige arbejdsfunktioner i sin selvstændighed virkso m-
hed. Et medlem anses derfor ikke for ledig, hvis driften kun er midlertidigt in d-
stillet. Driften anses for midlertidigt indstillet, hvis det er hensigten, at vir k-
somheden skal genop tages. Som eksempel herpå kan nævnes sæsonsvingninger 
o.l. Baggrunden for bestemmelsen er, at arbejdsløshedsforsikringen ikke må 
virke som erhvervsstøtte.  
…   
 
Til § 3  
Overdragelse eller lukning af virksomheden  
 
Hovedreglen er, at et medlem anses for ophør t mere end midlertidigt, når vir k-
somheden endeligt er overdraget eller lukket.  
 
… 
 
Der kan ikke opstilles faste, generelle dokumentationskrav til, hvornår et me d-
lem kan anses for ophørt efter bestemmelserne i § 3, stk., 1 og 2. Kravene til 
dokumentatione n afhænger af den konkrete virksomhed. Afgørelsen vil derfor 
altid bero på en konkret vurdering af den fremlagte dokumentation.  
 
…” 
 
Tilladelse til enkeltstående opgaver i efterlønsperioden  
 
I lovens afsnit om arbejde i efterlønsperioden fremgår det af § 7 4 e, stk. 1, at en e f-
terlønsmodtager mod fradrag i efterlønnen kan have lønarbejde uden begrænsning. 
Endvidere indeholder § 74  f en bestemmelse om, at et medlem, der har drevet sel v-
stændig virksomhed i mindst 3 hele regnskabsår umiddelbart inden overgang en til 
efterløn, kan drive selvstændig virksomhed i efterlønsperioden, hvis arbejdstiden 
nedsæ ttes til et bestemt timetal fastsat i bestemmelsen. Endelig kan et medlem efter 
tillade lse fra arbejdsløshedskassen drive selvstændig virksomhed, hvis medlemmet

sandsynliggør, at arbejdstiden kan holde under et nærmere bestemt antal timer om
året som nærmere bestemt i lovens $ 74 g


Itilknytning dertil er det i bekendtgørelse fastsat, at et medlem i efterlønsperioden
med A-kassens tilladelse kan udføre enkeltstående arbejdsopgaver; der har karakter
af selvstændig erhvervsvirksomhed, uden derved at miste retten til efterløn; jf. $ 24i
den dagældende bekendtgørelse nr. 1618 af 13. december 2006 om selvstændig er-
hvervsvirksomhed samtidig med efterløn. I bestemmelsen i 8 24 hedder det således:


"A-kassen kan tillade arbejde ved enkeltstående arbejdsopgaver, der har ka-
rakter af selvstændig virksomhed. Den enkelte opgave må ikke strække sig ud
over en periode på 6 måneder. Medlemmet må ikke bruge mere end 400 timer
på opgaven. Begrænsningen i indtægten i 8 18, stk. 3, gælder ikke for med-
lemmer, der har fået tilladelse til enkeltstående arbejdsopgaver.

Stk. 2 Medlemmet skal sandsynliggøre; at arbejdstiden ved opgaven højst vil
udgøre 400 timer. Medlemmet skal blandt andet oplyse om opgavens art og
omfang. '

Tilladelse skal være givet før påbegyndelse af arbejdet; jf. ordene "vil udgøre'


Landsrettens begrundelse og resultat


Efter den fremlagte dokumentation og de afgivne forklaringer lægger landsretten til grund,
at  1 årene fra 1978 og indtil den 1.november 2006 på freelance-basis
drev selvstændig virksomhed som bladtegner: Når han udførte arbejdsopgaver, modtog han
honorarer, hvoraf der ikke blev trukket A-skat og arbejdsmarkedsbidrag m.v. Han signere-
de sine tegninger 0g udførte arbejdet i eget navn og for egen regning. Når han løste ar-
bejdsopgaver, blev der ikke udfærdiget ansættelseskontrakter, og han var ikke omfattet af
opsigelsesvarsel eller aftaler om feriepenge eller løn under sygdom. Han fastlagde selv sin
arbejdstid, tilrettelagde selv arbejdet og afholdt selv udgifter til materialer. Fra 2003 til
foråret 2006 udførte han i det væsentlige sit arbejde fra  lokaler på Frederiksberg:.
Som en del af kontorfællesskabet betalte han en månedlig ydelse; der dækkede blandt an-
det husleje 0g udgifter til en fælles hjemmeside. Hjemmesiden indeholdt endvidere et link
til  personlige hjemmeside.


Ultimo april 2006 opsagde  sit lejemål i tegnestuen til fraflytning pr. 31.
oktober 2006. Fra den 1.november 2006 gik han på efterløn. Fra dette tidspunkt udførte

han ikke længere opgaver i tegnestuens lokaler; og hans navn blev fjernet fra tegnestuens
skilt. Hans navn figurerede fortsat på tegnestuens på hjemmeside, hvilket efter det oplyste
må antages at være en fejl. Linket til hans personlige hjemmeside var således fejlagtigt
heller ikke slettet.


Efter  forklaringer lægger landsretten til grund, at
 i årene 1992 til 2006 som en del af sin selvstændige erhvervsvirksomhed hvert
år leverede tegninger til 
hvert år ringede til  og bad ham om at udfærdige tegninger med nærmere
angivne temaer; som skulle passe til en angiven tekst.  udarbejdede der-
efter tegninger, 0g 
modtog honorar ud fra antal tegninger og i overensstemmelse med gældende takster for
bladtegninger.


Iefteråret 2007, efter at  på ny
henvendelse til  forhørte
sig hos sin arbejdsløshedskasse; om han kunne påtage sig arbejdet; uanset at han var efter -
lønsmodtager. Efter at arbejdsløshedskassen havde vurderet; at der nu var tale om arbejde
på lønmodtagervilkår, blev 
skulle udføre arbejdet med den samme arbejdsgang imellem de to som i de foregå -
ende år. Arbejdet blev udført på  bopæl fra den 22. til den 29. oktober
2007, og med samme arbejdsgang mellem  som tidligere.
 udfærdigede senere en lønseddel angående betalingen; der
skete som B-indkomst.  indberettede indtægten; i alt 23.550 kr., som løn-
arbejde på sit efterlønskort.


Spørgsmålet er herefter, om der er grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens Beskæftigel -
sesudvalgs afgørelse af 28.maj 2010, hvorved  1 arbejdsløshedsforsik -
ringslovens forstand anses at have genoptaget sin selvstændige virksomhed fra den 22
oktober 2007.


Ifølge arbejdsløshedsforsikringslovens $ 74 a, stk. 1, nr. 4, jf. $ 57, stk. 1, har et medlem af
en anerkendt arbejdsløshedskasse, som er ledigt, ret til efterløn. En selvstændig erhvervs-
drivende anses i den forbindelse for ledig, når hans personlige arbejde i virksomheden er
ophørt mere end midlertidigt; jf. 8 57, stk. 3. Medlemmer; der driver selvstændig virksom-

hed inden overgangen til efterløn; 0g som ikke viderefører virksomheden; kan først overgå
til efterløn; når det personlige arbejde i virksomheden er ophørt mere end midlertidigt; jf.
lovens $ 74 c, stk. 1.


Efter det, som landsretten ovenfor lægger til grund om dels karakteren af og vilkårene for
det arbejde, som  udførte i perioden fra 1978 og indtil november 2006,
dels karakteren af og vilkårene for det arbejde; som  udførte i oktober
2007 0g omstændighederne ved aflønningen mv., må også arbejdet udført i 2007 efter en
samlet vurdering anses for udført som selvstændig virksomhed. Ved denne samlede afvej
ning har landsretten lagt vægt på, at der heller ikke i 2007 forelå et overlunderordnelses -
forhold, at  selv kunne vælge, i hvilket omfang han ønskede at påtage sig
opgaven; at han selv kunne fastsætte sin arbejdstid, at der ikke var tale om et egentligt an-
sættelsesforhold, og at han selv skulle afregne skat af indkomsten.  per -
sonlige arbejde i virksomheden kunne således ikke den 22.- 29. oktober 2007 anses som
ophørt mere end midlertidigt, jf. arbejdsløshedsforsikringslovens $ 74 c, stk. 1, jf. 8 74 a,
stk. 1, nr. 4,- jf. 8 57, stk. 3_


Det, som  nærme -
re instruerede  om tegningernes indhold, om at der var en fastsat deadline
for arbejdet; og om at det i branchen er sædvanligt, at der ikke udfærdiges ansættelseskon -
trakter 0g fastsættes opsigelsesvarsel, kan i den samlede afvejning ikke føre til et andet
resultat.


Hverken de anførte proportionalitetsbetragtninger eller den omstændighed, at 
muligt ville have fået tilladelse til at udføre opgaven; hvis han forud havde ansøgt
herom; kan føre til et andet resultat i sagen; der alene angår spørgsmålet om tilsidesættelse
af afgørelsen om, at  har genoptaget sin selvstændige virksomhed fra den
22. oktober 2007 i arbejdsløshedsforsikringslovens forstand.


Landsretten finder herefter ikke grundlag for at tilsidesætte afgørelsen af 28. maj 2010 fra
Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg, hvorved  1 arbejdsløshedsforsik-
ringslovens forstand anses at have genoptaget driften af sin selvstændige virksomhed fra
den 22. oktober 2007 0g som følge heraf er anset for ikke at have ret til efterløn fra den 22
oktober 2007, jf. lovens $ 74 a, stk. 1, nr. 4,jf. 8 57, stk. 3,jf. $ 74 c, stk. 1

Landsretten frifinder derfor Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg.


Efter sagens værdi, forløb og udfald skal Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommu-
nikation og Sprog som mandatar for  betale sagsomkostninger til Anke-
styrelsens Beskæftigelsesudvalg med i alt 50.000 kr. Ibeløbet er indeholdt godtgørelse for
udgifter til vidneførsel med 412 kr.


Thi kendes for ret:


Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg frifindes.


I sagsomkostninger skal Arbejdsløshedskassen for Journalistik, Kommunikation og Sprog
som mandatar for  inden 14 dage betale 50.000 kr. til Ankestyrelsens Be -
skæftigelsesudvalg.


Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8 a.