Byrettens dom i sagen mod tiltalte blev stadfæstet
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Øvrige straffesager
Sagsemner: Færdsel;
Narkotika;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG







Afsagt den 5.januar 2016 af Østre Landsrets 2. afdeling
(landsdommerne Kaspar Linkis , Frosell og Carsten Kristian Vollmer (kst.)).


2. afd. nr. S-1144-15:
Anklagemyndigheden
mod


(advokat Knud Foldschack, besk.)


Københavns Byrets dom af 1. april 2015 (SS 2-25002/2014) er anket af 
med påstand om frifindelse, subsidiært formildelse.


Anklagemyndigheden har endeligt påstået stadfæstelse.


Forklaringer
Der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte; der har forklaret i det væsent-
lige som for byretten.


Der er endvidere afgivet forklaring af vidnet politiassistent 


Tiltalte har supplerende forklaret blandt andet, at der var hash til rådighed ved fødselsda-
gen. Det var en kammerats 30-års fødselsdag. De røg hashen ud på natten. Han ryger nu
overhovedet ikke hash. Dengang røg han kun en sjælden gang. Han kom fra Hvidovre; og
de ledte efter en parkeringsplads. De ville spise lidt mad ved kanalen. Han husker ikke at
være blevet afhørt af politiet på stedet. Han har med sikkerhed ikke på stedet sagt noget til
politiet om; at der kunne være tale om passiv rygning. Det kan godt være, at hans nettomå -

nedsindkomst var 14.000 kr. Han er i arbejde, men det har medført en lønnedgang, at hans
kørekort er blevet inddraget. Hvis han bliver dømt, må han påregne at blive afskediget.


Vidnet politiassistent  har forklaret blandt andet; at han bragte bilen til stands-
ning rent rutinemæssigt. Den kom fra Bådsmandsstræde. Cannabistesten var positiv. Der-
for blev der taget en prøve. Vidnet talte med tiltalte. Tiltalte sagde, at han ikke havde røget
iet halvt år. Da vidnet foreholdt tiltalte, at han så ikke ville give udslag; sagde tiltalte; at
han så måtte have været udsat for passiv rygning:


Supplerende sagsfremstilling
Under sagens behandling for landsretten er der stillet følgende spørgsmål til Retslægerådet:


95 1 Af betænkning 1486/2007, afsnit 6.4.5.4. fremgår det; at THC kun kan
påvises over bagatelgrænsen på 0,001 mgJkg i ca. 5 timer efter indtag. Er
denne oplysning korrekt?

2	Tiltalte blev standset i sin bil tirsdag d. 19. august 2014, kl. 21.20, med en
koncentration på 0,0016 mg/kg Tiltalte har overfor byretten oplyst; at han
ikke havde røget cannabis siden aftenenlnatten mellem lørdag d. 16.0g
søndag d. 17. august 2014. Kan det udelukkes af koncentration af THCi
tiltaltes blod hidrører fra rygning 2-3 dage før prøvetagning?"

Retslægerådet har den 25. november 2015 besvaret spørgsmålene således:


"Spørgsmål 1:	THC kan påvises i blodet i en koncentration over
bagatelgrænsen på 0,001 mg/kg udover 5 timer efter aktiv
cannabis rygning.

Spørgsmål 2:	Nej, det kan ikke udelukkes, at koncentrationen på 0,0016
mgJkg THC i tiltaltes blod målt 19.08.14 klokken 23.21 hid-
rører fra cannabis rygning 2-3 dage før prøvetagningen. 99

Færdselslovens $ 54, stk. 1, 0g forarbejderne hertil
Bestemmelsen i færdselslovens $ 54, stk. 1, er sålydende:


"Et motordrevet køretøj må ikke føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod
under eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende stoffer; som efter
regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikker-
heden; og som ikke er indtaget i henhold til en lovlig recept. 1. pkt. gælder til-
svarende for stoffer, som den pågældende har indtaget i henhold til en lovlig
recept; hvis indtagelsen ikke er sket i overensstemmelse med recepten.= 99

- 3 - 
 
Bestemmelsen blev indsat i færdselsloven ved lov nr. 524 af 6. juni 2007 og havde opri n-
deligt følgende ordlyd:  
 
”Et motordrevet køretøj må ikke føres eller forsøges ført af nogen, hvis blod 
under eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende stoffer, som efter 
regler fastsat af justitsministeren er k lassificeret som farlige for færdselssikke r-
heden. Denne bestemmelse finder dog ikke anvendelse for stoffer, som den på -
gældende har indtaget i henhold til og i overensstemmelse med en lovlig r e-
cept.”  
 
Af forarbejderne til bestemmelsen, jf. de almindelige  bemærkninger til lovforslag nr.  
L 180, fremsat den 14. marts 2007, fremgår blandt andet:  
 
”4. Nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet  
4.1. Gældende ret  
Efter færdselslovens §  54, stk.  1, må et motordrevet køretøj ikke føres eller f or-
søges ført af nogen, som på grund af sygdom, svækkelse, overanstrengelse, 
mangel på søvn, påvirkning af opstemmende eller bedøvende midler eller af 
lignende årsager befinder sig i en sådan tilstand, at den pågældende er ude af 
stand til at føre køretøje t på fuldt betryggende måde.  
Bestemmelsen i færdselslovens §  54, stk.  1, er baseret på et såkaldt f ø-
reevnekriterium. Dette indebærer, at forbuddet mod at føre eller forsøge at føre 
motordrevet køretøj kun gælder, hvis den pågældende af de årsager, der er op-
regnet i bestemmelsen, befinder sig i en sådan tilstand, at den pågældende er 
ude af stand til at føre køretøjet på fuldt betryggende måde.  
… 
4.2. Udvalgets overvejelser og forslag  
4.2.1.  Nulgrænse for kørsel med bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet  
Udvalget har anbefalet, at der indføres en lovregel, hvorefter kørsel med en 
koncentration af visse stoffer i blodet i sig selv vil udgøre et strafbart forhold, 
og at dette sker gennem indførelse af en legal nulgrænse. Efter udvalgets op -
fattelse er der beh ov for udvidelse af det strafbare område således, at førere af 
motordrevne køretøjer, der indtager stoffer, som indebærer en generel risiko for 
påvirkning af evnen til at føre motordrevet køretøj på fuldt betryggende vis, 
kan straffes uanset, at det ikke k onkret kan påvises, at indtagelsen af stoffet har 
påvirket evnen til at føre køretøj.  
Udvalget har ved sin anbefaling af en nulgrænse lagt vægt på, at en række 
stoffer har en bevidsthedspåvirkende virkning af en sådan art, at indtagelse af 
stofferne i almi ndelighed vil medføre betydelig risiko for, at den pågældende 
bliver ude afstand til at føre motordrevet køretøj på betryggende vis. Udvalget 
har i den forbindelse peget på, at kørsel af motordrevet køretøj under påvir k-
ning af euforiserende stoffer forøge r risikoen for færdselsulykker. Dette gælder 
navnlig, hvis de euforiserende stoffer virker i sammenhæng med alkohol.  
Udvalget har endvidere lagt vægt på, at en nulgrænse for visse bevids t-
hedspåvirkende stoffer i forbindelse med kørsel af motordrevet køret øj til for -
del for færdselssikkerheden vil kunne medføre en effektivisering af retshå nd-
hævelsen af reglerne om kørsel under påvirkning af bevidsthedspåvirkende 
stoffer.

- 4 - 
 
I den forbindelse har udvalget peget på, at den gældende bestemmelse i 
færdselslovens  § 54, stk.  1, stiller betydelige krav til politiets efterforskning og 
anklagemyndighedens bevisførelse. I praksis vil strafansvar først komme på 
tale i tilfælde, hvor der kan føres bevis for, at den pågældende har indtaget det 
pågældende stof, at den pågæ ldende af denne grund har befundet sig i en sådan 
tilstand, at han eller hun ikke har været i stand til at føre køretøjet på fuldt b e-
tryggende måde, og at der hos gerningsmanden var den fornødne tilregnelse i 
forhold til disse forhold. Hvis politiet fatte r mistanke om påvirkning af stoffer, 
skal der således udtages blod - eller urinprøve og foretages klinisk undersøgelse 
af føreren med henblik på at konstatere, i hvilken grad den pågældende er p å-
virket af stoffer. Udvalget har antaget, at den relativt bevi stunge karakter af 
disse sager indebærer, at de ofte ikke fører til domfældelse, selv om føreren 
faktisk ikke har været i stand til at føre køretøjet på fuldt betryggende måde.  
Udvalget har ved sin anbefaling af en nulgrænse endelig lagt vægt på, at 
der i Finland, Sverige og Tyskland allerede er indført nulgrænser for visse sto f-
fer i blodet i forbindelse med kørsel af motordrevet køretøj.  
Udvalget har i forbindelse med forslaget om en nulgrænse overvejet, om 
det vil være muligt at opstille en anden grænsev ærdi end en nulgrænse for in d-
hold i blodet af stoffer, der generelt vil kunne påvirke evnen til at føre køretøj.  
Udvalget har herom nærmere anført, at en ordning med en kvantitativ 
grænse for indholdet af stoffer i blodet svarende til den kvantitative græ nse for 
indhold af alkohol i blodet under kørsel af motordrevet køretøj måtte forud -
sætte, at det ville være muligt for hvert enkelt af de omfattede stoffer tilnær -
melsesvis at fastsætte en kvantitativ grænse efter, hvor stor en koncentration af 
stoffet i kroppen der gør den pågældende ude af stand til at føre motordrevet 
køretøj på fuldt betryggende måde. Der findes imidlertid ikke tilstrækkeligt 
medicinsk videnskabeligt grundlag for at sammenkæde en bestemt koncentra -
tion af et stof i blodet med en forrin gelse af evnen til at føre motordrevet kør e-
tøj på fuldt betryggende måde. Selv om dette havde været tilfældet, ville kva n-
titative grænser for koncentrationen af de forskellige stoffer i blodet efter u d-
valgets opfattelse ikke kunne præsenteres på en enke l måde svarende til reg -
lerne om alkoholkoncentration i blodet eller udåndingsluften. Udvalget har an -
ført, at en opstilling af kvantitative grænser for alle stoffer, der kan påvirke fø -
reevnen negativt, ville være helt uoverskuelig og dermed særdeles uhe nsigt s-
mæssig set fra en retsinformatorisk synsvinkel og endvidere uegnet som mål e-
stok for, om der foreligger et strafbart forhold.  
Udvalget har i forlængelse heraf peget på, at en nulgrænse, som omfatter 
stoffer, der generelt kan anses for færdselssikker hedsmæssigt farlige eller ris i-
kable, vil have en væsentlig pædagogisk værdi, idet den i oplysningsmæssig 
sammenhæng vil være klar og enkel at forstå for borgerne.  
Udvalget har om spørgsmålet om, hvilken grænseværdi der bør fastlægges, 
bemærket, at det vil  kunne anføres, at der savnes et klart medicinsk grundlag 
for at antage, at enhver mængde af narkotika eller andre stoffer i blodet vil 
medføre, at den pågældende vil være ude af stand til at føre motordrevet kør e-
tøj på fuldt betryggende måde. En nulgræns e vil således kunne føre til domfæ l-
delser, der ikke bygger på, at føreren konkret har været til fare for færdselssi k-
kerheden. Udvalget har hertil anført, at dette rent principielt ikke adskiller sig 
fra det forhold, at blodpromillekriteret i 1976 afløste  føreevnekriteriet som 
grundlag for domfældelse i stort set alle sager om spirituskørsel. Det er ikke 
alle personer, der er påvirket af spiritus, selv om deres blodalkoholpromille 
overstiger blodpromillegrænsen på 0,50.

- 5 - 
 
Udvalget har på denne baggrund anbef alet, at der indføres en legal 
nulgrænse for indholdet af stoffer i blodet i forbindelse med kørsel af moto r-
drevet køretøj.  
… 
4.2.2. Omfattede stoffer  
… 
Udvalget har peget på, at en nulgrænse kun bør omfatte bevidsthedspåvi r-
kende stoffer. Dette indebærer , at der skal være tale om såkaldte aktive stoffer, 
som faktisk er bevidsthedspåvirkende. Som et eksempel har udvalget anført, at 
det er velkendt, at det inaktive nedbrydningsprodukt af cannabis THC -syre kan 
påvises i en urinprøve i dage eller uger efter c annabisindtagelsen. Det er imi d-
lertid ikke målinger af et sådant aktivt nedbrydningsprodukt, der skal danne 
grundlag for konstateringen af, om den pågældende har haft cannabis i blodet. 
For cannabis vil der kunne blive tale om måling af den aktive kompone nt THC, 
der med en bagatelgrænse på 0,001 milligram pr. kg. blod kan påvises i en 
blodprøve i 4 -5 timer efter indtagelse.  
I den forbindelse har udvalget peget på, at det af bevissikkerhedsmæssige 
grunde er meget væsentligt, at der ved de målinger af indhol det af aktive sto f-
fer i blodet, som skal bruges som bevis i sager om overtrædelse af den foresl å-
ede nulgrænse for visse euforiserende stoffer, anvendes bagatelgrænser (så -
kaldte cut off -værdier). Anvendelsen af bagatelgrænser skal sikre, at den p å-
gælden de person, inden blodprøven er taget, gennem et vist tidsrum har haft 
bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet. Endvidere finder udvalget, at måleusi k-
kerheden bør fratrækkes den pågældende måling, inden måleresultatet vurderes 
i forhold til bagatelgrænsen. Det bemærkes i øvrigt, at en sådan fremgangs -
måde vil svare til den praksis, der i andre lande følges ved måling af stoffer  i 
blodet.  
… 
4.2.5. Udvalgets forslag  
Udvalget har foreslået, at den gældende bestemmelse i færdselslovens §  54, 
stk. 1 (føreevnekrit eriet), jf. pkt. 4.1 ovenfor, suppleres med en nulgrænse for 
kørsel med visse bevidsthedspåvirkende stoffer i blodet. Udvalgets forslag vil 
indebære, at det bliver strafbart at føre eller forsøge at føre motordrevet køretøj 
for personer, hvis blod indehold er bevidsthedspåvirkende stoffer, som er kla s-
sificeret som farlige for færdselssikkerheden.  
Udvalget har foreslået, at nulgrænsen udformes således, at det overlades til 
justitsministeren nærmere at bestemme, hvilke bevidsthedspåvirkende stoffer 
der skal v ære omfattet af nulgrænsen. De stoffer, som omfattes af nulgrænsen, 
bør efter udvalgets opfattelse være stoffer som i medfør af lov om euforise -
rende stoffer er forbudt, dog undtaget stoffer som er omfattet af liste C i be -
kend tgørelse om euforiserende sto ffer …  
Udvalget har foreslået, at nulgrænsen ikke skal finde anvendelse for sto f-
fer, som føreren har indtaget i overensstemmelse med en lovlig recept. Udva l-
get har i den forbindelse bemærket, at sådanne tilfælde vil være omfattet af den 
gældende bestemme lse i færdselslovens §  54, stk.  1 (føreevnekriteriet), hvis f ø-
reren på grund af det pågældende stof er ude af stand til at føre køretøjet på 
fuldt betryggende måde.  
… 
4.3. Justitsministeriets overvejelser  
Justitsministeriet kan af de grunde, som er anført  af udvalget, tilslutte sig ud -
valgets synspunkter og forslag om en nulgrænse for kørsel med visse bevids t-
hedspåvirkende stoffer i blodet. Ministeriet kan i den forbindelse tilslutte sig, at

- 6 - 
 
den foreslåede nulgrænse ikke skal finde anvendelse for stoffer,  som er indt a-
get i henhold til og i overensstemmelse med en lovlig recept.  
Justitsministeriet kan endvidere af de grunde, som er anført af udvalget, 
tilslutte sig udvalgets forslag om at opretholde den gældende bestemmelse i 
færdselslovens §  54, stk.  1, om kørsel under påvirkning af andet end alkohol.  
Justitsministeriets forslag er udformet i overensstemmelse med udvalgets 
forslag med den lovtekniske ændring, at det i lovforslaget foreslås, at beste m-
melsen om en nulgrænse indsættes som §  54, stk.  1, i fær dselsloven, mens den 
gældende bestemmelse i §  54, stk.  1, bliver §  54, stk.  2. 
Det bemærkes særligt om forholdet mellem de foreslåede bestemmelser i 
stk. 1 og 2, at en fører efter forslaget ikke vil kunne overtræde begge beste m-
melser ved den samme handlin g eller tilstand. Overtrædelser af føreevnekrit e-
riet i den foreslåede §  54, stk.  2, absorberer således overtrædelse af nulgrænsen 
i den foreslåede §  54, stk.  1. 
Der vil skulle dømmes for overtrædelse af den foreslåede §  54, stk.  1, i ti l-
fælde, hvor en fø rer under eller efter kørslen har haft et bevidsthedspåvirkende 
stof i blodet, som er klassificeret som farligt for færdselssikkerheden. Hvis der 
er mistanke om, at den pågældendes evne til at føre motordrevet køretøj er p å-
virket, vil der kunne foretages en klinisk lægeundersøgelse, jf. færdselslovens 
§ 55, stk.  2. Viser den kliniske lægeundersøgelse, at den pågældende fører på 
grund af stoffet har været ude af stand til at føre køretøjet på fuldt betryggende 
måde, vil den pågældende tillige have overtrådt  den foreslåede §  54, stk.  2. I en 
sådan situation vil føreren alene skulle dømmes for overtrædelse af den fore -
slåede bestemmelse i §  54, stk.  2, idet denne bestemmelse absorberer overtr æ-
delse af nulgrænsen i den foreslåede §  54, stk.  1.” 
 
Bestemmelsen i  færdselslovens §  54, stk.  1, fik sin nuværende ordlyd ved lov nr. 184 af 8. 
marts 2011. Af forarbejderne, jf. de almindelige bemærkninger til lovforslag nr.  L 101, 
fremsat den 15. december 2010, fremgår blandt andet:  
 
”5.2. Justitsministeriets overvejelse r 
5.2.1. Straf og førerretsfrakendelse for overtrædelse af nulgrænsen  
I dag er det praktiske anvendelsesområde for nulgrænsen i færdselslovens §  54, 
stk. 1, tilfælde, hvor føreren har indtaget bevidsthedspåvirkende stoffer klass i-
ficeret som farlige for fæ rdselssikkerheden, uden at stofindtaget beviseligt har 
bragt den pågældende ude af stand til at føre køretøjet på fuldt betryggende 
måde.  
… 
I forbindelse med indførelsen af nulgrænsen i 2007 blev det overvejet, om 
det var muligt at indføre en ordning med k vantitative grænser for indholdet af 
stoffer i blodet svarende til den kvantitative grænse for indhold af alkohol i 
blodet. Som det fremgår af bemærkningerne i det pågældende lovforslag, fi n-
des der imidlertid ikke tilstrækkeligt medicinsk videnskabeligt g rundlag for at 
sammenkæde en bestemt koncentration af et stof i blodet med en forringelse af 
evnen til at føre motordrevet køretøj på fuldt betryggende måde. Ikke desto 
mindre har en række euforiserende stoffer mv. en bevidsthedspåvirkende vir k-
ning af en sådan art, at indtagelse af stofferne i almindelighed vil medføre b e-
tydelig risiko for, at den pågældende bliver ude af stand til at føre motordrevet

køretøj på betryggende vis. Hertil kommer; at euforiserende stoffer imodsæt-
ning til alkohol i sig selv som udgangspunkt er ulovlige at besidde mv.
Disse forhold finder Justitsministeriet i højere grad bør afspejles i strafud-
målingen; uanset om føreevnen i det konkrete tilfælde beviseligt har været på -
virket. Herunder finder Justitsministeriet; at kørsel under påvirkning af eufori-
serende stoffer; som øger risikoen for trafikulykker, i sig selv er udtryk for en
sådan risikoadfærd, at reaktionen bør være en ubetinget frakendelse af fører -
retten. På den baggrund foreslås det, at overtrædelse af nulgrænsen; der begås
med andre motordrevne køretøjer end lille knallert; som udgangspunkt bør
sidestilles med de grader af spirituskørsel, som medfører ubetinget frakendelse
af førerretten; dvs. spirituskørsel med en promille på over 1,20.

Ioverensstemmelse med forslaget om at sidestille overtrædelse af
nulgrænsen bortset fra såkaldte "receptoverskridelser' med spirituskørsel
med en alkoholpromille på 1,21 i relation til spørgsmålet om førerretsfraken -
delse, foreslår Justitsministeriet færdselslovens 8 128, stk. 2, ændret således, at
frakendelsestiden for sådanne overtrædelser ligesom ved spirituskørsel skal
ske for et tidsrum af mindst 3 år.

Iforlængelse af forslaget om som udgangspunkt at sidestille overtrædelse
af nulgrænsen med spirituskørsel med en alkoholpromille på 1,21 i relation til
spørgsmålet om føreretsfrakendelse; foreslår Justitsministeriet endvidere, at der
sker en tilsvarende tilnærmelse af sanktionerne for sådanne overtrædelser i re -
lation til selve strafudmålingen; jf. dog nedenfor om stofindtagelse i henhold til
lovlig recept.
Bødestraffen for spirituskørsel i andre motordrevne køretøjer end lille
knallert fastsættes i praksis i førstegangstilfælde til en måneds nettoløn ganget
med alkoholpromillens størrelse, hvorfor bøden ved en alkoholpromille på 1,21
normalt fastsættes til en måneds nettoløn ganget med 1,21. Ved overtrædelse af
nulgrænsen er det ikke på samme måde muligt at fastsætte en ensartet promil -
legrænse for alle stoffer, 0g det foreslås; at bødestraffen for sådanne overtræ -
delser i førstegangstilfælde fremover normalt fastsættes til en hel måneds net-
toløn (mod en halv måneds nettoløn i dag), når overtrædelsen er begået i andre
motordrevne køretøjer end lille knallert.

Imedfør af færdselslovens $ 54, stk. 1, er udstedt bekendtgørelse nr. 655 af 19.juni 2007
om klassificering af færdselssikkerhedsfarlige stoffer. Det fremgår af bilag 1 til bekendtgø-
relsen;, at bagatelgrænsen for den aktive komponent for cannabis, tetrahydrocannabinol
(THC), er fastsat til 0,001 mg pr. kg blod.


Beslutningsforslag nr. B 14 af 22. oktober 2014 om kørsel i hashpåvirket tilstand
Medlemmerne af Folketinget;  (SF) , frem-
satte den 22. oktober 2014 sålydende forslag til folketingsbeslutning om kørsel i hashpå -
virket tilstand (B 14):

- 8 - 
 
”Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingssamling at tage de 
nødvendige lovgivningsmæssige initiativer til at sikre, at straffen for personer, 
der fører motorkøretøj i hashpåvirket tilstand, ændres, således at fra kendelsen 
af kørekort sker for en kortere periode, og at kørekortet kan generhverves efter 
en given periode ved fremlæggelse af rene blodprøver. Endvidere skal den 
dømte i en given periode efter generhvervelsen fortsat levere rene blodprøver 
for at bevare kørekortet.  
Samtidig skal bødestraffen ændres, således at den dømte i stedet for bet a-
ling af en bøde for kørsel i hashpåvirket tilstand, skal betale for de nødvendige 
blodprøver og kontrollen hermed.  
Endelig pålægges regeringen at iværksætte en undersøgel se af (og om 
nødvendigt forskning i), hvilke grænseværdier for hash i blodet der er afgø -
rende for, om man kan føre motorkøretøj eller ej.”  
 
I bemærkningerne til beslutningsforslaget anføres:  
 
”I folketingsåret 2006 -07 vedtog Folketinget lovforslag L  180 o m ændring af 
færdselsloven (Alkoholkoncentration i udåndingsluft, nulgrænse for euforis e-
rende stoffer m.v.). Med lovforslaget indførtes en nultolerancepolitik for stof -
fer, herunder hash, i blodet. Dette skete, selv om man i lovforslagets bemær k-
ninger an erkendte, at det i forhold til euforiserende stoffer ikke er muligt at a n-
give, præcis hvor høj en koncentration af stoffet i blodet der medfører, at kør e-
egenskaberne påvirkes. Faktisk er der ikke videnskabeligt belæg for pr æcist at 
sige, at en vis koncen tration af stoffer betyder, at det ikke er forsvarligt at køre 
bil. Med andre ord var lovforslaget efter forslagsstillernes opfattelse u dtryk for, 
at da man ikke kunne finde en grænse for, hvornår man ikke kan køre bil efter 
indtagelse af stoffer, indførte  man i stedet en nultolerancepolitik, fordi det var 
lettere at kommunikere ud til borgerne og nemt at håndtere for myndi ghederne. 
Der henvises til REU alm. del – svar på spørgsmål 738 (folketingsåret 2013 -
14), hvoraf det fremgår, at bagatelgrænsen for hash  ligger på 0,001mg/kg tetr a-
hydrocannabinol (THC). Bagatelgrænsen er efter forslagsstillernes opfattelse 
illusorisk.  
Området er siden hen blevet skærpet mange gange med bl.a. en stramning 
af straffen, konfiskation af biler osv. Der henvises til L 113, Fors lag til lov om 
ændring af færdselsloven (folketingsåret 2013 -14), L 137, Forslag til lov om 
ændring af færdselsloven og lov om ungdomsskoler, og L 101, Forslag til lov 
om ændring af færdselsloven (folketingsåret 2010 -11 (1. samling)), samt 
L 179, Forslag t il lov om ændring af færdselsloven og straffeloven (folketing s-
året 2009 -10). 
Imidlertid er der en problemstilling vedrørende hash i forhold til den gæ l-
dende lovgivning. Hash kan være i blodet, i lang tid efter en person har røget, 
hvor det ikke nødvendig vis har betydning for færdselssikkerheden. Seniorfo r-
sker ved DTU Transport Inger Marie Bernhoft har udtalt, at en koncentration 
nær nulgrænsen ikke har sammenhæng med risikoadfærd i trafikken. Der he n-
vises til artiklen ”Hashapparat virker: 2000 mistede k ortet til hashkørsel”, bragt 
i Ekstra Bladet den 27. februar 2014. Desuden kan hash være i blodet, op til 4 
uger efter man har røget, og dermed længe efter rusen er forbi. Der henvises til 
artiklen ”Du kan aldrig vide, hvor længe du har hash i blodet”, bra gt i Polit iken 
den 28. februar 2014. Det aktive stof THC i hash lagres nemlig i fedtvævet og 
frigives langsomt, hvilket betyder, at man kan have lidt af stoffet i blodet længe

- 9 - 
 
og kan indfanges i en politikontrol, selv om der ikke længere er fare for fær d-
selssikkerheden. Alene i 2013 mistede 2.000 danskere kørekortet på den bag -
grund, fordi en stramning i 2012 betød, at mulighederne for at frakende føre r-
retten for kørsel med euforiserende stoffer i blodet blev udvidet. Der henvises 
til artiklen ”Hashappara t virker: 2000 mistede kortet til hashkørsel” bragt i 
Ekstra Bladet den 27. februar 2014 og til L 101, Forslag til lov om ændring af 
færdselsloven (folketingsåret 2010 -11 (1. samling)).  
Man skal ikke køre i påvirket tilstand. Derfor har forslagsstillerne o gså lagt 
stemmer til stramninger på området. Men forslagsstillerne anerkender, at der 
ligger en udfordring i forhold til hash som beskrevet ovenfor, hvor man kan 
straffes op til 4 uger efter at have røget en joint til en fest uden reelt at være til 
fare fo r trafiksikkerheden.  
Danskerne har ifølge Europæisk narkotikarapport fra 2014 af Det Euro -
pæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug europarekord i 
at ryge hash. Efter forslagsstillerne opfattelse betyder det, at langt flere, som 
ikke har et reelt misbrug, men som en gang imellem ryger, risikerer at blive 
stoppet af politiet mange uger senere og modtage en straf, uden at de måske re -
elt er til fare for trafikken. De nuværende regler har altså et potentiale for at 
ramme mennesker,  som er i a rbejde eller uddannelse og har gode personlige  
forhold, på et virkeligt usikkert grundlag. Forslagsstillerne  finder, at den 
manglende d okumentation for, at personer  er til fare for trafikken, flere dage 
eller uger efter at de  har røget hash, viser, at de k onsekvenser, straffen har for  
helt almindelige og lovlydige mennesker, der en gang imellem  ryger hash, er 
disproportional.  
Derfor mener forslagsstillerne, at der skal indføres en ordning,  som sikrer, 
at disse mennesker hjælpes til at holde op  med at ryge h ash, ved at de motiv e-
res. Dette skal ske, ved at  kørekortet kan generhverves efter en kortere periode 
ved fremlæggelse af rene blodprøver. I de følgende måneder  skal der fortsat le -
veres rene prøver, hvis kørekortet skal bibeholdes.  I stedet for bøden ska l per-
sonen selv betale for  prøverne. Dermed holder vi folk i arbejde og uddannelse 
og sikrer, at færre udvikler misbrug. Det er ifølge Stofrådgivningen  velkendt, at 
belønning på stofområdet virker motiverende.  Der henvises i denne samme n-
hæng til henvende lse fra Stofrådgivningen til Retsudvalget, jf. REU alm. del – 
L 113 bilag 3 (folketingsåret 2013 -14). 
Endelig ønsker forslagsstillerne, at regeringen undersøger  og eventuelt 
igangsætter forskning for at afklare, hvilke  grænseværdier der gør sig gæl -
dende, når det skal afgøres,  om og i givet fald hvornår man kan betjene et kø -
retøj med  hash i blodet. Hvis det ikke er muligt at fastsætte en grænseværdi,  
f.eks. fordi den samme koncentration af et stof påvirker  folks køreevner for -
skelligt, bør reglerne efter f orslagsstillernes  opfattelse udformes på sådan en 
måde, at kun personer,  der kører i påvirket tilstand, rammes af sanktioner.  Man 
bør s åledes sætte fokus på at måle, hvorvidt en person  rent faktisk er påvirket, i 
stedet for at måle koncentrationen  af stof i blodet. Dette kunne for eksempel fo -
regå, ved at der  udvikles en test, der måler folks reaktionstid. ” 
 
Folketingets Retsudvalg afgav den 30. april 2015 beretning over beslutningsforslag 
nr. B 14. I beretningen anføres  under pkt. 2 (politiske bemærkninger ):

- 10 - 
 
”Et flertal i udvalget (V, DF, SF, EL, LA og KF) finder, at den nuværende 
nultolerancepolitik over for kørsel med cannabis i blodet kan have utilsigtede 
konsekvenser.  
Det er åbenlyst og uomtvisteligt, at man ikke skal føre køretøj i cannabi s-
påvirket t ilstand, og at der skal slås hårdt ned på personer, der ryger cannabis 
og kører bil til fare for andres liv og legeme.  
Men de nuværende regler slår tilsvarende hårdt ned på personer, der kører 
bil uden at være påvirkede af cannabis og uden at være til fare  for trafiksikke r-
heden. Nultolerancepolitikken medfører, at personer, der kører bil med det a k-
tive stof THC i kroppen, mister kørekortet ubetinget, uanset at det er flere uger 
siden, de har røget cannabis eller har været udsat for passiv rygning og uanse t, 
at det ikke kan påvises, at de er til fare for trafiksikkerheden. Frakendelse af f ø-
rerretten er obligatorisk, og der er altså ikke mulighed for, at dommeren – efter 
en konkret vurdering – kan vælge at gøre sanktionen mildere.  
Det er flertallets opfatte lse, at straffen i disse tilfælde ikke altid er propo r-
tional. Konsekvenserne af at miste sit kørekort kan være vidtrækkende og kan 
bl.a. føre til, at man mister sit arbejde eller sin elevplads. Hermed kan sankti o-
nen i sidste ende være med til at forringe  folks uddannelses - og arbejdsmuli g-
heder så drastisk, at den kan være med til at fastholde folk i cannabismisbrug i 
stedet for at medvirke til at hjælpe dem ud af det.  
Flertallet finder, at disse vidtrækkende konsekvenser ikke nødvendigvis er 
i samfundets  interesse. Selvfølgelig skal der være en konsekvens, hvis man f ø-
rer et køretøj i påvirket tilstand og er til fare for trafiksikkerheden, men der skal 
være proportionalitet i den idømte straf, og det er der ikke i dag. Derfor opfo r-
drer flertallet ministe ren til i indeværende folketingsår at kortlægge proble m-
stillingen og opstille forskellige modeller for, hvordan man kan finde en lø s-
ning på udfordringerne, så den høje trafiksikkerhed fastholdes, samtidig med at 
der er proportionalitet i forhold til den straf, der idømmes.  
Endelig opfordrer flertallet ministeren til efterfølgende at invitere Folk e-
tingets partier til en dialog om de forskellige modeller, så partierne i fællesskab 
kan finde en holdbar løsning.  
Flertallet pålægger regeringen at igangsætte e t arbejde, hvor der forskes i 
tolerancegrænser, ligeledes med henblik på at sikre, at der kan findes en hol d-
bar og mere proportional løsning på problemstillingen.”  
 
Landsrettens begrundelse og resultat  
Efter færdselslovens §  54, stk.  1, må et motordrevet køretøj ikke føres eller forsøges ført af 
nogen, hvis blod under eller efter kørslen indeholder bevidsthedspåvirkende stoffer, som 
efter regler fastsat af justitsministeren er klassificeret som farlige for færdselssikkerheden, 
og som ikke er indtaget i hen hold til en lovlig recept.  
 
Bestemmelsen indebærer, at kørsel eller forsøg på kørsel af en person, som har et eller 
flere af de omfattede stoffer i blodet, er forbudt uden hensyn til, om det kan godtgøres, at 
stoffet i det konkrete tilfælde har påvirket de n pågældendes evne til at føre køretøjet. Der 
er således ikke knyttet noget føreevnekriterium til bestemmelsen.

Der har siden indførelsen af færdselslovens 8 54, stk. 1, været rejst spørgsmål om grænse -
værdier for kørsel med THC i blodet, jf. herved blandt andet beslutningsforslag nr. B 14,
fremsat den 22. oktober 2014. Drøftelserne herom har imidlertid ikke ført til ændringer af
bestemmelsen; 0g de retspolitiske tilkendegivelser under Folketingets behandling af om-
talte beslutningsforslag kan ikke føre til en anden anvendelse af bestemmelsen i retsprak -
sis.


Tiltalte findes herefter også efter bevisførelsen for landsretten skyldig efter anklageskriftet
af de grunde, der er anført i byrettens dom: Efter bevisførelsen lægger landsretten således
til grund, at det har beroet på uagtsomt forhold hos tiltalte, at der under kørslen den 19.
august 2014 i hans blod var aktivt stof hidrørende fra hashrygning nogle dage forinden.


Efter oplysningerne om tiltaltes indtægtsforhold tiltrædes det, at bøden er fastsat til 14.000
kr. med en forvandlingsstraf på fængsel i 10 dage.


Det tiltrædes endvidere; at førerretten er frakendt som sket. Der foreligger ikke sådanne
særlige omstændigheder, at der er grundlag for at fastsætte en kortere frakendelsestid eller
for at gøre frakendelsen betinget.


Thi kendes for ret:


Byrettens dom i sagen mod  stadfæstes.


Tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.