Sag om, hvorvidt en minkavler på grundlag af naboretlige regler har krav på erstatning/kompensation for gener fra lovligt opstillede vindmøller
Ret: Retten i Herning (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Erstatning uden for kontrakt;
Landbrug, fiskeri og fødevarer;

RETTEN I HERNING
DOM

afsagt den 5. december 2022

Sag BS-10153/2017-HER

Sagsøger
(advokat Poul Hvilsted)

mod

Wind Estate A/S
(advokat Mette Møller Pedersen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer 1, Dommer 2 og Dommer 3.

Sagens baggrund og parternes påstande
Retten har modtaget sagen den 5. april 2017.

Sagen drejer sig om, hvorvidt en minkavler på grundlag af naboretlige regler har
krav på erstatning/kompensation for gener fra lovligt opstillede vindmøller.

Sagsøger, har fremsat endelig påstand om, at sagsøgte, Wind Estate A/S, til ham
skal betale 14.609.299 kr. med procesrente fra sagens anlæg.

Påstanden er opgjort sådan:
Anslået tab af ejendomsværdi 9.000.000 kr.
Driftstab 5.609.299 kr.
I alt 14.609.299 kr.



2

Wind Estate A/S har fremsat påstand om frifindelse.

Oplysningerne i sagen
Wind Estate opstillede i 2013 fire vindmøller tæt på Sagsøgers ejendom
beliggende Adresse 1, By 1. Møllerne blev sat i drift den 5. september 2013.
Sagsøger boede på ejendommen, indtil han fraflyttede i 2014. Han drev desuden
minkfarm på ejendommen. Driften heraf ophørte i 2018.

Sagen angår alene de to nordligst beliggende vindmøller, der er tættest på
Sagsøgers ejendom, og drejer sig om, hvorvidt driften af vindmøllerne har
påvirket minkene på minkfarmen på en måde, der kan medføre ansvar for Wind
Estate.

Efter at Wind Estate havde ansøgt Herning Kommune om tilladelse til at opføre
vindmøllerne, blev der i december 2011 udarbejdet en VVM – redegørelse. I
den daværende kommuneplan var området udlagt til vindmøller op til 130 meter.
Det fremgår af redegørelsen, at projektforslaget omfattede et hovedforslag, et
alternativ 1 og et alternativ 2. Wind Estate fik senere tilladelse til alternativ 1, hvor
den enkelte mølle har en totalhøjde på 140 m.

Af VVM-redegørelsen fremgår desuden, at der ikke i forbindelse med
planlægningsarbejdet var lokaliseret nogen støjfølsomme områder i umiddelbar
nærhed af projektområdet. Der skulle tages højde for, at der var en minkfarm
beliggende lige nord for området. Afstanden til nærmeste nabobolig skulle være
mindst 560 m, hvilket var opfyldt, da Sagsøgers bolig lå 561 m væk.
Støjpåvirkningen her var beregnet til 41,8 dB ved 6 m/s og 43,2 dB ved 8 m/s,
hvilket lå inden for lovkravene på henholdsvis 42 dB og 44 dB.

Selvom arbejdsmiljøet på virksomheder ikke skulle indgå i rapporten var
afstanden til beregningspunkt ved minkfarmen anført i denne redegørelse og
udgjorde 463 meter.

Om støjpåvirkning ved minkfarm hedder det bl.a.:

”Støjpåvirkningen ved minkfarmen ligger langt under det niveau,
som arbejdsmæssig støjudsættelse skal nå, før der observeres
helbredseffekter.”

Om øvrige miljøforhold hedder det om husdyr – mink bl.a.:

”I en afstand af ca. 400 m findes en minkfarm, og der er udtrykt
bekymring for, om vindmøllerne eventuelt vil kunne påvirke dyrene
negativt og dermed farmerens produktionsresultat. Der er



3

imidlertid intet, der tyder på, at minkene vil blive påvirket af
vindmøllerne. Videncenter for landbrug har i et notat angivet, at der
ikke findes meldinger om negative påvirkninger af produktionen af
mink selv fra møller, der står ned til 200 meter fra en farm. I en sag
fra Hvide Sande Nordhavn afviste Taksationsmyndighederne et krav
om erstatning med den begrundelse, at der ikke kunne påvises
negative konsekvenser for en farm med en mindsteafstand til
vindmøllerne på 675 meter.”

I relation til lavfrekvent støj omtales en rapport, der fastslår, at det ikke er påvist,
at store vindmøller udgør et specielt problem i forhold til lavfrekvent
støjpåvirkning hos naboer til vindmøller.

Under ”manglende viden” hedder det bl.a.:

”Der forekommer så vidt vides ingen systematiske undersøgelser af
vindmøllers eventuelle påvirkning af husdyr, herunder mink. På den
anden side foreligger der heller ikke meldinger om negative
påvirkninger selv fra nærtstående møller indtil 200 meter, ifølge
Videnscenter for Landbrug.”

I et notat fra Videncenter for landbrug, dateret februar 2011, hedder det:

”Igennem de senere år er der etableret et stigende antal vindmøller i
det danske landskab. Det betyder samtidig, at såvel pelsdyravlere og
mink skal vænne sig til at have en vindmølle i nærheden af
minkfarmen.

Vi ved ikke meget konkret omkring vindmøllers indvirkning på mink
og deres produktionsresultater, men i det følgende forsøge at komme
med en form for historisk gennemgang af vores syn på vindmøller i
forhold til minkproduktion.

Da de første vindmøller blev etableret, var der megen diskussion
omkring støj og skyggevirkninger, og deres indvirkning på
menneskers velbefindende. De lærde var uenige, og i diskussionen
var det ofte ikke fakta, der var afgørende for om en mølle var til gene
eller ikke for de nærmeste naboer, men formodninger, følelser og for
mølleejernes vedkommende var det økonomien. Støj og
skyggevirkninger kan dog måles, og der er ingen tvivl om, at i takt
med møllernes stigende størrelse, vil påvirkninger af naboerne også
blive større. Så en eller anden form for gene overfor mennesker er
der tale om.



4

Det næste spørgsmål er – er vindmøller til gene for mink og har de
en negativ effekt på produktionsresultaterne.

I forbindelse med de første sager omkring vindmøller i nærhed af
minkfarme var vi i rådgivningstjenesten lige så usikre som alle
andre. Vi valgte derfor dengang at rådgive ud fra et
forsigtighedsprincip, og skrev til en del avlere, at vi ikke var i stand
til at sikre, at en given mølle ikke ville indvirke negativt på
produktionsresultatet. Vores faktuelle viden var for mangelfuldt til at
rådgive anderledes på daværende tidspunkt.

Der er i siden kommet væsentlig flere vindmøller rundt i landskabet.
Vi har ikke fået mange flere fakta på bordet, men erfaringsgrundlaget
er blevet en del større. Der er i de senere år etableret vindmøller
relativt tæt på minkfarme, og vi har ikke fået meldinger fra disse
avlere om, at deres produktionsresultater er negativt påvirket af dette.

Vi er derfor ikke længere så bekymret for påvirkningerne på
produktionsresultatet, når der placeres en vindmølle tæt på en
pelsdyrfarm. Der er eksempler på vindmøller indenfor 200 meter til
en minkfarm, uden at det giver anledning til negativ påvirkning af
produktionen. Hvorvidt støj eller skyggevirkning på anden vis
påvirker dyrene eller dem der arbejder på farmen, ved vi stadig ikke
noget konkret om. Noget peger i retning af, at de generelle
sikkerhedsafstande for møller, også er tilstrækkelige i forhold til at
undgå gener på en minkfarm.”

Under den offentlige høring om planforslagene vedrørende vindmøllerne indkom
flere bemærkninger og indsigelser. Fra Sagsøger kom flere indsigelser, bl.a.
indsigelse 2, hvor det hedder:

”Ad 2: Ejer (nabobolig 1) påpeger, at mink er meget følsomme over
for udefrakommende og pludselig støj i den periode, hvor de får
hvalpe. Hvis minkene bliver bange kan deres umiddelbare reaktion
være, at de bider deres hvalpe ihjel eller at gøre skade på sig selv.
Ejer forlanger, at der hvert år skal være stille i perioden fra d. 1.
marts til 1. juni og at møllerne ikke må sættes i gang før efter d. 1.
juni for at tage de nødvendige hensyn til produktionen.

Forvaltningens kommentar:
I VVM-redegørelsen er støjpåvirkningen af minfarmen belyst i afsnit
5.2 Støjpåvirkning. Ved vindhastigheden 6 m/s er det



5

beregnet, at støjen vil være 44,1 dB(A) og ved 8 m/s er støjen
beregnet til at være 45,4 dB(A) ved alternativ 1, som der har været
offentliggjorte planer for. Videnskabelige undersøgelser viser, at
arbejdsmæssig støjudsættelse skal nå et ret højt niveau på 75 Db(A)
og derover før der observeres helbredseffekter. Vindmøllernes
støjbelastning ved minkfarmen – og naboboligerne – er på ingen
måde i nærheden af disse støjniveauer.

Videncenter for landbrug har i et notat angivet (Bilag 5), at der ikke
findes meldinger om negative påvirkninger af produktionen af mink
selv fra møller så tæt på farme som ned til 200 meter. Videncenter
for landbrug har endvidere oplyst, at de nævnte generelle
sikkerhedsafstande i notatet svarer til grænseværdierne for støj i
forhold til Bekendtgørelse om støj fra vindmøller. Der vil i dette
tilfælde være en mindre overskridelse af støjgrænseværdier i forhold
til de beregninger, som der er foretaget for selve minkfarmen.
Baggrunden for beregning af støj og støjgrænseværdier for boliger i
det åbne land er, at grænseværdierne ved udendørsopholdsareal, som
kan ligge 15 meter fra beboelsen, ikke må overskride de 44 dB(A)
ved en vindhastighed på 8 m/s og 42 dB(A) ved en vindhastighed på
6 m/s. Støjgrænseværdierne er overholdt ved ejendommens stuehus.
Det oplyses endvidere, at der ikke er noget konkret viden om,
hvordan støj og skyggekast påvirker dyrene og derved produktionen.

Taksationsmyndigheden har i forbindelse med en konkret sag afgjort
(Bilag 6), at en minkfarm ikke har lidt værditab, som følge af et
plangrundlag giver mulighed for opsætning af tre vindmøller på 130
meter placeret henholdvis ca. 674 meter, ca. 775 meter og ca. 1009
meter værk fra minkfarmen. Taksationsmyndigheden lagde vægt på,
at med det nuværende vidensniveau ikke kan påvises, at støj fra
vindmøller påvirker minks trivsel og produktion.

Den tætteste vindmølle i alternativ 1 er placeret ca. 463 meter fra den
sydligste minkhal. Indsiger er i dialog med Herning Kommune vedr.
flytning af de sydligste minkhaller, således at den minkhal, som
kommer til at ligge tættest på, kommer til at ligge ca. 525 meter fra
vindmøllen.

Herning Kommune har aftalt med vindmølleopsætter, at
vindmøllerne først kan sættes op efter d. 19. maj for at tage hensyn
til minkene, deres hvalpe og produktionen. Dette vil endvidere blive
indskrevet som et vilkår i VVM-tilladelsen, at vindmøllerne først kan
sættes op efter den 19. maj. Det er blevet oplyst, at mink



6

ikke er så følsomme over kontinuerlig støj. Når først vindmøllerne er
igangsat vil støjen herfra være kontinuerlig, og der vil ikke opstå
pludselig støj, som evt. kan gøre mink bange. Derfor vurderes det, at
det ikke vil være nødvendig at stoppe vindmøllerne hvert år i
perioden 1. marts til 1. juni.”

Fra Sagsøger kom også indsigelse 9, hvor det hedder:

”Ad 9: Ejer (nabobolig 1) gør opmærksom på, at han har været i
dialog med vindmølleopstiller vedrørende evt. indgåelse af et
frivilligt forlig og bemærker, at der er tale om økonomisk assistance
til flytning af haller og ikke en erstatning, som svarer til de faktiske
omkostninger. Ejer oplyser, at han har været i kontakt med
Videnscentret i Århus, som har oplyst ham om, at der aldrig før er
stillet så store vindmøller op tæt på en minkfarm, og derfor betegnes
den pågældende situation som ”et forsøg” . Ejer bemærker, at hvis
møllerne sættes op, så kan det blive en dyr fornøjelse for hans
virksomhed. Ejer bemærker, at man ikke ved, hvordan den
lavfrekvente støj vil påvirke mennesker og derved kan det blive en
dyr fornøjelse for opstiller, hvis folk får skader af den lavfrekvente
støj. Vedhæftet indsigelsen er en udtalelse fra Dyrlægerne –
Dyrehospital. I udtalelsen er det beskrevet, at der ikke er blevet
forsket i, hvordan dyrevelfærden påvirkes, når der opstilles store
vindmøller i nærheden. Dyrelægen er bekymret for om minkene vil
blive stresset pga. støj og skygge og konkluderer, at uden forskning
kan man ikke udelukke at opstilling af vindmøller vil påvirke minks
trivsel og produktion og vil give en dårlig dyrevelfærd.

Forvaltningens kommentar:
Frivilligt forlig.
Forvaltningen gør opmærksom på, at der har været forhandlinger
mellem ejer og opstiller (WindEstate A/S) om indgåelse af et
frivilligt forlig, men at der ikke er indgået frivilligt forlig mellem
parterne, da de ikke kunne blive enige.

Påvirkning af mink
Herning Kommune har modtaget et notat udarbejdet af Videncenter
for Landbrug Århus. Se i øvrigt forvaltningens kommentar under
bemærkning 2.
I det tilfælde, at ejer oplever evt. nedgang i hans produktion, som
følge af støj fra vindmøller, så har ejer mulighed for at anlægge et
civilt søgsmål mod opstiller om erstatning. I VVM-redegørelse er det
angivet, at der vil være op til godt 25 timer udendørs



7

skyggekast om året. VVMredegørelsen konkluderer, at der ikke er
noget, der tyder på, at minkene vil blive påvirket af vindmøllerne.

Lavfrekvent støj
Genevirkninger fra støj, herunder lavfrekvent støj, bliver beskrevet i
VVM-redegørelsens afsnit 5.2 Bekendtgørelse om støj fra
vindmøller nr. 1284 af 15. december 2011 fastlægger, at den samlede
lavfrekvente støj fra vindmøller indendørs i beboelse i det åbne land
eller indendørs i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke må
overstige 20 dB(A) ved en vindhastighed på 8 m/s og 6 m/s.
Opstilleren har i vindmølleprojektet taget højde for, at
grænseværdierne for den lavfrekvente støj kan overholdes.

I 2006 blev der igangsat et projekt, som skulle afklare, om støjen fra
moderne vindmøller har et væsentlig højere indhold af lave
frekvenser og infralyd end de mindre vindmøller. Projektet blev
gennemført i samarbejde mellem Risø DTU, DONG Energy, Aalborg
Universitet (AAU) og DELTA. AAU er senere trådt ud af projektet,
og den lyttetest som AAU skulle bidrage med, blev i stedet for udført
af Salford University i England.

Den endelige rapport fra 2010 ”EFP-06 project. Low Frequency
Noise from Large Wind Turbines” fastslår, at det ikke er påvist, at
store vindmøller udgør et specielt problem i forhold til lavfrekvent
støjpåvirkning hos naboer til vindmøller.

Støj og sundhed
Delta har for Sundhedsstyrelsen udarbejdet rapporten ”Sammenhæng
mellem vindmøllestøj og helbredseffekter” . Rapporten er
offentliggjort den 9. marts 2011. Rapporten konkluderer, at
vindmøllestøjens karakter ikke adskiller sig væsentlig fra andre
støjkilder i vores dagligdag, og at hørbar infralyd ikke forekommer.
Støjniveauet er fastsat efter samme forudsætninger som for
vejtrafikstøj, hvor man må forvente, at 10% vil føle sig generet i et
eller andet omfang.

Støjgene er den væsentligste effekt af støj fra vindmøller. Støjgenen
fra vindmøller er større end for vejtrafikstøj ved samme niveau.
Støjgenen er individuelt betinget, og vil opleves meget forskelligt fra
person til person. Hvis en person synes, møllerne skæmmer naturen,
forringer udsigten og ejendomsværdien og frygter helbredseffekter,
vil personen opleve en større støjgene.



8

Der er ikke fundet en direkte sammenhæng mellem støj og
stressniveau. Derimod er der fundet signifikante sammenhænge
mellem stresssymptomer og støjgene. Der er ikke vist direkte
sammenhæng mellem helbredseffekter og vindmøllestøj.

Udtalelse fra Dyrlægerne – Dyrehospital
Taget til efterretning. Se i øvrigt forvaltningens kommentar under
bemærkning 2.”

Fra Sagsøger kom desuden indsigelse 12, hvor det hedder:

”Ad 12: Advokatfirma har skrevet en indsigelse på vegne af
nabobolig 1. Nabobolig 1 er bekymret for vindmøllernes påvirkning
af hans grund i kraft af støj, skygge og lysrefleksioner. Ejer er
minkavler, og minkfarmen er placeret nær de foreslåede vindmøller.
I perioden fra januar til juli er minkene særligt følsomme på grund af
deres årlige cyklus, og stress som følge af fx vindmøllestøj,
skyggekast og lysrefleksioner vil kunne medføre, at minkene ikke
kan parres, at de aborterer ufødte hvalpe eller at minktæven bider
nyfødte hvalpe ihjel.

Der gøres derfor opmærksom på, at såfremt ejer efter etablering af
vindmølleparken oplever nedgang i produktionen, vil der blive
fremsat krav om erstatning hos vindmølleopstilleren. Der kan
fremlægges dokumentation for den aktuelle, gennemsnitlige
produktion af minkhvalpe og minkskind.

Det foreslås, at der i stedet for det påtænkte projekt opstilles møller
på ca. 70 meter, og at der kun opstilles 2 møller i den sydligste ende
af grunden, så minkfarmen påføres mindst mulige gener.

Endelig gøres der opmærksom på at der i forvejen står mange møller
i området, heraf en del i Ringkøbing-Skjern Kommune, hvorfor det
ud fra landskabelige og kulturelle hensyn bør overvejes, om området
kan rumme flere vindmøller.

Forvaltningens kommentar:
Vindmøllernes støj påvirkning af mink.
Se forvaltningens kommentar under bemærkning 2 og 9.

Forslag til opstilling af to vindmøller på 70 meter
Et projekt omfattende 2 møller på ca. 70 meter er ikke realistisk at
gennemføre, da møller på den højde ikke længere er rentable at



9

sætte op. Det er Herning Kommunes holdning, at grupper af store
møller enkelte steder i landskabet er at foretrække frem for mange
små områder med færre og mindre møller. Af samme grund
udlægger Herning Kommunes Vindmølleplan kun områder til
minimum tre vindmøller med en totalhøjde på minimum 100 meter.
De udlagte vindmølleområder bør udnyttes så effektivt som muligt
med henblik på at skåne andre områder for møller.

Samspillet med eksisterende vindmøller
Se forvaltningens kommentar under bemærkning 10”

Den i indsigelse 9 omtalte dyrlægeattest er udarbejdet den 30. december 2011 af
nu afdøde dyrlæge Person 1, Dyrlægerne. Det hedder i attesten:

”På nuværende tidspunkt er der ikke blevet forsket i hvordan
opstilling af kæmpe vindmøller i nærheden af minkfarme påvirker
dyrevelfærden. Jeg er bekymret for at minkene vil blive udsat for
stress ved opstilling af vindmøller pga. den kontinuerlige støjgene og
skyggekast. Uden forskning indenfor området kan man ikke
udelukke at opstilling af kæmpe vindmøller påvirker minks trivsel og
produktion og giver en dårlig dyrevelfærd.”

Person 2, Kopenhagen Fur, har den 20. maj 2012 udarbejdet et notat fra et besøg
hos Sagsøger den 16. maj 2012. Det hedder i notatet:

”Undertegnede besøgte Sagsøger på Adresse 1, By 1, onsdag den 16.
maj 2012. Baggrunden for besøget er en planlagt opstilling af
vindmøller ca. 400 meter syd for farmen. Sagsøger er bekymret for
vindmøllernes påvirkning af minkproduktionen, især for
produktionen i de minkhaller der ligger nærmest de planlagte møller.

Efter besøget kørte Sagsøger og undertegnede til vindmøllerne ved
Vester Barde, som er vindmøller af samme størrelse som de planlagte
møller syd for Adresse 1. Når man stod tæt ved vindmøllerne hørtes
et tydeligt et skiftende lydniveau, når møllerne kørte. På en afstand
af ca. 350 meter hørtes stadigt det skiftende lydniveau, men i mindre
omfang. Det var en rimelig kraftig vind ved besigtigelsen.

Det kan ikke med sikkerhed siges, om vindmøllerne har negativ
indflydelse på minkenes trivsel eller ikke. De kendte – og mindre –
møller kan stå forholdsvist tæt på minkfarme uden de påvirker



10

minkene negativt. Usikkerheden er, om de nye mølletyper har et
støjniveau og frekvens der påvirker minkene negativt, på de
planlagte 400 meter. Mink er især følsom for pludselig og ukendt
støj, som dog afhænger af årstiden. Mink er normalt mest følsom for
støj i drægtigheds- og diegivningsperioden (marts – maj).

Henvendelse til forskere indenfor minkproduktion, giver samme
usikre svar, idet der ikke er lavet undersøgelser specifik på
vindmøller og forskellige frekvenser i forhold til minkenes trivsel.”

Dyrlæge Person 1 har den 11. juni 2012 udarbejdet en besøgsrapport vedrørende
rådgivningsbesøg hos Sagsøger den 8. juni 2012. Det fremgår bl.a., at der havde
været et udbrud af Salmonella Dublin, og at der havde været loppeangreb tidligere
på året. Der havde været mange problemer med fødselsforløb og start på
diegivning.

Den 27. juni 2012 vedtog byrådet i Herning Kommune Lokalplan nr., og herefter
blev der givet tilladelse til opførelse af vindmøllerne.

Den 4. december 2012 traf Taksationsmyndigheden afgørelse om, at Sagsøger
ikke havde krav på erstatning for værditab på sin ejendom som følge af
opstillingen af vindmøllerne. Afgørelsen var begrundet således:

”…
Taksationsmyndighedens afgørelse:

Efter § 6, stk. 1 og 3, i lov om fremme af vedvarende energi skal den,
der ved Opstilling af en eller flere vindmøller forårsager et værditab
på fast ejendom, Betale herfor, medmindre værditabet udgør 1
procent eller derunder af ejendommens værdi. Hvis ejeren af den
faste ejendom har medvirket til tabet, kan beløbet nedsættes eller
bortfalde.

Efter lovens § 7, stk. 1, træffer Taksationsmyndigheden afgørelse
om, hvorvidt Opstilleren i medfør af lovens § 6 skal betale for
værditab til ejeren, på baggrund af en individuel vurdering.

Det er i lovens forarbejder forudsat, at Taksationsmyndigheden
foretager et konkret, individuelt skøn baseret på de konkrete lokale
forhold og herved bl.a. tager hensyn til områdets karakter og
ejendomspriserne i området, om der i forvejen er opstillet vindmøller
i området, om der er andre tekniske anlæg i området samt
vindmøllernes afstand fra bebyggelsen, vindmøllernes højde og
forventede genevirkninger ved møllerne.



11

Taksationsmyndigheden har vurderet, at opstilling af vindmøller i
overensstemmelse med det fremlagte orienteringsmateriale vil
medføre et værditab på din ejendom på mindre end 90.000 kr.
Taksationsmyndigheden har ved denne vurdering lagt vægt på, at
afstanden fra boligen til nærmeste vindmølle i projektet er ca. 561
meter. Udsynet til vindmøllerne i projektet fra ejendommen skærmes
i betydelig grad af bevoksning. Det er dog muligt, at møllerne
navnlig i vinterhalvåret vil kunne anes gennem bevoksningen. I det
omfang, som møllerne måtte være synlige gennem bevoksningen, vil
der være udsyn fra de primære udendørs opholdsarealer, herunder fra
terrassen. Fra boligen vil der være udsyn (ligeledes betydeligt
skærmet af bevoksningen) fra flere stuevinduer, fra soveværelset
samt fra gildesalen på førstesalen. Opstillingen af vindmøllerne i
projektet medfører visse støjgener på ejendommen. Den beregnede
støjpåvirkning er 41,3 dB(A) ved en vindhastighed på 6 m/s og 43,3
dB(A) ved 8 m/s. Den lavfrekvente støjpåvirkning er beregnet til
15,0 dB ved 6 m/s og 17,8 dB ved 8 m/s. Det beregnede årlige
skyggekast fra vindmøllerne i projektet er 9 timer og 28 minutter
udendørs og 7 timer og 41 minutter indendørs. Skyggekastet vil
forekomme i tidsrummet mellem kl. 13.30 og 17.30 i perioden medio
oktober til primo marts. Da møllerne som nævnt ligger afskærmet
bag bevoksning, vurderes de faktiske gener i form af skyggekast på
ejendommen at være yderst begrænsede.

Værditabet vil således ikke overstige 1 procent af ejendommens
værdi, som myndigheden har vurderet til 9.000.000 kr.

Som følge af, at værditabet ikke overstiger 1 procent at
ejendommens værdi, kan du ikke kræve værditabet erstattet efter lov
om fremme af vedvarende energi, jf. lovens § 6, stk. 3.
…”

Besætningsdyrlæge Vidne 1 har i en besøgsrapport af 24. maj 2013 bl.a. vurderet,
at minkfarmens besætning havde en lav dødelighed. I hendes besøgsrapport af 26.
juli 2013 er omtalt problemer med diarre. Den 10. september 2013 oprettede hun
besætningsdiagnosen bidsår. Dagen før – den 9. september 2013 – havde hun
deltaget i et møde angående opstart af vindmøllerne. Hun anførte i et brev af
samme dato herom, at det var umuligt på dette tidspunkt at sige, hvor lang tid det
ville tage for minkene at vænne sig til lydene fra vindmøllerne.



12

Den 25. september 2013 blev der afholdt et møde hos Sagsøger, hvor også bl.a.
Person 3 og Vidne 2 fra Wind Estate deltog. Af beslutningsreferat fra mødet
fremgår bl.a., at Sagsøger oplyste, at minkene blev urolige om natten, når de
vestligste vindmøller kørte ved lav vind. Parterne aftalte, at vindmøllerne skulle
indkøres gradvist i drift, indtil de sidste mink var pelset omkring den 10. december
2013. Parterne anerkendte ikke noget erstatningsansvar overfor hinandens
eventuelle driftstab, men Wind Estate udtrykte vilje til pr. kulance at kompensere
Sagsøger ved eventuel ansættelse af en person til at overvåge minkene i
nattetimerne, når de vestligste møller var i drift.

I besøgsrapport af 23. oktober 2013 har besætningsdyrlæge Vidne 1 omtalt
problemer med bidsår, som hun forbandt med driften af vindmøllerne. I en
erklæring af 28. oktober 2013 har hun bl.a. beskrevet hendes besøg på
minkfarmen den 29. september 2013, herunder at møllerne næsten blev overdøvet
af minkene inde på farmen. I dyrlægens besøgsrapport af 2. februar 2014 har hun
beskrevet sundhedstilstanden som god. Dyrlægen har endvidere udarbejdet et
notat vedrørende en telefonsamtale med Sagsøger den 12. marts 2014, hvor bl.a.
fremgår, at mange tæver ikke var parret.

Besætningsdyrlæge Vidne 3 har afgivet besøgsrapport den 30. april 2014
vedrørende et rådgivningsbesøg den 29. april 2014. Heraf fremgår bl.a. at det på
daværende tidspunkt var umuligt at sige, om møllerne havde haft en negativ
indflydelse på minkenes reproduktion, men at der var mange døde hvalpe, hvoraf
flere så ud til at være misdannede.

Der er den 5. maj 2014 udarbejdet en håndskrevet besøgsrapport af Kopenhagen
Furs besøg på Sagsøgers minkfarm. Årsagen til besøget er anført som ”Store
problemer med hvalpning sandsynligvis pga. vindmøller” .

Af besætningsdyrlægens besøgsrapport af 14. maj 2014 fremgår bl.a., at dyrlægen
ikke kunne udelukke, at stress forårsaget af vindmøllerne kunne være årsag til den
relativt stor dødelighed hos hvalpene i forhold til året før. Der ville være mulighed
for at få døde hvalpe undersøgt nærmere.

Nu afdøde dyrlæge Person 4, Dyrlægerne ApS, besøgte minkfarmen den 5. juni
2014. I konklusionens for hendes rapport over besøget hedder det:

”Trods grundig gennemgang af farmen- incl. Forhåndenværende
statistisk materiale -er det ikke muligt at påpege kendte faktorer, som
kan forklare de forringede produktionsresultater.”



 

13

Den 7. januar 2015 rettede Dansk Pelsdyravlerforening henvendelse til
Folketingets udvalg for landdistrikter og øer. Det hedder bl.a.:

”Der foreligger empiri, som dokumenterer, at almindelige små
vindmøller ikke påvirker mink (udeladt). Der har således i en
årrække været almindelige vindmøller i drift i umiddelbar nærhed
af minkfarme, uden at dette har givet anledning til produktions-
eller velfærdsmæssige problemer på minkfarmene. Der foreligger
dog ingen forskning eller nærmere undersøgelser, som
dokumenterer dette (udeladt).

Der er ikke foretaget undersøgelser af store vindmøllers påvirkning
af minks velfærd, reproduktionsevne mv. Dansk
Pelsdyravlerforening har kendskab til et enkelt tilfælde, hvor store
vindmøller er sat i drift i nærheden af en minkfarm (
Sagsøgers minkfarm). Dansk Pelsdyravlerforening er bekendt med, at
den pågældende minkavler i 2014 har oplevet et atypisk lavt
hvalperesultat samt øget forekomst af stress og aggression hos
minkene på farmen. Der foreligger desværre hverken
undersøgelser, som bekræfter eller udelukker, at disse problemer
skyldes påvirkningen fra de nærliggende vindmøller
(omformuleret). Ifølge Dansk Pelsdyravlerforening burde den
ansvarlige planlægningsmyndighed have sikret, at der forelå
fyldestgørende dokumentation for de dyrevelfærds- og
produktionsmæssige konsekvenser på minkfarme og evt. andre
husdyrhold, inden vindmølleprojektet blev godkendt
(omformuleret).”

Under sagen har syns – og skønsmændene seniorspecialist og akustiker
Skønsmand 1, maskiningeniør, ph.d. Skønsmand 2 og seniorforsker Skønsmand 3
hver især afgivet rapporter. Skønsmand 1 og Skønsmand 3 er afhjemlet under
hovedforhandlingen.

Parterne er enige om, at erklæring fra Skønsmand 2 vedrørende måling af
vibrationer på Adresse 1 ikke har betydning for sagens afgørelse.

Skønsmand 3 har den 21. april 2021 afgivet et notat om påvirkning af mink af lyd
fra vindmøller. Det hedder i notatet bl.a.:

”Seniorforsker, Ph.d. Skønsmand 3, Afdeling for Husdyrvidenskab,
Aarhus Universitet

Der er biologisk viden om farm minks (Neovison vison) hørevne, om
adfærd og stresspåvirkninger, samt kendskab til særlige



14

perioder (f.eks. parring, fødsel, dieperioden) hvor mink stiller særlige
krav for at opnå en god velfærd og et godt reproduktionsresultat.

Nyere undersøgelser har vist at hørelsen hos mink er bedre end
tidligere antaget (Brandt et al., 2013). Voksne hunners hørelse er
bekræftet i måleområdet fra 1 kHz til 70 kHz, med størst følsomhed
(tærskelværdi på 20 dB SPL) ved frekvensområdet 8-10 kHz (Figur
1). I modsætning til voksne mink er hvalpe funktionelt døve de første
4 uger efter fødslen. Minkhvalpenes høreevne udvikles gradvist med
alderen efter den 4. leveuge, men er stadigvæk dårligere end hos
voksne mink ved hvalpenes fravænning og flytning fra modertæven
efter 7-8 uger (Brandt et al., 2013). Der er et vigtigt samspil mellem
mor og unger i fødselsperioden, hvor lyd spiller en rolle for minks
sociale kommunikation (Clausen et al., 2008; Malmkvist and Palme,
2008; Svendsen et al., 2012; Brandt et al., 2013; Malmkvist et al.,
2016; Malmkvist, 2019). For eksempel vokaliserer unge minkhvalpe
en del – inklusive i frekvenser op til 50 kHz, hvilket overstiger
menneskets høregrænse – rettet mod modertæven. Der er mig
bekendt ingen viden om minks respons i frekvensområdet under
1000 Hz; det er dog sandsynligt at disse frekvenser sanses af mink
…
Imidlertid er grundlæggende spørgsmål om påvirkning af farm mink
fra lyd og vibrationer specifikt fra vindmøller – udfra gældende
forskning – ikke belyst. Det er yderligere min vurdering – baseret på
mit nuværende kendskab til faglitteraturen – at der ikke er
videnskabelige studier fra andre typer af eksponering, som med
rimelighed kan benyttes til en valid analyse af effekten vindmøller på
mink på farme. Studier fra andre dyr (f.eks. svin; Karwowska et al.,
2015) kan ikke direkte overføres til at gælde for farm mink i
produktion. Ydermere kan man ikke antage at menneskets
komfortzone svarer til minks komfortzone, uden konkret viden om
validiteten af en sådan generalisering.
Sanseapparatet og den øvrige biologi varierer en del mellem arter.

Det er således min opfattelse at der ikke er forskningsmæssig viden
om følgende relevante forhold hos mink:

(1) opfatter farm mink vindmølle lyde (dele heraf, lydprofiler og
niveauer) som negative (som de f.eks. vil arbejde for at undgå),

(2) påvirker længere tids eksponering til vindmøller farm minks
adfærdsmæssige og fysiologiske stressreaktioner, samt



15

(3) påvirker vindmølle lyd den sociale (vokale) kommunikation
mellem farm mink, dvs. kan lyd fra vindmøllerne defineres som en
støjkilde fra dyrenes perspektiv. Det kunne fx være hvorvidt
elementer af minks ynglepleje eller hvile påvirkes.

Disse spørgsmål kan bedst belyses i biologiske eksperimenter, hvor
man i forsøg indsamler data om dyrenes adfærd, stressreaktioner og
andre indikatorer, med en kontrolleret vindmølle påvirkning (eller
dele af udvalgte lydprofiler/vibrationer/slagskygger). Herunder
særligt måler direkte på dyrenes akutte reaktioner, ændringer over tid
(test for tilvænning eller sensitiverings effekter) samt indflydelse på
lang-tids stress (f.eks. nedgang i reproduktion, unormal adfærd,
stresshormoner) i forhold til en tilsvarende kontrolgruppe af mink
uden eksponering, med særlig fokus på sensitive perioder i
minkproduktionen.

Hovedtype af data indsamling ville være adfærd og fysiologiske
indikatorer koblet til motivation, positive og negative affektive
tilstande, frustration, stress og velfærd hos mink. Disse metoder er
tidligere validerede til brug hos farm mink (f.eks. Malmkvist and
Hansen, 2002; Hansen et al., 2007; Mormede et al., 2007; Malmkvist
et al., 2011).

Foreløbige konklusioner

• Mink forventes at kunne sanse påvirkningen, som i de akustiske
målerapporter henføres til vindmøller (yderlige gennemgået af
Skønsmand 1, og Skønsmand 2 på møde 16-04-2021)

• Det er uvist hvor følsomme mink er for vibrationer, som dog
forekom i mindre grad ifølge rapport fra den pågældende farm. Det
vil være mest relevant at undersøge vibrationer i døgnets
hvileperioder, idet bevægelse hos aktive mink i forbundne bure i
haller også forventes at skabe burbevægelse under
produktionsforhold.

• For dyrenes opfattelse og stress reaktioner kan det have betydning
hvorvidt dyret kan forudsige mønstret og om påvirkningen er koblet
til en biologisk relevant hændelse eller ej. Dvs. dyrs respons
forventes at afhænge ikke blot af lydpåvirkningens intensitet og
varighed, men også af faktorer som forudsigelighed, kontrol og
mulighed for adfærdsregulering (f.eks. søge væk i redekasse) i
kombination med tidligere erfaring og



16

øvrige belastning (inkl. dyrets alderstrin, om det er udsat/sensitiv
eller ej).

• Målinger af lydbillede og intensitet fra minkfarmens fodermaskine
og gyllepumpe (gennemgået i akustikrapporter) er i min opfattelse af
mindre relevans i sammenhæng med at forstå de biologiske effekter
af vedvarende vindmøllepåvirkning på mink. Maskinfodringen er en
kortvarig, daglig, forudsigelig hændelse, knyttet med belønning. Så
jeg forventer at det opfattes som en tillært ’positiv’ lyd for farm
mink. Det vides derimod ikke hvorledes mink opfatter og
værdisætter baggrundslyde som fra vindmøller, akut eller over
længere tid. Uden forsøg kan vi ikke sige om der sker en tilvænning
eller modsat en sensitivering/akkummulering af stress reaktioner
(målt f.eks. i minks adfærd, reproduktion, hormoner) over tid.

• Sporadiske observationer af farmens mink som ’nysgerrige’ (som
rapporteret f.eks. i akustikrapport) er ifølge min vurdering af mindre
værdi, idet adfærden afhænger af flere forhold, herunder tidspunkt på
året (produktionsperiode, slankning) som påvirker adfærden samt
observatørenes kendskab til måling af temperament (jf. Malmkvist &
Hansen, 2002; Henriksen et al., 2020). Hertil kommer behovet for en
referenceramme fra andre minkfarme, for at skønne om mink på den
aktuelle farm er typiske eller afvigende på observationstidspunktet.
Såfremt man ønsker en vurdering af dyrenes temperament vil det vil
være mere relevant at få WelFur-Mink rapporter (indeholder en
systematisk velfærdsvurdering) til gennemgang. Bag ved disse
rapporter findes rådata, hvor temperament og en række andre forhold
systematisk måles på den pågældende farm (stikprøve typisk 120
bure), foretaget af uafhængige trænede observatører fra firmaet
Baltic Control. Disse data kunne anvendes for at se efter afvigende
temperament og unormal adfærd på farmen. Vi kender til gennemsnit
og variation i disse parametre, baseret på systematiske vurderinger
indsamlet på samme måde på over 2000 danske og europæiske
minkfarme i perioden 2017-19 (Henriksen et al., 2021).

• Der forventes ikke et 1:1 forhold mellem påvirkning og respons,
hvorfor målinger på akustik ikke kan stå alene. Målinger på mink, og
særligt under kontrollerede forhold, er nødvendige for at etablere
denne sammenhæng som mangler for at kunne udelukke eller
bekræfte en negativ kortvarig eller langtidseffekt på mink.



17

• Det er vanskeligt at skønne en effekt af de fremlagte lyd og
vibrationsmålinger indsamlet på den aktuelle farm, fordi der ikke er
vidensgrundlag som specifik kobler eksponeringerne til minks
reaktion, på kort eller lang tid.

• Jeg kan derfor ikke bekræfte eller udelukke at de forekommende
stimuli fra vindmøller over tid har forbigående eller vedvarende
effekt på farmens mink.

• Baseret fra rapport fra dyrlæge nævnes høje frekvenser (for det
menneskelige øre, voksne mink kan som beskrevet høre også høre
langt højere frekvenser) fra vindmøller som udløser af problematisk
minkadfærd. Baseret på målinger på den pågældende farm
(akustikrapport), ser det umiddelbart ud til at det ville være mest
relevant at fokusere på de lavfrekvente påvirkninger (<1000 Hz),
som potentielt belastende.

Nærværende notat og foreløbige konklusioner er baseret på mit
kendskab til faglitteraturen om mink. En dybere granskning og
analyse af litteraturen kunne tilvejebringe nye resultater og viden,
som jeg for nuværende ikke har. Dette vil kræve et større tidsforbrug
til litteratursøgning (f.eks i databaser som Web of Science) og en
sammenfatning af flere videnskabelige artikler. Et evt. videre bidrag
fra min side vil skulle målrettes til de konkrete spørgsmål, som
ønskes besvaret. Der er endnu ikke (20. april 2021) stillet konkrete
spørgsmål til mig som skønsmand i sagen.”

Skønsmand 1 har afgivet et notat af 21. september 2021 om måling af lyd fra
vindmøller ved minkfarm. Det hedder i notatet bl.a.:

” Resumé:
103 ApS har for rekvirenten Retten i Herning udført målinger af støj
på Adresse 1, By 1.
Baggrunden for målingen er, at rekvirenten ønsker at få udført et syn
og skøn mhp. støjmålinger fra vindmøller på minkfarm og inde i
bolig.

Målingerne er udført den 31-10-2018 og den 07-01-2020 af
Skønsmand 1 og Person 5 fra 103 ApS.

Der var et mindre regnvejr under udførelse af de sidste par målinger.
Det vurderes, at dette ikke har nogen betydning for målingerne.



18

I Bilag 1. Data over målt lydtrykniveau i bolig ses visse
overskridelser af det lavfrekvente A-vægtet lydtrykniveau ind i
lejlighed jf. grænseværdierne i Figur 1. ved ca. 5-6 m/s og 10 m/s i
P1.

Under udførelse af målinger af fodremaskine og gyllebrønd d. 31-10-
2020, virkede minkene upåvirket af støjen fra disse. Deres adfærd
var mest nysgerrig, og målingerne blev udført mens måleteknikere
ikke var i nærheden af måleudstyret, for ikke at forstyrre/påvirke
minkenes adfærd.

Støjens Karakter:
- Støjen fra vindmøllerne under drift kunne tydeligt høres på
minkfarm ved alle målepositioner udenfor
- Støjen karakteriseres, som at være en moduleret/svingende susen
sammenlignelig med støj fra en lufthavn i det fjerne.
- Når møllerne var i drift, var det muligt at retningsbestemme ret
præcist, hvor støjen kom fra, og det vurderes uden tvivl at støjbidrag
stammer fra møllerne.

Andet baggrundsstøj
- Det vurderes, at baggrundsstøjen stammer fra vind og ’hvislen’ fra
træer og buske mm.
- Der kunne ikke høres støj fra nærtliggende veje eller lufttrafik og
vurderes derfor til ikke at have indflydelse på målinger.

Der afviges fra Bekendtgørelsen 1736, 21/12/2015, da der ikke kan
korrigeres for det bredbåndet støj, og grænseværdier kan derfor ikke
udmeldes om overholdt eller ej.

Der er yderligere målt i målepunkter over 15 meter fra bolig, hvilket
også afviger fra Bekendtgørelse 1736, 21/12/2015.

Der afviges yderligere fra Bekendtgørelse 1736, 21/12/2015, da
målinger ikke er udført som lydeffektmålinger af vindmøllen og
derefter beregnet til boligen. Der er i stedet udført målinger ved selve
boligen med vindmøllen i drift.

Der er målt støjkilder på minkfarm som vurderes støjende, heriblandt
fodremaskine og gyllebrønd. Gyllebrønd vurderes, ud fra målinger
ikke at have en signifikant betydning for det samlede støjbidrag på
minkfarm, da lydtrykniveauet fra gyllebrønden ligger for tæt på
baggrundsniveauet, til at der kan udføres en korrektion af
støjbelastningen.



19

Ang. fodremaskine, vurderes det, at maskinen ikke støjer signifikant
i punkterne P1 og P2 på minkfarm, når maskinen er i drift i det store
minkhus (punkt H1 og H2).

Det ses ud fra målingerne af forbi-kørsler af fodremaskinen, at der er
et toneindhold ved 50 og 100 Hz. Disse toner peaker begge ved
omkring 45-56 dB(A). Det samlet støjniveau 10-160 Hz er på ca. 57-
58 dB(A) (opgivet uden et referencetidsrum).
Selve forbi-kørslen ved et mink-bur varer ca. 30 sekunder. Ved punkt
P1 og P2 vurderes det at støjen fra fodremaskine ikke overstiger
baggrundsniveauet og er derfor ikke signifikant i disse punkter.
Den beregnede lavfrekvente støj med reference-tidsrummet (10 min)
i de 2 målepositioner i minkhal er 44,4 og 44,9 dB(A), hvilket
overstiger de givne grænseværdier for lavfrekvent støj jf.
Miljøstyrelsen Orientering nr. 9 – 1997 ”Lavfrekvent støj, infralyd
og vibrationer i eksternt miljø” .

Det kan så diskuteres om ”øvrige rum” anvendelsen passer til
minkhallen, som er et åbent miljø og ikke et lukket lokale, som
beskrevet i orienteringen.

Der er ikke målt støjkanon baseret på Sagsøgers udmelding, om at
den ikke er i brug. På baggrund af dette, uden nogen måling,
frekvensfordeling, lydisolering af minkhallens tag mm. kan 103 ApS
ikke udføre hypotetiske beregninger af støjen fra støjkanonen.”

Skønsmand 3 har afgivet erklæring af 6. november 2021. Det hedder i erklæringen
bl.a.:

”Svar fra Skønsmand 3 på spørgsmål i Blanket til syn og skøn.
Svaret er anført efter hvert af de stillede spørgsmål. Til sidst i
dokumentet findes litteraturliste. Welfur Avlerrapport modtaget fra
Baltic Control er uploadet som bilag.

8. Spørgsmål fra rekvirenten

”På baggrund af Kortlægningen, herunder afrapporteringen af 20.
april 2021 fra skønsmændene Skønsmand 1 og Skønsmand 2, og på
baggrund af den i sagen fremlagte dokumentation om bl.a. sagsforløb
og driftsforhold på Sagsøgers minkfarm efter opstilling og
idriftsættelse af sagsøgtes vindmøller i september 2013, samt på
baggrund af den



20

yderligere dokumentation, som skønsmanden har indhentet til brug
for sin vurdering, anmodes skønsmanden at besvare følgende
spørgsmål:

4.1
Idet skønsmanden bekræfter, at Kortlægningen og afrapporteringen
repræsenterer et for den zoologiske dimension af dette syn og skøn
relevant og fyldestgørende grundlag, anmodes skønsmanden om at
vurdere, om det sikkert, i høj eller mindre grad sandsynligt eller
usandsynligt eller med sikkerhed kan udelukkes, at mink, der indgik
i besætningen på Sagsøgers farm i september 2013 og indtil dennes
lukning med pelsning 2018 kunne og ville registrere den akustiske
og/eller seismiske emission, der blev påbegyndt fra vindmøllerne?
Skønsmanden bedes vurdere og beskrive, om den kortlagte emission
adskiller sig fra den emission, der udgår fra andre kilder.”

Det er min vurdering – uden at være fagekspert på emissionen og de
mange måletermer knyttet til feltet – at kortlægning og
afrapporteringen af lyd/vibrationsmålinger er fyldestgørende for at få
indblik i typen af lyd/vibration emissionen, som mødte minkene på
Sagsøgers minkfarm. Målerapporternes resultater blev yderlige
gennemgået og forklaret af forfatterne Skønsmand 1, og Skønsmand
2 på møde med mig d. 16-04-2021.

Mit forbehold for et fyldestgørende grundlag går på, at
grundlæggende spørgsmål om påvirkning af farm mink fra lyd og
vibrationer ikke kendes – hvorfor det kan være svært at specificere
yderligere krav til kortlægningen. Ydermere kan man ikke antage at
minks komfortzone svarer til menneskets komfortzone, uden konkret
viden om validiteten af en sådan generalisering.
Sanseapparatet og den øvrige biologi varierer mellem arter. Der
forventes ikke et 1:1 forhold mellem påvirkning og respons, hvorfor
målinger på akustik ikke kan stå alene. Målinger på minks adfærd og
stress reaktioner, og særligt under kontrollerede forhold, er
nødvendige for at etablere denne sammenhæng som mangler for at
kunne udelukke eller bekræfte en negativ kortvarig eller
langtidseffekt.

Den akustiske emissions karakter er beskrevet i den akustiske rapport
”Måling af lyd fra vindmøller fra minkfarm” . Her beskrives en for
mennesket hørbar susen fra møller under drift, som kan
retningsbestemmes. Målingerne viser et tydeligt lavfrekvent (10-160
Hz) bidrag som kan henføres til møllerne.



21

Støjniveauet bringes op til et mere konstant niveau med møllerne
tændt end når de er
slukket.

Med min nuværende viden om minks sanser vurderer jeg at voksne
mink generelt – og dermed også mink som var til stede på Sagsøgers
farm i denne periode – var i stand til at sanse/registrere den akustiske
emission fra vindmøllerne. Baggrunden for min vurdering følger.

Nyere undersøgelser har vist at hørelsen hos voksne mink er bedre
end tidligere antaget (Brandt et al., 2013). Voksne hunners hørelse er
bekræftet i måleområdet fra 1 kHz til 70 kHz, med størst følsomhed
(tærskelværdi på 20 dB SPL) ved frekvensområdet 8-10 kHz (Figur
1), baseret på måling af den elektriske respons fra hørenerven når
dyret udsættes for lyd. Frekvenser under 1000 Hz sanses af mink,
baseret på ekstrapolering under det laveste måleområde på Figur 1.
Ældre undersøgelser har vist reaktion hos mink (efter 30 dages
alderen), på lyde i området 250-1000 Hz, dog kun testet ved høje
lydtryk (>100 dB SPL) til hvalpe (Flottorp and Foss, 1979). Hørelsen
forbedres fra efter fire uger efter fødsel til voksen hos mink.

-----

Figur 1. Auditory Brainstem Response (ABR) audiogrammer
(gennemsnit ± s.e.m) fra 12 voksne hunmink af to farvetyper (Sort,
Palomino), baseret på baseret på den elektriske respons fra
hørenerven når dyret udsættes for lyd. Den mest følsomme
hørefrekvens var omkring 8-10 kHz for begge farvetyper. Mink viste
høreevne over hele det målte frekvensområde fra 1 – 70 kHz (Brandt
et
al., 2013).

Der kendes til hvide mink af typen Hedlund hvor hørelsen udvikles
for derefter at henfalde i en ung alder (Flottorp and Foss, 1979). Det
er mit indtryk at denne type var sjælden i dansk minkproduktion –
jeg har tidligere efterspurgt Hedlund-mink for at kunne udføre forsøg
med disse. Der findes også hvide mink som godt kan høre. Der var
hvide mink på Sagsøgers minkfarm, men det er ikke nævnt om de er
af typen Hedlund eller ej. Endvidere udgjorde den hvide farvetype en
mindre del af bestanden (opgjort for parrede tæver) på Sagsøgers
minkfarm [14,6 %; Sagens bilag 26, Brev ”Konklusion på farmbesøg
den 05.06.2014” ]. Forekomst af



22

eventuelt døvhed/nedsat hørelse hos voksne mink vurderes derfor
ikke at være relevant for sagen.

Minks hørelse er ikke konstant med alderen. I modsætning til voksne
mink er hvalpe funktionelt døve de første ca. 4 uger efter fødslen.
Efter 30 dage kan minkhvalpe reagere på lyde i området 250- 1000
Hz, testet ved høje lydtryk (Flottorp and Foss, 1979), der overstiger
niveauet målt på minkfarmen som bidrag fra vindmøllerne.
Minkhvalpenes høreevne udvikles gradvist med alderen efter den 4.
leveuge, men er stadigvæk dårligere end hos voksne mink ved
hvalpenes fravænning og flytning fra modertæven efter 7-8 uger
(Brandt et al., 2013). Jeg vurderer at unge mink under 4 uger
formentlig ikke hører lydemissionen fra møllerne. Stadig vokaliserer
minkhvalpe en del fra fødslen, rettet mod modertæven (fx Clausen et
al., 2008; Malmkvist, 2019). Hvalpene udsender mange lyde som de
ikke selv kan høre i de første uger af livet. Dvs. selvom hvalpe i den
unge alder måske ikke selv hører støj, kan de i teorien påvirkes
indirekte, da de er afhængig af yngelpleje fra minkmoderen og at
moderen reagerer hensigtsmæssigt (fx Malmkvist and Palme, 2008).

Emission i form af vibrationer er beskrevet i det tekniske notat
”Måling af vibrationer fra vindmøller ved minkfarm” . Af rapporten
fremgår at der ikke var nogen markant effekt i vibrationer ude på
minkfarmen som henføres til vindmøllerne. Jeg har søgt og læst
litteratur om effekt af vindmøller, inklusive vibrationer. Der findes
undersøgelser som rapporterer ændret forekomst af dyreliv (mink
ikke undersøgt), som associeres med tilstedeværelse vs. fravær af
vindmøller, herunder hvorvidt ændringerne kan henføres til effekten
af vibrationer fra vindmøller. Denne viden er fra feltstudier, hvorfor
det kan det være svært at med sikkerhed at fastlægge en kausal
sammenhæng mellem vibrationer og dyreliv. Da rapporten viser en
begrænset vindmølle effekt på vibrationer målt ude på minkfarmen,
er det mit nuværende skøn, at den målte vibrations effekt
sandsynligvis var af mindre betydning. Helt kan det dog ikke
udelukkes, fordi der mig bekendt ingen konkrete undersøgelser
findes om minks komfortværdi/tolerance med hensyn til vibrationer.

4.2
”Hvis en registrering af emission i henhold til spørgsmål 4.1 ikke er
usandsynlig eller udelukket, anmodes skønsmanden om at
kvalificere, hvorvidt minks registrering af den pågældende emission
vil kunne medføre adfærdsforandringer eller tab af



23

velfærd eller trivsel hos mink, herunder om følsomheden hos mink af
den kortlagte påvirkning vil være den samme eller forskellig hen
over døgnet og hen over året. Skønsmanden bedes oplyse, om
følsomhed kan reduceres over generationer.”

Det er uvist om minks registrering af pågældende emission kan
medføre adfærdsændringer eller tab af velfærd eller trivsel hos mink.

Observationer i form af rapporter fra dyrlæger og konsulenter giver
indtryk af problemer med aggression, parring og nedgang i antallet af
hvalpe ved fravænning på farmen (sagens bilag 26). De involverede
fagpersoner, der kommer på farmen, beskriver så vidt jeg kan se,
ikke andre kendte grunde til den negative udvikling, som tidsmæssigt
er sammenfaldende med perioden efter vindmøllerne. Hvorfor man
efter udelukkelsesmetoden slutter, at det måske kan skyldes stress på
minkene som følge af emission fra vindmøllerne.

Såfremt der kan henføres en effekt til emissionen, vil jeg som
udgangspunkt forvente at effekten vil variere med døgn- og årsrytme.
Begrundelsen herfor er at der forventes forskellig sensitivitet i
forskellige periode qua minkens årscyklus og naturlige døgnrytme,
med aktive og passive periode i løbet af døgnet (Hovland et al.,
2017).

Minkpopulationens sammensætning skifter over året, og forskellige
håndteringsprocedurer og naturlige biologiske processer er koblet til
visse årstider. Nogle udfordringer ved hold af mink optræder særligt
knyttet til disse, f.eks. i forbindelse med slankning om vinteren,
parring i marts, fødsel og yngelpleje i april/maj, kuldets interaktioner
inden flytning fra tæven og adskillelse fra resten kuldet. I
vækstsæsonen modnes mink, med deraf følgende mindre tolerance
for artsfæller i samme bur. Dette er kritiske perioder. Et vist niveau
af aggression vil forekomme på minkfarme, særligt i visse perioder.
Forekomsten af bid og sår/skader er under farmforhold hyppigst om
efteråret (fra efterårsjævndøgn i september og frem), samt i store
kuld mellem 6-8 uger efter fødslen (inden adskillelse).

Endvidere ved man at visse driftsformer – f.eks. gruppeindhusning af
mink, som var lovlig at anvende i vækstsæsonen indtil pelsning –
øger forekomsten af aggression og bidmærker hos mink. Her er
parvis indhusning af en han- og en hunmink i vækstsæsonen det



24

optimale udgangspunkt med den laveste forekomst af bid under
normale farmforhold (Hansen et al., 2014; Møller et al., 2015;
Hansen & Møller, 2012).

Jeg mener ikke at det kan entydigt fastslås eller afvises en
sammenhæng mellem opstilling og/eller drift af vindmøller og en
forringelse af velfærden hos mink baseret på gennemført
videnskabeligt arbejde. Der foreligger ikke videnskabelige
undersøgelser af hvorvidt mink varigt påvirkes adfærdsmæssigt af
akustiske og seismologiske emissioner fra vindmøller.

Vi ved at adfærd, herunder frygtsomhed hos mink (overfor
mennesker, andre mink, ukendte objekter, i et nyt miljø) kan ændres
over generationer vha. avl (Malmkvist and Hansen, 2001; 2002;
Malmkvist et al., 2019; Thirstrup et al., 2019). Målrettet avl for
minks temperament og sundhedsfremmende egenskaber indgår som
minimumskrav ved hold af mink i Danmark (BEK nr. 1553 af
11/12/2015). Der foreligger imidlertid ikke forskning om tilpasning
eller ændringer over generationer/tid til akustisk emission fra
vindmøller, veje eller lignende hos mink.

Reduceret følsomhed over generationer vil formentlig kunne
optræde, men vil kræve følgende: (1) en variation i respons hos
dyrene, (2) en arvelig komponent i denne variation, og (3) en naturlig
fordel/noget som driver selektion, fx at mindre sensitive dyr opnår
flere parringer og fører flere gener videre til næste generation. Til en
vis grad vil avlernes øgede indsats (fx flere parringsforsøg,
aktivt redde hvalpe fra belastede mødre, udvælge dyr efter andre
egenskaber som pelskvalitet og størrelse) kunne modarbejde en
sådan ’naturlig’ selektion. Hvis det er en økonomisk betydende
egenskab vil tabet hos den enkelte avler være stort inden en eventuel
effekt sætter ind. Desuden supplerer mange minkfarme også med
mink indkøbt udefra – dvs. dyr som ikke har været udsat for
samme emission. Derfor finder jeg det mindre sandsynligt om mink
på få generationer i praksis vil udvise ændret tilpasning overfor
væsentlig lydemission.

4.3
”Skønsmanden anmodes om at vurdere, om de af sagsøger beskrevne
forhold for minkbesætningen, herunder stævningen afsnit 3.2 med
tilhørende bilag og bilag 26, som omfatter overdødelighed, reduceret
fertilitet og højt aggressionsniveau, kan



25

udelukkes at være en følge af minks registrering af den akustiske
og/eller seismiske emission.”

Det kan jeg ikke udelukke. Jeg vil knytte følgende kommentarer til
materialet, på baggrund af sagens oplysninger (bilag 26 ” Data og
oplysninger om driftsforhold 2012-2019, herunder
dyrlægerapporter”)

Overdødelighed

Døde/aflivede mink i forekommer i praksis, normalvis i et lavt til
moderat antal, medmindre særlige sygdomme (fx plasmacytose,
lungebetændelse) eller forhold rammer (fx for tynde mink i en kold
vinterperiode). Sundhedstilstanden angives generelt at være god.
Ifølge opgørelse på farmen (fx Rådgivningsbesøg 17/10-2014; bilag
26) var der 0,35% døde mink september-oktober 2012 (året inden
vindmøller) og ca. dobbelt så mange døde (0,76%) i 2013 (hvor
vindmøller blev igangsat primo september). Samme periode året
efter var dødelighed faldet igen. Det er variation mellem farme og
mellem år, men et estimat er at dødelighed hos mink i løbet af
vækstsæsonen på veldrevne farme og under parvis indhusning er
omkring 1,1% af de fravænnede hvalpe og 0,1% af disse har bidsår,
ifølge Møller (2011).

Med hensyn til dødeligheden hos hvalpe, så bemærker jeg at antallet
af døde hvalpe på Sagsøgers farm er lavt april/maj 2013. Dette kan
skyldes en god parring og fødeperiode, tæver i passende huld og med
gode forhold for tæver og hvalpe (fx redemateriale mv). Imidlertid
afhænger antallet af døde hvalpe også af tilsyn og fx om man
gennemgår redekassen/buret/under buret på fødedagen og tidligt
herefter (Malmkvist et al., 2007; Malmkvist and Palme, 2008; Schou
and Malmkvist, 2017). Derfor bør man overveje om de højere antal
døde hvalpe de følgende år til dels skyldes et højere fokus og ændret
procedure for tælling end i årene før opsætning af vindmøllerne.
Baseret på systematisk og grunding tælling af døde hvalpe fra mink
vil jeg forvente gennemsnitlige hvalpedødeligheder i området 5-30%
fra fødsel til fravænning efter 7-8 uger (sammenfattet i Malmkvist et
al., 2007). Tilsvarende procenter er ikke direkte udregnet i materialet
(bilag 26), men jeg estimerer (på baggrund af antal avlstæver) at de
oplyste dødeligheder for hvalpe efter fødsel ikke er uden for dette
normalområde for 2014 og fremefter.



26

Nedgangen i hvalperesultatet (antal hvalpe pr. tæve) er straks mere
tydeligt for årene efter 2013. Dette er også opgjort som en
produktionsnedgang på farmen (stævning afsnit 3.2). Så denne
rapportering vil jeg tillægge mere værdi, i forhold til fund og
tællinger af døde hvalpe, som er følsom for grundighed og timing for
indsamling efter fødsel.

Fertilitet
Procentdelen af tæver som ikke kan parres som angivet for 2014-
sæsonen er udsædvanlig høj. En ældre undersøgelse med systematisk
og grunding parring viste at minks temperament kan påvirke hvor let
parringen gennemføres. Meget frygtsomme mink er sværere at parre,
men selv blandt disse ekstremt frygtsomme mink blev ca. 80 %
parret to gange, og mindre end 5 % blev ikke parret, dog med en
vedvarende indsats i denne undersøgelse (hvor dyrematerialet bestod
af 90 tillidsfulde mink, 91 kontrol mink, og 91 frygtsomme mink af
samme farvetype; Malmkvist et al., 1997). Jeg mener, at en del af
nedgangen i hvalperesultatet og dermed et dårligere
produktionsresultat kan henføres til en dårlig parringssucces,
inklusive en lav omparringsprocent.

Jeg kan ikke udelukke at den dårlige parringssucces kan være en
stress følge af vindmølle emission. For retvisende kunne
sammenligne parringssuccessen mellem de enkelte år kræver det at
samme procedure anvendes, og at population (type, aldersfordeling)
er sammenlignelig mellem år. Dette kan jeg ikke vurdere om er
tilfældet ud fra sagens materiale.

Højt aggressionsniveau
Bid og skader forekommer hos mink, særligt hos store kuld omkring
6-8 uge og i højere grad såfremt mink holdes i grupper om efteråret.
Observation af sår og skade (baseret på observation af mere end
1000 danske farme 2017-19) vise at i gennemsnit 1,8 % af bestanden
på danske farme var ramt at dette om efteråret (Henriksen et. al,
2021).

Det er på baggrund af bilaget vanskeligt at kvantificere antallet og
alvoren af de observerede bid/skader, hvorfor det er vanskeligt at
skønne om tallet er højt eller inden for normalområdet. Ifølge ejer
oplysninger er forekomsten forhøjet, og det udmønter sig ved en øget
dødelighed blandt minkene.

Møller (2011) angiver ca. 0,1 % døde mink med bidsår ved parvis
indhusning, stigende til 2,1% med sår ved gruppeindhusning to



27

hanner og to hunner i vækstsæsonen. Så det er klart at
indhusningsformen betyder en del for aggression og skader hos
mink. Så vidt jeg forstår fra materialet (bilag 26) anvendte
minkfarmen ikke gruppeindhusning, hvilket ellers er en kendt og
væsentlig risikofaktor for aggression og sår hos mink (Alemu et al.,
2014; Møller et al, 2013). Jeg kan ikke udelukke at aggression
mellem mink kan påvirkes af ændret baggrundsstøj.

4.4
”Skønsmanden anmodes om at oplyse, hvorvidt der på grundlag af
den i sagen fremlagte dokumentation eller oplysninger, som
skønsmanden måtte have indhentet fra anden side, herunder
Kopenhagen Fur og tidligere skønsmand Person 6, kan konstateres at
være andre forhold, som har eller kan have fremkaldt
overdødelighed, tab af fertilitet og højt aggressionsniveau.”

Der er i bilag 26 eller i to samtaler med Person 6 ikke kommet andre
væsentlige forhold frem – fx tydelig sygdom hos dyrene, skift til
gruppeindhusning – som med høj sandsynlighed kan have fremkaldt
tab af fertilitet (parringsproblemer, dårligt hvalperesultat) og forhøjet
aggression, som beskrevet af ejeren. Tidligere skønsmand Person 6
bemærkede timingen af møllernes igangsætning (primo september),
som er inden det tidspunkt hvor aggression begynder at optræde hos
mink. Vi talte også om betydningen af godt management, men han
havde ikke yderligere oplysninger om konkrete forhold, der havde
ændret sig på Sagsøgers farm i perioden fra før til efter
vindmøllerne.

Desuden har jeg modtaget en WelFur avlerrapport fra Baltic Control
(bilag), som er vurdering af velfærd på farmen foretaget efter en
standardiserede metode udviklet til brug på Europæiske minkfarme
(Møller et al., 2015). WelFur blev udrullet på danske farme i 2017,
og rapporten sammenfatter målinger på farmen ved et besøg dateret
22-05-2017. For at få udregnet en samlet score for velfærd kræves
mindst tre besøg fordelt på året, og der foreligger dermed ikke en
samlet velfærdsscore og vurdering på Sagsøgers farm, hvorfor det er
vanskeligt at sammenligne farmen med de kendte gennemsnit for de
ca. 1200 farme som opnåede fuld WelFur certificering i Danmark,
baseret på målinger i 2017-19 (Henriksen et al., 2021).



28

Flere forhold på farmen blev vurderet som velfærdsmæssigt i orden
ifølge alverrapport udarbejdet ved dette ene WelFur besøg, fx med
hensyn til berigelse af bure, og rigeligt med strøelse i redekasserne.
Som på flertallet af danske farme gøres brug af ekstra hvalpevand i
dieperioden.

Avleren svarer – ifølge WelFur rapporten – at fravænning skete ved 7
uger for 100% af kuldene. Dette er ikke det anbefalede ved hold af
mink. Bekendtgørelsen om hold af mink §24 stk. 2 foreskriver
”Fravænning af hvalpe/unger må tidligst ske, når hvalpene/ungerne
er otte uger gamle, medmindre moderens eller hvalpenes/ungernes
velfærd er truet på grund af ganske særlige omstændigheder” (BEK
nr. 1553 af 11/12/2015). Ifølge bilag 26, var deling af kuld og
tidligere fravænning da også angivet af farmens rådgivere som en
mulighed til at nedsætte aggression mellem hvalpe. Det generelle råd
er dog at fravænning tidligst bør ske ved 8 uger med mindre der
opstår problemer med bid der udgør risiko for tæver og hvalpe. Her
kan et samspil mellem ejerens frygt for effekt og reelle problem være
i spil, såfremt farmen bruger tidlig fravænning til at forebygge
problemer inden de eventuelt opstår.

Af problemer ved dette ene WelFur besøg i 2017, blev 12,5 % af
voksne mink vurderet som meget tynde (huld score 1), 50,8 % som
tynde (huld score 2) og de resterende 36,7 % som mellem (huld score
3), allerede ca. 3,5 uge efter fødsel, såfremt besøgsdato står til
troende. Det er naturligt, at minkene i nogen udstrækning malker af
kroppen og taber sig i diegivningsperioden. Forekomsten af af tynde
og meget tynde mink forekommer højt på Sagsøgers farm i 2017 i
forhold til gennemsnittet for danske farme med WelFur besøg i
dieperioden (Henriksen et al., 2021). Meget tynde minktæver tidlig i
dieperioden er problematisk og kan forvente at nedbringe
hvalperesultatet og kan formentlig føre til tævedød, øget aggression
hos hvalpe, samt behov for tidlig fravænning. Der findes dog
undersøgelser som viste et tilsvarende højt niveau af meget tynde
tæver (15-40%) målt dag 25-56 efter fødsel på fire danske farme
(Henriksen & Møller, 2015). Dette svarer ganske godt til fundet på
Sagsøgers farm ved WelFur 2017-besøget. Så dette tegn på dårlig
velfærd ser ikke ud til at være et særkende for blot sagsøgers farm.

Problem med for tynde minktæver i dieperioden adresseres, så vidt
jeg kan se, ikke nævneværdigt i farmbesøg af de tilknyttede
fagpersoner (bilag 26). Den bedste praksis på minkfarme er
individuel foder- og huldstyring, hvilket ikke anvendtes. I de



29

foregående perioder, inden parring, blev dyrene af dyrlægen vurderet
til at være i godt huld (fx Besætningsbesøg 27/2 2015: ”Dyrene er i
pænt huld… dyrene ligger nu omkring 3.” Besætningsbesøg 18/2
2016: ”Ved dagens gennemgang blev en stor del af dyrene
huldvurderet og det syntes generelt meget ensartet og ligger nu
omkring 3. I drægtighedsperioden må hunnerne gerne komme sig en
huldkarakter og må ikke tabe sig”).

For redekasser, fandt man ved WelFur besøget i 2017 at 3,4% af
redekasserne på minkfarmen var våde, hvilket er tæt på
landsgennemsnittet (4,0 % våde eller beskadigede redekasser;
Henriksen et al., 2021). Der blev kun set få dyr med sår og skader
(0,2 % små sår hos hvalpe, 0 % voksne). Det lave antal sår og skade
ved dette besøg kan skyldes at det blev foretaget 22/5, som er inden
problemer
med sår og skader for alvor sætter ind under normale forhold. Der
angives i WelFur rapporten en vis forekomst af diarre/fedtede hvalpe
(4,6%), hvor det er svært at angive et normalt niveau. Dette kan også
bidrage til en hvalpedødelighed.

Med hensyn til unormal adfærd, udviste 1,7 % af farmens mink
stereotypi, hvilket er lidt, men ikke alarmerende, højere end
gennemsnittet på danske WelFur farme (1,0 %) (Henriksen et al.,
2021). Det er ikke muligt at udtale sig om pelsgnav eller minks
temperament på Sagsøgers farm, da dette ikke måles i WelFur på
denne tid af året.

9. Spørgsmål fra modpart 1

”Spørgsmål IC (Skønsmand 3):

a) Skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt det - blandt andet på
baggrund af foreliggende videnskabelige undersøgelser eller andet
gennemført videnskabeligt arbejde - entydigt kan fastslås, at der er
sammenhæng mellem opstilling og/eller drift af vindmøller og en
forringelse af velfærden på minkfarme, der måtte ligge i nærheden af
de pågældende vindmøller, herunder at mink varigt påvirkes
adfærdsmæssigt negativt af akustiske og seismologiske emissioner
fra vindmøller.”

Jeg mener ikke at det entydigt kan fastslås eller afvises en
sammenhæng mellem opstilling og/eller drift af vindmøller og en
forringelse af velfærden hos mink baseret på gennemført
videnskabeligt arbejde. Der foreligger ikke videnskabelige



30

undersøgelser af hvorvidt mink varigt påvirkes adfærdsmæssigt af
akustiske og seismologiske emissioner fra vindmøller. Der er mig
bekendt ikke
systematiske opgørelser over velfærden på minkfarme i relation til
deres placering i forhold til vindmøller.

”b)
Såfremt skønsmanden helt eller delvist besvarer spørgsmål IC (a)
benægtende, bedes skønsmanden oplyse, hvilke studier, analyser,
undersøgelser eller lignende, der efter skønsmandens opfattelse er
nødvendige at gennemføre, før det med rimelig grad af sikkerhed kan
konstateres, om, hvordan og i hvilket omfang mink eventuelt måtte
blive påvirket varigt af akustiske og seismologiske emissioner fra
vindmøller.”

For med sikkerhed at kunne afgøre om, hvordan og i hvilket omfang
mink måtte blive påvirket væsentligt af akustiske og sesmologiske
emissioner fra vindmøller er det efter min opfattelse nødvendigt med
målrettet forskning.

Jeg har sammen med kollegaer ved Aarhus Universitet og ingeniører
udarbejde en sådan projektansøgning. Her anbefaler vi at følgende
forhold undersøges:

A) opfatter farm mink vindmølle lyde (dele heraf, lydprofiler og
niveauer) som negative (som de f.eks. vil arbejde for at undgå i
arbejdstests, eller på anden måde undvige med adfærds reaktion),

B) påvirker længere tids eksponering til vindmøller farm minks
adfærdsmæssige og fysiologiske stressreaktioner, samt

C) påvirker vindmølle lyd den sociale (vokale) kommunikation
mellem farm mink, dvs. kan lyd fra vindmøllerne defineres som en
støjkilde fra dyrenes perspektiv. Det kunne fx være hvorvidt
elementer af minks ynglepleje, og andre sociale interaktioner
påvirkes.

Disse spørgsmål kan bedst belyses i biologiske eksperimenter, hvor
man i forsøg indsamler data om dyrenes adfærd, stressreaktioner og
andre indikatorer, med en kontrolleret vindmølle påvirkning (eller
dele af udvalgte lydprofiler/vibrationer/slagskygger). En tilsvarende
gruppe af mink bruges som kontrolgruppe, dvs. uden emission.
Herunder særligt måler direkte på dyrenes akutte



31

reaktioner, ændringer over tidsamt indflydelse på lang-tids stress
(f.eks. nedgang i reproduktion, unormal adfærd, stresshormoner,
nedsat hvile, øget aggressioner) i forhold til en tilsvarende
kontrolgruppe af mink uden eksponering. Sådanne forsøg kunne med
fordel have særlig fokus på sensitive perioder i minkproduktionen,
herunder under forberedelse til parring, parringen,
fødseldiegivningsperiode og for socialt holdte mink sidst på efteråret.

Hovedtype af data indsamling ville være adfærd og fysiologiske
indikatorer koblet til motivation, positive og negative affektive
tilstande, frustration, stress og velfærd hos mink. Disse metoder er
tidligere validerede til brug hos farm mink (f.eks. Malmkvist and
Hansen, 2002; Hansen et al., 2007; Mormede et al., 2007; Malmkvist
et al., 2011).

Et sådant projekt kræver særlige faciliteter, og et forsker team med
både adfærdsbiologisk og lydteknisk baggrund.

Som supplement, kunne man bestemme hvorvidt målinger af
minkvelfærd, fx ved brug af allerede indsamlede data i i WelFur,
undersøge hvorvidt der er systematiske forskelle på velfærd på
minkfarm som kan forklares ved afstand mv til vindmøller. Det vil
dog kræve tilladelse til at bruge positionsdata for undersøgte
Europæiske minkfarme i WelFur, vindmølle positioner, og tage
hensyn
til driftsdata (timing for igangsætning fx). En sådan undersøgelse
ville kunne frembringe korrelationelle data, som supplement til de
mere fundamentale og eksperimentelle dele af projektet med at forstå
effekter på mink. Denne del ville ikke være så kausal stærk som
kontrollerede forsøg A-C, i min optik.

Såfremt vi havde denne viden i dag, kunne placering af fremtidige
landbaserede vindmøller i højere grad ske på et oplyst grundlag.

I den aktuelle sag, ville observation af parringen i 2013 (før
vindmølle) og i 2014 (efter vindmølle), med indsamling af adfærd og
managementinformationer være til gavn. Ligeledes, en systematisk
indsamling af tegn på aggression mellem mink om efteråret i årene
før og i årene efter vindmøller ville være ønskværdigt til at belyse
sagens forhold på den akutelle farm, når vi nu mangler decideret
forskning på området.

”Spørgsmål IB



32

Skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt og i hvilket omfang det på
baggrund af den alment tilgængelige viden om eventuelle
påvirkninger af mink fra akustiske og seismologiske emissioner fra
vindmøller generelt er forventeligt og/eller forudsigeligt, at mink vil
reagere som det ensidigt er påstået af sagsøger (herunder i
stævningens afsnit 3.2, der vedrører en tidsmæssigt afgrænset
periode) som følge af emissioner som beskrevet i afrapporteringen af
20. april 2021 fra skønsmændene Skønsmand 1 og Skønsmand 2.”

Se venligst mit svar på spørgsmål 4.1, 4.2, og 4.3. Jeg kan ikke
komme det nærmere.

Spørgsmål IE:
a)
Skønsmanden bedes oplyse, i hvilken grad der foreligger
videnskabeligt grundlag for at antage, at mink opfatter akustiske og
seismologiske emissioner fra vindmøller, herunder særligt de
emissioner, der er konstateret ved afrapporteringen af 20. april 2021
fra skønsmændene Skønsmand 1 og Skønsmand 2, som værende
negative.

Minks opfattelse af akustiske og seismologiske emissioner fra
vindmøller er mig bekendt endnu ikke undersøgt videnskabeligt.
Men det bør det absolut fremover, se svar på spørgsmål IC b.

b)
Såfremt det lægges til grund, at mink helt eller delvist som
udgangspunkt vil opfatte de i spørgsmål IE (a) nævnte emissioner
som værende negative, bedes skønsmanden oplyse, hvilken
betydning forudsigeligheden af sådanne påvirkninger har for minks
eventuelle adfærdsmæssige reaktioner, herunder om mink over tid vil
kunne tilpasse sig de nævnte emissioner.

Dette ikke er særskilt undersøgt. Derfor hviler det følgende svar på
mine antagelse og forventning.

Jeg vil forvente at minks adfærdsmæssige reaktioner over for nogle
former for emissioner vil falde over dyrets levetid. Dog med det
forbehold at baggrundstøj eventuelt kan fungere som en stressor ved
længere tids belastning – dvs. med en mulig forhøjelse af baseline
for stresshormoner (under hensyntagen til naturlige svingninger, i
forhold til ikke eksponeret kontrol gruppe). Ved indkøb af nye dyr
skal disse tilvænnes det nye miljø igen, og jeg



33

tror at potentialet for at avle efter emmisionsresistente dyr derfor vil
være svagt. Det er muligt at avle efter og teste for tillidsfulde og ikke
frygtsomme mink (også for indkøbte), men en tilsvarende mulighed
er ikke undersøgt for lydemmissioner.

Uden observationelle studier kan jeg ikke med sikkerhed pege på om
der sker en tilvænning eller modsat en
sensitivering/akkummulering af stress (målt f.eks. i minks adfærd,
reproduktion, hormoner) over tid.

c)
Skønsmanden bedes oplyse, i hvor høj grad mink vurderes at være i
stand til at adskille eventuelle emissioner fra vindmøller, herunder
særligt de emissioner, der er konstateret ved afrapporteringen af 20.
april 2021 fra skønsmændene Skønsmand 1 og Skønsmand 2 med
vindmøllerne i drift, fra eventuelle andre akustiske og seismologiske
kilder, der måtte afgive emissioner på minkfarmen, herunder blandt
andet de yderligere emissioner, der er konstateret ved
afrapporteringen af 20. april 2021 med vindmøllerne ude af drift.

Det er mig bekendt ikke undersøgt videnskabeligt med hensyn til
minks opfattelse af akustiske og seismologiske emissioner fra
vindmøller. Så mit skøn er givet i svar på spørgsmål 4.1. Jeg
forventer at voksne mink kan opfatte det akustiske vindmøllebidrag,
mens jeg er mere usikker på om de opfatter de målte vibrationer.

Det vil sige jeg forventer at de voksne avlsdyr under parring og
fødsel kan registrere vindmølle lyd. Hvalpene indtil ca. 4 uger kan
formentlig ikke, ældre hvalpe kan formentlig. Høreevner hos
juvenile mink i perioden fra efter 52 dage indtil voksen (1 årig og
ældre) er ikke velundersøgt.

”Spørgsmål IF:

Skønsmanden bedes på baggrund af sin generelle viden om minks
temperament, stressniveauer, adfærd og påvirkelighed oplyse, hvilke
forhold, der kan medføre overdødelighed og andre adfærdsændringer
hos mink på en minkfarm.”

Jeg har taget udgangspunkt i de for sagen mest relevante forhold.
Gennemgangen skal ses som et overblik – baseret på min viden om



34

mink – snarere end et fuldt dækkende videnskabeligt review, da dette
ville tage mange flere ressourcer.

Dødelighed hos mink:

Hvalpe fra fødsel til fravænning
Af kendte faktorer som kan give dødelighed hos hvalpe kan nævnes:

* huld hos tæverne, hvor både lavt og højt huld, betragtes som en
risikofaktor for fødselsproblemer til følge (Malmkvist et al., 2007).
Sammenhænge mellem huld og hvalpeoverlevelser er også
dokumenteret i større på danske minkfarme.

* redebygningsmateriale (fx halm) til mink inden og efter fødslen.
Flere undersøgelser peger på at gode redeforhold inkl.
redemateriale til drægtige tæver er fordelagtig, med mindre stress,
mere yngelpleje og hvalpetilvækst/overlevelse til følge (Malmkvist
and Palme, 2008; Schou et al., 2018)

* store kuld ved fødsel udgør i sig selv en risikofaktor for
overlevelsen fra fødsel til fravænning (Schou and Malmkvist, 2017)

* tildeling af hvalpevand kan nedbringe dødelighed, hvorfor
væskemangel kan siges at frembringe dødelighed ved overgang fra
mælk til fastere føde, særligt ved store kuld og ved tynde tæver.

* af øvrige faktorer nævnes ofte: sygdomme hos tæven/hvalpe,
plasmacytose, hvalpes underafkøling, stressede tæver, og diarre hos
hvalpene. En undersøgelse har vist et større hvalpetab hos
frygtsomme mink, som også er kendetegnet ved at reagere med
højere stresshormoner.

* problemer med bid og sår omkring 6-8 uge, dvs. inden kuldet
adskilles.

* genetik, men af meget lille betydning for fertiliteten/hvalpeantal i
forhold til andre årsager, da arvelighed for antal hvalpe og fertilitet er
relativt lav. Arveligheden for fx temperament hos mink estimeres til
19 % mens fertiliteten har en arvelighed på blot 8 % (Thirstrup et al.,
2019).

Efter fravænning og voksne mink



35

Her er dødelighed typisk lav, og knyttet til sporadiske hændelser,
foderbetingede lidelser, sygdomme, hvilket er uden for mit fagfelt,
da jeg ikke er dyrlæge.
Aggression mellem mink, typisk efter medio september, kan føre til
aggression og en overdødelighed. Der forventes en overdødelighed
såfremt flere mink af samme køn holdes sammen (Møller et al.,
2013).

Fertilitet
Parringsproblemer
* Der er lavet få undersøgelser med dette. En undersøgelse fandt
mindre parringsvillighed og/eller forskudt parring hos frygtsomme
end hos tillidsfulde eller kontrolgrupper af mink (Malmkvist et al.,
1997). Frygtsomme mink er kendetegnet ved at flygte og reagerer
med en større udskillelse af stresshormoner end andre mink såfremt
de håndteres. Forventningen er at samspillet mellem ydre faktorer
(stressorer) og mink temperaments kan give problemer, som kræver
ekstra indsats såfremt mink skal parres succesfuldt.

Fødsel
*huld hos tæverne, hvor både lavt og højt huld, betragtes som en
risikofaktor for fødselsproblemer til følge (Malmkvist et al., 2007).
Sammenhænge mellem huld og hvalpeoverlevelser er også
dokumenteret på danske minkfarme. Hvorfor fokus er på huldstyring
inden parring og fødsel.

* stress hos tæver i drægtighedsperioden forventes at kunne medfører
fødselsproblemer. Stressorer kan formentlig komme i flere former.
Flytningsstress af drætige er til en vis grad dokumenteret (Malmkvist
and Palme, 2015) samt i (Schou et al., 2018), og kan have en mindre
betydning for mink.

Aggression mellem mink

* Store kuld og sen fravænning kan medføre øget sår og bidskader
hos minkhvalpe
* fravær af adgang til hvalpevand kan øge aggressionsniveauet hos
minkhvalpe i dieperioden

Juvenile mink i vækstsæsonen
* Gruppeindhusning (flere mink af samme køn) giver markant mere
aggression end ved parvis indhusning (Møller et al., 2021). Brug af
flere foderpladser kan nedbringe aggressionen ved



36

gruppeindhusning, men ikke ned på det lave niveau som ved parvis
indhusning.

* evt. genetiske forhold. Man kan sandsynligvis avle efter mindre
aggressive mink under gruppehold (Alemu et al., 2014), men dette
anvendtes ikke målrettet i dansk produktion, så vidt jeg ved.

Spørgsmål IG:

Skønsmanden bedes oplyse, hvilken betydning en minkfarms
generelle driftsstandard har for minkenes generelle velfærd.
Skønsmanden bedes ved besvarelsen af dette spørgsmål særligt
inddrage sagens bilag A- G, samt de observationer, som den tidligere
udmeldte skønsmand, Person 6, måtte have gjort sig ved
besigtigelsen af Sagsøgers minkfarm den 15. august 2018.

Minkfarmens generelle driftstandard har betydning for minks
velfærd, som beskrevet i yderligere deltaljer i baggrund for
velfærdsvurderingssystemet WelFur, der anvendes til mink
(Mononen et al., 2012; Møller et al., 2015). Heri måles
managementprocedurer (spørgsmål til avleren), observationer af
dyrenes tilstand (fx huld, adfærd, sår/skader) samt tilstedeværelsen af
ressourcer (effektiv aflivningsudstyr, berigelse, gode bure) som man
ved eller antager er gavnlige for minks velfærd.

Jeg allerede inddraget sagens bilag 26 (Data og oplysninger om
driftsforhold 2012-2019, herunder dyrlægerapporter), samt samtale
med tidligere skønsmand om hans observationer i svaret på
spørgsmål 4.4. Jeg er tvivl om hvorvidt der henvises til andet
materiale i spørgsmålet (A-G), regner med det drejer de bilag og
dokumenter jeg har haft adgang til at læse.

” Spørgsmål IH:
Skønsmanden bedes på baggrund af sin indhentelse af eventuelle
WelFur-Mink Rapporter samt andre oplysninger, som skønsmanden
måtte finde relevante, om Sagsøgers minkfarm oplyse, hvordan
skønsmanden generelt vurderer temperamentet og velfærden hos
minkene på Sagsøgers minkfarm.”

Dette, inklusive WelFur mink rapport fra et besøg dateret 22. maj
2017, indgår i besvarelsen af spørgsmål 4.4. Det virker som en farm
med gennemsnitlig velfærd, med en høj forekomst af for tynde tæver
i dieperioden, hvilket trækker i en negativ retning. Lovlige



37

bure, rigeligt strøelse og god sundhed (pånær diarre) trækker i en
positiv retning. Management kvalitet (pasningen af dyrene) har jeg
ikke direkte kunne observere, og svært ved at vurdere, selvom dette
også har betydning for dyrenes velfærd.

Det skal bemærkes, at WelFur besøget var i dieperioden 2017. Der
var – ifølge Baltic Control (telefon og email kontakt) – ikke andre
rapporter i deres system. Dermed har vi ikke WelFur data før/efter
igangsættelsen af vindmøllerne eller WelFur data i andre perioder i
løbet af produktionsåret på sagsøgers minkfarm.

Temperamentet bliver ikke målt i periode 2 i WelFur (kun i periode 1
og 3), hvorfor jeg ikke kan vurdere temperamentet hos minkene på
Sagsøgers minkfarm.”

Forklaringer
Der er afgivet forklaringer af Sagsøger, Vidne 2, skønsmændene Skønsmand 1 og
Skønsmand 3, dyrlæge Vidne 3, dyrlæge Vidne 1, Vidne 4, Vidne 5, Vidne 6,
Vidne 7, Vidne 8 og Vidne 9.

Sagsøger har forklaret, at han har været beskæftiget som landmand,
siden han var 20 år. Da han var 24 år, blev han minkavler. Han var glad for sit
arbejde. Farmen på Adresse 1 startede han i midten af 1970érne. I begyndelsen var
der 10 avlstæver. Siden byggede han langsomt avlen op. Han byttede hanner og
købte nye hanner for at undgå indavl. En avlstæve får tre kuld hvalpe, så bliver der
købt nye dyr ind. Gradvist blev hans farm større. På et tidspunkt var han godkendt
til 4.500 avlstæver.

Når de påbegynder parring, har de altid 5 % ekstra tæver, da der er nogle tæver,
som ikke vil parres. Pr. 1. april må der kun være det antal tæver, som man har
godkendelse til. Overskydende tæver bliver pelset forud for denne dato. Når de får
kontrolbesøg/tilsyn, skal de svare på, hvor mange avlstæver de har. Man får en
bøde, hvis antallet af tæver ikke passer med det antal, som man er godkendt til.

Der må gå to mink pr. bur. Det er et krav, at der skal være ledige bure i tilfælde af
sygdom/isolation af dyr. Den plads, der var på farmen, passede med de 4500
tæver, som han var godkendt til. I de haller, der var tættest på boligen, var to
rækker med bure. Der blev bygget nye haller, da han fik udvidet tilladelsen til
flere tæver. Han havde brug for samtlige haller til driften.



38

Der var tidligere en tilsynssag vedrørende en hal uden tilladelse. Han havde kun
fået tilladelse til 5 haller, men havde opført 6 haller. Den sidste hal fik han
efterfølgende lovliggjort.

Der har været stridigheder mellem ham og beboerne på Adresse 2 og Adresse 3 i
mange år. Naboerne har flere gange klaget over hans farm. Bl.a. over fluegener,
som han mener stammede fra naboens hundekennel og ikke minkfarmen.

Han modsatte sig opførelsen af vindmøller. Han var nervøs for, om minkene ville
blive stressede over støjen fra vindmøllerne. Han læste om, at vindmøllerne kunne
stresse dyrene. Der var ikke noget forskning i støjen fra store vindmøller. Normalt
er vindmøller ca. 60 meter høje, men de, der står ved hans ejendom, måler 140
meter. Han tog rundt og så på store vindmøller og kunne høre en hylelyd fra dem
alle. Han prøvede at få Kopenhagen Fur til at undersøge problematikken
yderligere, men det turde de ikke.

Han var også bekymret for, hvad vindmøllerne ville gøre ved hans helbred. Hans
hus lå tættest på vindmøllerne og kun 560 fra disse. Han fik efter ¾ år
hjerteproblemer i 2014 og mener, at det skyldtes støjen fra vindmøllerne. Han
flyttede i sommerhus i 2014, og der har ikke boet nogen på ejendommen siden.
Når han havde gået på ejendommen en hel dag, begyndte det at snurre i hans
arme.

Hans indsigelser om vindmøllerne blev ikke hørt, og vindmøllerne blev opført. I
september 2013 startede vindmøllerne. Dyrlægen skrev rapport 9. og 10.
september 2013. Minkene blev stressede om aften/natten, når de ikke kunne se,
hvad der skete, men samtidig kunne høre den brummende hyletone og vingesuset
fra vindmøllerne. Minkene blev så stressede, at de begyndte at slås og bide
hinanden. Det startede den dag, hvor møllerne blev tændt for første gang. Den 25.
september 2013 holdt han møde med Vidne 2 fra Wind Estate. Vidne 2 var med
inde på farmen og så de dyr, der var blevet bidt ihjel. Han bad dem også om at
komme om natten og høre, hvordan minkene larmede, men der kom ikke nogen.

I oktober måned bliver dyrene pelset. Pelsningen er færdig i starten af december.
Herefter er de tilbageværende dyr avlstæver og hanner til brug for avl. Parringen
varer fra 1. marts til 1. juni. Hunnerne er drægtige ca. 6 uger fra ægget har sat sig
fast. Hvalpene kan blive fravænnet fra de er tolv uger. Det kan ske før, hvis moren
er meget afkræftet. Herefter går hvalpene sammen to og to.

Parringssæsonen i 2014 var et mareridt. Minkene ville ikke parres, og de sloges.
Det var ren dyremishandling. Der var flere, som ikke ville parres, flere som
aborterede, og flere som ikke kunne passe de hvalpe, som de fik.



39

Han fik efter aftale med sin bedriftsdyrlæge en second opinion fra dyrlæge Person
4, som han ikke kendte i forvejen. Han var meget enig i hendes konklusion,
hvorefter problemerne hang sammen med, at mink er meget støjfølsomme. Der er
normalt ikke meget støj på en minkfarm, og minkfarme skal helst ligge afsides,
hvor der er fred og ro. Han fik også besøg af dyrlæge Person 7 fra Kopenhagen
Fur. Hun mente, at dyrene var stressede. Det kunne man se på, at tæverne ikke tog
deres hvalpe med ind i redekasserne, men blot lod hvalpene ligge i burene.

Han sørgede selv for, at dyrene fik rigeligt med mad og vand. Der var ikke andet,
som han kunne gøre for at forbedre trivslen. Det er hans opfattelse, at der ikke var
ændret på andre af dyrenes vilkår.

Det er rigtig nok, at han i 2016 fik en bøde på 10.000 kr., fordi han ikke havde
overdækket døde mink. Han havde selv fået store helbredsmæssige problemer og
måtte flere gange benytte en vikar for at få passet dyrene. Det var altid kvalificeret
personale, som trådte til, når han ikke selv kunne. Han benyttede et vikarbureau.
Hans læge sagde, at han skulle flytte, før det endte med et dødsfald. Han ville
gerne have stoppet driften i 2017, men fortsatte efter råd fra sin advokat til 2018
for at kunne nå at afholde syn og skøn. I 2018 stoppede han, og alle mink blev
pelset. Han har stadig landbrugsjorden ved ejendommen. Han ville gerne have
fortsat med at arbejde med mink.

Dyrlægerne var hans faste dyrlæge. Person 1, Vidne 1 og Vidne 3 var på skift hans
bedriftsdyrlæger. Han skulle på et tidspunkt have et ekstra tilsynsbesøg af en
dyrlæge. Han husker ikke helt hvorfor, men det var vist noget med antal af
bidskader.

Når man udvider besætningen, sker det ved at beholde flere tæver. Han byggede
nye haller i forbindelse med udvidelsen til 4500 tæver. Hallerne blev bygget i
vinteren 2012/2013.

Han fik ikke sendt døde dyr til nærmere undersøgelse, da han ikke kunne få
oplyst, hvor han skulle sende dem hen. Han har stadig de døde dyr liggende i
fryseren.

Vidne 2 har forklaret, at han er direktør for Wind Estate, og det har han
været siden 2008. Hans primære arbejdsområde består i projektudvikling.
Projekterne starter med, at de finder en god placering for mulige vindmøller. Det
her projekt startede i 2009-2010. Det næste de gør, er at spørge lodsejeren, om de
er interesserede i at sælge jord til projektet. Derefter kommer den ”offentlige”
fase, hvor de søger om tilladelser.



40

Han holdt meget tidligt to-tre møder med Sagsøger, der udtrykte bekymringer ved
vindmøllerne. De ville gerne have en dialog med ham. Der var flere ordninger, så
som køberet og værditabsordning, som Sagsøger kunne søge. Sagsøger benyttede
sig af fortrinsretten til at købe andele i vindmøllerne til kostpris. Der var en god
tone mellem dem og Sagsøger.

Myndighedsprocessen består af en høring af naboerne/for-debatten og den
efterfølgende VVM-proces. VVM-processen blev betalt af dem, men det var
kommunen, som forestod processen. De er vant til, at der er dyr omkring
vindmøllerne, og det har ikke tidligere givet problemer. De har flere gange
tidligere lavet aftaler med minkfarmere som lodsejere. Byrådet godkendte deres
projekt. Godkendelsen kunne påklages til et klagenævn, men det skete ikke. I dag
snakker de med alle naboer, før de starter et projekt op.

Tidligt i forløbet fik de at vide, at Sagsøger kunne være vanskelig og havde
bekymringer om projektet i forhold til sine dyr, og de rettede derfor henvendelse
til ham. Kommunen havde fået en henvendelse fra Sagsøger, der ville vide,
hvornår møllerne blev sat i gang. Så ville Sagsøger stå klar med en dyrlæge og en
container til minkene. Han kan ikke genkende, at der var en hyletone fra
vindmøllerne. Han kan heller ikke genkende, at der er meget støj fra vindmøllerne.
De er meget opmærksomme på at overholde alle gældende regler. Der var enkelte
tilfælde, hvor en del i en vindmølle gik i stykker og måtte repareres, hvilket de
straks fik gjort. I den forbindelse kan der have været en hyletone, indtil
vindmøllen blev repareret.

Mødet 25. september 2013 blev afholdt som et forsøg på at finde en dialogbaseret
løsning med Sagsøger. De tilbød at stoppe møllerne om natten ved lav vind, hvor
møllerne høres mest. Ved kraftig vind larmede skoven mere end møllerne.

Det var blevet skrevet ind i tilladelsen, at de ikke måtte bygge fra 1. marts til 1.
juni 2013, men i denne periode byggede Sagsøger selv nye minkhaller, hvilket
byggeri støjede. Han syntes, at de har rakt hånden frem til Sagsøger. Han har ikke
været uinteresseret i Sagsøgers udfordringer.

Kommunen kan lægge et område ud til vindmølleområde i en lokalplan. Der måtte
stå tre møller på hver 130 m. Grunden til, at han skrev tre forskellige forslag var,
at de mente, at de kunne udnytte området bedre inden for lovens rammer ved at
opføre 4 vindmøller i stedet for 3 og med en højde på 140 m. De overholdt både
støjkrav og skyggekrav. De var ikke bekymrede for at anlægge vindmøllerne, hvor
de gjorde, fordi alle krav blev overholdt.

Skønsmand 1 har forklaret, at han kan vedstå skønserklæringen.
Han har set på akustisk emission, og han har lavet en akustisk kortlægning af,



41

hvordan lyd rammer Sagsøgers minkfarm og beboelse. Hans målinger kan ikke
umiddelbart sammenlignes med støjberegninger i henhold til støjbekendtgørelsen,
hvor man beregner sig frem til en støjbelastning på et teoretisk grundlag ved at
isolere støjbelastningen fra f.eks. vindmøller. Det er ikke muligt at lave målinger
svarende til denne beregning, da der er vegetation i nærheden, som også bidrager
til støjen. En sådan måling skulle i øvrigt også være foretaget ved selve
vindmøllen.

Den kortlægning, som han har lavet, er i stedet målinger af faktisk støj på selve
minkfarmen. Der er foretaget målinger på to halvåbne områder og på to områder i
de store haller. Der er desuden foretaget målinger både hvor vindmøllerne var i
drift, og hvor de ikke var. Målingerne viste, at man nogle steder målte mere støj,
når møllene var slukkede, end når de kørte, hvilket skyldtes den flukturerende
baggrundsstøj. Han har målt de faktiske reaktioner, når møllen er tændt
henholdsvis, når den er slukket. Foreholdt ekstrakten side 246 og 247, forklarede
han, at det er enkelte lydspektre, der vises. Foreholdt ekstrakten side 250,
forklarede han, at der vises, hvad der sker, når møllerne er slukket ved det
lyserøde område. Det blå område viser, hvad der sker, når møllerne er stille.
Foreholdt ekstrakten side 254, forklarede han, at g-vægtet lyd kan mennesker ikke
høre. G-vægtet lyd kaldes også infralyd. Der blev målt g-vægtet lyd på 74 DB.

VVMprocessens beregninger er vanskelige at sammenligne med hans målinger. I
boligen har han umiddelbart målt en større støjbelastning end det fremgår af VVM
beregningerne. Det fremgår af vejledningen fra 1997, at når der er flere
vindmøller på række, kan der opstå modulerede lyde mellem vindmøllerne. Hans
målinger viser, at der var en impuls støj, men han ville ikke tildele et impulstillæg
til kunden, fordi impulsstøjen ikke overstiger 10 dB i forhold til baggrundsstøjen.
Vindmøllerne i dag er mere lavfrekvente. Han var på ejendommen af flere
omgange. I alt brugte han 25 timer. Man var ikke i tvivl om, hvornår møllerne
kørte. Der var – som målingerne også viser - et lavfrekvent bidrag fra
vindmøllerne, som man ikke kan høre, men kan føle.

Der er generelt usikkerhed ved målinger. Usikkerheden svarer til 5-7 dB.
Forskellen på, om møllerne var tændt eller slukket, var omkring 3-4 dB. Der er
imidlertid lavet mange forskellige målinger, der viser den samme forskel, så
usikkerheden herom er lille.

De hørte en hyletone første gang, de var på minkfarmen. Den kunne kun lige anes
og kunne ikke høres, da de en senere dato foretog målingerne.

Skønsmand 3 har forklaret, at han har arbejdet med mink i 25-26
år som forsker. Han har arbejdet med dyrenes stress, adfærd og reproduktion. Han
har lavet forsøg og har ikke haft daglig nær kontakt til avlerne eller



42

dyrlægerne. Han har været optaget af lyds påvirkning på mink. Der var behov for
yderligere forskning i lyds påvirkning på mink, men de nåede ikke at få godkendt
en ansøgning, og nu er det for sent på grund af minkerhvervets nedlukning i
Danmark.

Han kan ikke med sikkerhed udtale sig om påvirkningen på mink af lyden, fordi
der ikke er lavet kontrollerede forsøg. Han ved ikke, om mink er særligt sårbare.
Hvalpene bliver født døve. Som voksne kan mink høre bedre end mennesker
specielt i det højfrekvente område. Der er ikke lavet mange undersøgelser af det
lavfrekvente område. Han kan ikke sige, at mink er det mest støjfølsomme dyr, vi
kender. Han kan ikke sige, om der er reaktioner hos mink på støj.

Der er igennem avlen selekteret for rolige dyr, men han kan ikke sige, om det kun
gælder adfærd, eller om det også er rolighed i forhold til baggrundsstøj. Parring,
forberedelse til fødsel og fravænning i september er kritiske tidspunkter. I
september kan der komme aggression mellem kønnene, da hvalpene på dette
tidspunkt er ved at blive kønsmodne. Dyr kan enten tilvænne sig støj (habituere)
eller begynde at ignorere den. Han vil være skeptisk overfor, om minkene kunne
vænne sig til en baggrundsstøj. Dog er der ikke lavet forsøg om dette, så han ved
det ikke med sikkerhed.

Han vurderede ikke, at aggressionsniveauet på farmen var højt. Når han kigger på
hvalpeoptælling ved fravænning og succesrate på parring, så var der
parringsproblemer og et lavt niveau i forhold til antal fravænnede hvalpe i 2014.
Det var stort set en gennemsnitlig farm på de fleste områder. Der var dog mange
tynde tæver trods, at der blev givet meget halm og foderberigelse. Der er også
andre forhold, der kan have betydning for antallet af hvalpe og succes på parring.
Loppeangreb kan have betydning for hvalpetallet, men det er ikke noget, han ved
meget om. Overbesætning kan have betydning for stress, bidskader. Specielt, hvis
man sætter dyr af samme køn i samme bur i september måned.

Han ved ikke, hvilken effekt kunstigt lys kan have på mink, man må lysbehandle
mink, men de skal have mørke perioder. Han har ikke set billederne på ekstrakten
side 744 og 745. Når han ser billederne, giver de ikke anledning til bemærkninger
i forhold til spørgsmålet om den almindelige drifts generelle indflydelse på
produktionen. Han ved mest om levende dyr.

Vidne 3 har forklaret, at han arbejder som praktiserende dyrlæge og
 
tidligere har været bedriftsdyrlæge hos Sagsøger. Han overtog opgaven som
bedriftsdyrlæge på 4 minkfarme, da Vidne 1 holdt. Han fik en mundtlig
orientering af hende. Mink var et nyt arbejdsområde for ham som rådgivende
dyrlæge. Der var andre problemer hos Sagsøger end på de andre farme,



43

som han overtog. Som han har skrevet (ekstrakten side 811), var det
altoverskyggende problem døde og misdannede hvalpe. Sagsøger var god til at
tage de dødfødte hvalpe fra, men han har også selv set nogle af dem. Det var
meningen, at døde/misdannede tæver skulle sendes til DTU med henblik på
yderligere diagnostik. Han ville gerne have flere øjne på, da han syntes, at det var
en speciel sag. Det blev undersøgt, om minkene led af plasmacytose, men det
gjorde de ikke. De andre undersøgelser hos DTU blev ikke sat i værk. Måske
skyldtes det prisen herpå. Sagsøger mente, at problemerne skyldtes vindmøllerne
og ville ikke have lavet yderligere undersøgelser. Han skrev selv, at det ikke kunne
afvises, at årsagen var stress. Det var Sagsøger, der foretog registreringerne af de
døde mink. Han var ude på farmen i forbindelse med sine besøg og så døde mink
hver gang. Der var mange døde mink. Han var delvist med ved mødet med
dyrlæge Person 4. Han var ikke med til selve gennemgangen, da han havde et
andet ærinde, men kom da de sad og drøftede det efterfølgende. Han har ikke
gennemgået de tal, som Person 4 har anført om parringsprocenter og
hvalperesultater i 2013 og 2014, men det var hans fornemmelse, at tallene stemte
meget godt. Han kendte ikke Person 4 personligt, men vidste, at hun var en dygtig
minkdyrlæge. Han kunne dog være lidt i tvivl om, hvor objektiv hun kunne være i
en sådan sag. Han ville stadig gerne finde årsagen til de forringede produktionstal
og syntes, at de skulle arbejde videre for at se, om der var noget, som blev overset.
Han fandt dog ikke en årsag til problemerne i løbet af 2015 og 2016. Der var ikke
tegn på sygdom eller loppeangreb, der kunne forklare problemerne.

Det er alt muligt, der kan stresse minkene – vindmøller eller ej. Manglende
reproduktiv succes eller døde hvalpe kan typisk forklares med stress hos dyrene.
Han har ikke kendskab til andre farme med angivne problemer med
lyd/støjpåvirkning. Han vil gerne basere sin rådgivning på evidens, og han var
ikke overbevist om, at problemet var støj fra vindmøllerne. Han kunne imidlertid
heller ikke afvise det. Han talte med flere kolleger om muligheden for, at
vindmøllerne kunne stresse minkene, men der var ingen, som kunne hjælpe ham.
Der var heller ikke andre, som havde oplevet misdannede hvalpe. Han mente helt
sikkert, at minkene var stressede, men han kunne ikke sige, hvordan de blev
stressede. Han har ikke erfaring med lavfrekvent støj.

Vidne 1 har forklaret, at hun er uddannet dyrlæge, og det har hun
været siden 2005. Hun har beskæftiget sig med bl.a. mink og smådyrspraksis.
Person 1 var bedriftsdyrlæge for Sagsøger, før hun overtog efter hende. Hun har
læst Person 1's rapporter. Den 24. maj 2013 var hendes første besøg. Det hele gik
stille og roligt på farmen. ”Fedtede hvalpe” betyder, at hvalpene havde diarré. Hun
oprettede dette som en besætningsdiagnose. Diagnoserne bliver nedlagt
efterhånden, som de ikke længere er relevante. Salmonella var ikke relevant i den
periode, hvor hun kom på farmen.



44

Hun deltog i et møde den 9. september 2013 på minkfarmen med Wind Estate.
Formålet med mødet var at få igangsat møllerne på en måde, der tog hensyn til
minkene. Der blev på mødet afspillet et lydklip, hvor minkene skreg. Normalt er
der ret stille, når man besøger en minkfarm. Hendes næste besøg var søndag den
29. september 2013. Dyrene var her mere skrigende, end de normalt var. Det var
ikke noget, som hun havde oplevet før. Hun var derude, før det blev lyst, så hun
kunne mest kun høre minkene og ikke se dem.

Hun var på rådgivningsbesøg den 18. oktober 2013. Sygeafdelingen var på dette
tidspunkt blevet væsentligt udvidet som følge af, at mink med bidsår var flyttet
hertil. Sundhedstilstanden på farmen var dog god, da alle minkene var blevet skilt
ad, efter møllerne var sat i drift.

Hun talte i telefon med Sagsøger den 12. marts 2014 og lavede et notat om de
problemer, som Sagsøger oplevede med parringen. Hun var ikke selv ude på
farmen på det tidspunkt. Hun fik herefter nyt arbejde. Hun har ikke haft tilsyn på
andre farme med kort afstand til vindmøller.

Vidne 4 har forklaret, at han bor ved By 2. Han har tidligere igennem 15 år
drevet en minkfarm. Farmen var ca. dobbelt så stor som Sagsøgers. Han har lært
Sagsøger at kende via en lokal minkavlerforening. Han havde selv en sag med
vindmøller i nærheden af sin farm. Vindmøllerne var ca. 125 meter høje. De havde
problemer med vindmøllerne, når det var hvalpesæson. De kunne ikke have
hvalpe i den ende af farmen, som var tættest på vindmøllerne. Generne fra
vindmøllerne var størst, når det var vindstille. Der har ikke været undersøgelser på
hans farm. Senere kom der et nyt projekt med vindmøller i høring, og de klagede
over det, og projektet blev opgivet.

Han blev inviteret ud til Sagsøgers farm sammen med to konsulenter fra
Kopenhagen Fur og nogle avlere fra Nordjylland. Det var vist i foråret 2018.
Dyrene var meget urolige. Det var en unormal adfærd. Det var lige efter
parringssæsonen. Farmen bar tydeligt præg af, at der manglede folk. Sagsøger
sagde, at han ikke kunne holde på sine folk. Han stod og snakkede med Sagsøger i
den ende af hallen, som var tættest på vindmøllerne. Han fik det virkelig skidt og
fik åndenød. En af de andre, der var med, fik det også dårligt og ville ud fra stedet.
Det var ikke en ordentlig måde at holde dyr på. Det var forkasteligt. Det sagde de
til Sagsøger.

Vidne 5 har forklaret, at han er selvstændig rådgiver inden for støj. Han er
certificeret og godkendt af miljøstyrelsen. Han rådgiver primært
industrivirksomheder. Han er godkendt til at behandle støj fra vindmøller. Han kan
koble sig på vindmøllen og trække data derfra til beregning af støjen. Sagsøger
kontaktede ham, fordi han havde problemer med støj fra vindmøllerne. Han hjalp i
2014- 2016 Sagsøger med at måle lavfrekvent støj på minkfarmen. Der er ikke
godkendte målemetoder eller grænseværdier, så han benyttede sig af det, der



45

gælder for industrivirksomheder. Han målte støjniveauet, men kunne ikke slukke
for vindmøllerne, så det var vanskeligt at skelne mellem støjen fra vindmøllerne
og baggrundsstøjen. Han var der ude 4-5 gange. Der var meget dybe lyde. Han
prøvede at måle en hyletone, men kunne ikke måle noget, som oversteg grænserne
i industrien. Han kunne dog subjektivt konstatere, at hyletonen var der. Han følte
ikke noget ubehag ved at være der. Han var der i ca. 1-1,5 time. Typisk skal han
være der længere for at kunne mærke/høre lavfrekvent støj. Det er ikke alle
mennesker, som hører eller registrerer lavfrekvent støj. Han har oplevet
situationer, hvor manden i et ægtepar ikke kunne holde ud at være på
ejendommen, hvorimod konen ikke kunne mærke/høre noget. Han har målt støj på
ejendommen uden for hallerne tættest ved vindmøllerne.

Vidne 6 har forklaret, at han er ejendomsmægler og har været det siden
1988. Han har kontor i Ålborg, men sælger ejendomme i hele landet. Han har
speciale i landbrugsejendomme. Han har solgt mange minkfarme igennem tiden.
Han har lavet en salgsopstilling på Sagsøgers ejendom, ekstrakten side 989.
Vurderingen blev foretaget med henblik på salg. Han kan ikke huske præcist,
hvornår han foretog vurderingen, men han oprettede sagen 3. juli 2012, og
vurderingen er foretaget umiddelbart herefter. Det var ikke ham selv, men en
kollega, der var ude på ejendommen, men han var inde over sagen i forbindelse
med udarbejdelse af salgsopstilling. Man vurderer boligdelen og erhvervsdelen for
sig. Tilladelsen/miljøgodkendelse til at avle mink har en værdi, der er inkluderet i
værdien af driftsinventar og driftsbygninger. De har vurderet værdien på baggrund
af produktionsapparatet, hvor der var givet tilladelse til 4.500 tæver, og ikke på
baggrund af regnskaberne fra de foregående år. Hvis der ikke kunne drives
minkfarm på ejendommen, ville det have haft en betydning for salgsprisen. Jorden
ville man i den situation isoleret set kunne få mere for, men driftsbygninger og -
inventar og maskiner ville man få væsentligt mindre for. Hvis man ikke kunne
drive minkfarm, vurderer han, at ejendommens samlede værdi ville være 7 mio.
kr. mindre, og at ejendommen således dengang kunne sælges for 13.650.000 kr.

Vidne 7 har forklaret, at han har været selvstændig landmand i 33 år og tidligere
har drevet minkfarm. I dag driver han planteavl og svinefarme. Han havde indtil
2020 en minkfarm med 13.000 avlstæver i By 3. Hans minkfarm ligger tæt på
nogle vindmøller og en flyvestation. 150 meter fra farmen ligger der en
skydebane. Der er 14 vindmøller tæt på minkfarmen. Vindmøllerne er omkring
100 meter høje. Ekstrakten side 924 viser et luftfoto af hans minkfarm. Den
midterste vindmølle ville kunne ramme minkfarmen, hvis den væltede. Farmen er
opført i 2008. De kan høre vindmøllerne både udenfor og inde i hallerne. De kan
også se vindmøllerne fra hallerne. De kan høre, når møllerne tager af i fart eller
sætter farten op. Det er hans opfattelse, at minkene selvfølgelig også kunne høre
støjen fra vindmøllerne. Det havde imidlertid



46

ingen betydning for hvalpegennemsnittet på hans farm i By 3. Faktisk var det
højere end på hans andre farme, hvor der ikke var vindmøller i nærheden. Han
opbyggede først minkfarmen efter vindmøllerne var opstillet.

Han har været på Sagsøgers farm sammen med Wind Estate. Sagsøgers farm var
rodet og ”hang lidt” . Der var meget snak om lopper og naboens hunde. Hvis
minkene har lopper, når hvalpene bliver født, så vil det kunne påvirke
hvalpedødeligheden. Han vil mene, at loppeangreb er et tegn på dårligt
management.

I 2012-13 var der højkonjunktur i minkbranchen. Derefter gik det ned af bakke,
indtil branchen blev lukket helt ned af staten i 2020. I dårlige år var der ikke
overskud i minkbranchen.

Wind Estate har han haft med at gøre, idet de har opstillet vindmøller på hans
grund. Han blev spurgt af dem, om han ville være med til at se på Sagsøgers farm
i forbindelse klager over støj. Han kendte ikke Sagsøger. Han kan ikke huske, om
han skrev et debatindlæg om Sagsøger i et blad i 2014. Det kan han ikke afvise,
men han husker det ikke.

Vidne 8 har forklaret, at hun bor på Adresse 2. Hun er nabo til 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Sagsøger. Hun har ikke direkte været plaget af gener fra minkfarmen. Der har
været lidt nabostridigheder mellem hende og Sagsøger. Man var ikke i tvivl om, at
der lå en minkfarm. Der kunne i perioder være problemer med søle/halm/afføring
fra minkene foran gylletanken ude ved vejen. Hun synes, at de gener oversteg,
hvad man måtte acceptere fra en minkfarm.

Da Sagsøgers ansøgning om udvidelse af antallet af tæver var i høring, sendte hun
en indsigelse herimod, idet hun vidste, at der allerede var flere tæver end det
tilladte. Sagsøger havde selv fortalt om, hvor mange dyr han havde, da hun
tidligere havde været kommet sammen med han og hans daværende kone.

Der var opsat en skræmmekanon inde på minkfarmen for at holde fugle, primært
stære, væk fra ejendommen. Skræmmekanonen kørte hele dagen. Hun kan ikke
huske, om den var der i 2011, 2012 eller 2013. En anden nabo klagede over
kanonen, og den kørte kun få dage, så blev den slukket.

Hun kan ikke huske, hvornår Sagsøgers nye haller blev opført. Der blev opført nye
haller af to omgange. Hun kan ikke huske, hvornår på året hallerne blev opført.

Vidne 9 har forklaret, at han bor på den anden side af Vej i forhold til Sagsøger.
Han har boet der i 19 år. Der opstod uenighed mellem ham og Sagsøger om en sø,
som Sagsøger drænede. Han var træt af, at der var mange mink, som løb ud. Det
har han påtalt over for Sagsøger. Han var vant til lidt lugtgener på landet,



47

men på et tidspunkt ringede han til kommunen, da der havde ligget døde
minkkroppe i næsten 14 dage.

Han kom med kommentarer i forbindelse med høringen forud for udvidelsen af
Sagsøgers farm. Der var et problem med fluer, som umuliggjorde, at de kunne
spise ude fra 1. maj og indtil det blev koldt. Det var små fluer, som han mener
kom fra minkfarmen.

På et tidspunkt havde Sagsøger en skræmmekanon, der affyrede et skud i minuttet.
Sagsøger havde sagt, at opførslen af vindmøllerne var sat i bero, fordi hvalpene
skulle have ro. Han undrede sig over, at Sagsøger i den samme periode selv
byggede nye haller. De kan høre vindmøllerne ovre ved dem. De har aldrig selv
været generet af vindmøllerne. Han driver en hundepension. Han har ikke oplevet,
at hundene reagerer på støj fra vindmøller.

Parternes synspunkter

Sagsøger har i sit påstandsdokument bl.a. anført:

”…
ANBRINGENDER
…
Om ansvarsgrundlaget
Til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at de gener,
Wind Estate's vindmøller påfører Sagsøgers ejendom overstiger den
naboretlige tålegrænse, for hvilket Wind Estate er ansvarlig på et
objektiveret og præsumptivt grundlag.

Det gøres gældende, at Sagsøgers bolig og
minkfarm/landbrugsvirksomhed befandt sig i et landbrugsområde,
der aldrig har været anvendt til andet formål. Det gøres gældende, at
placeringen af en erhvervsvirksomhed med skadelige emissioner
ikke repræsenterer en for Sagsøger 'påregnelig' udvikling.

Dette gælder, selv om det er et led i den almindelige
samfundsudvikling, at der opstilles stadigt flere og større vindmøller
både på havet og på land. Vindmøller på land opstilles oftest i det
åbne land, fortrinsvist langt fra bebyggelse, på baggrund af en
erkendelse af, at vindmøller medfører gener for de omkringliggende.
Det er en erkendelse, som Wind Estate skal holdes fast på i denne
sag.

Ved at opstille vindmøller langt fra naboer begrænses kredsen af de
generede mest muligt. Det er samtidig bredt accepteret, at naboer



48

til vindmøller må tåle visse gener i form af udsigtsgener, moderate
støjgener og tabt ejendomsværdi. Sidstnævnte skal
vindmølleopstilleren dog kompensere naboerne for.

I denne sag er der imidlertid tale om meget væsentlige og
upåregnelige gener, som afstedkom lukning af en indtil da
velfungerende minkfarm, som Sagsøger har drevet lydefrit siden
1996. Generne påvirkede straks minkproduktionen meget voldsomt,
og som det fremgår af bilag 9-13 og bilag 27-37, samt oversigten
bilag 38 var der tale om en voldsom produktivitetsnedgang ved
antallet af hvalpe pr. avlsdyr.

I det første produktionsår 2014 efter opstillingen af vindmøllerne
næsten halveres Sagsøgers produktivitet. Dette var en meget
væsentlig ulempe og - skulle det vise sig - fatal beskadigelse af
Sagsøgers virksomhed og økonomi.

Det gøres gældende, at skadevirkningerne ligger markant over den
naboretlige tålegrænse.

Det gøres gældende, at generne for Sagsøgers erhvervsvirksomhed
og minkene, herunder disses krav på etisk forsvarlig velfærd,
utvivlsomt ikke er reguleret af offentligretlig regulering. Der er ikke
fastsat nogen form for grænseværdibeskyttelse af hverken
medarbejdere eller besætningen, idet såvel støjgrænser som
afstandskrav alene er fastsat for boliger.

At der ikke er fundet anledning til at gennemføre en regulering af
den arbejdsmiljømæssige belastning, som medarbejdere i
landbrugsvirksomheder udsættes for, eller dyr understøtter ligeledes
Sagsøgers opfattelse, at arealanvendelseskonflikten, som vindmøller
og deres emission forårsager, er overladt til den almindelige naboret.

På denne baggrund gøres det derfor gældende, at dette spørgsmål
alene skal vurderes på baggrund af den naboretlige tålegrænse, der er
upåvirket af støjbekendtgørelsens regler.

Denne bekendtgørelse – der i øvrigt ikke var lovlig, da tilladelsen til
Wind Estate blev udstedt – var og er 'designet' til at danne grundlaget
for en vurdering af påvirkningen af et menneskeligt øre
- vel at mærke et menneske, der befinder sig på stedet fordi
vedkommende bor der. Reguleringen tager ikke højde for, hvad et
velfærdskrævende dyr påvirkes af, og den lader hånt om



49

mennesker, der arbejder på stedet, uanset dette foregår i fri luft og
dagen lang.

Grænseværdierne er altså ikke et udtryk for faktiske
støjpåvirkninger, men et udtryk for det menneskelige øres evne til at
opfatte en given påvirkning. Da mink og andre dyr opfatter lyd i
bestemte frekvenser betydeligt anderledes end mennesker, kan de
fastsatte grænseværdier ikke udvides til at omfatte dyrehold, hvilket
understreger, at der gælder altså ingen offentligretlig regulering på
området.

Det bestrides, når Wind Estate fortolker dette fravær af regulering
som et bevis på sin fuldstændige ansvarsfrihed. Det bestrides, at
Wind Estate kan fremføre et forsvar, der henviser til, at Wind Estate
fik tilladelse af Herning Kommune til at placere sine vindmøller på
Sagsøgers naboejendom. Wind Estate fik ikke 'tilladelse' af Herning
Kommune til at beskadige Sagsøgers ejendom, virksomhed og
minkbesætningen.

Det gøres gældende, at lokaliseringen af vindmøllerne på det
pågældende sted nok var et produkt af en kommunal planlægning,
men at det er Wind Estate's bidrag, oplæg, projektbeskrivelser og
ansøgninger, der har leveret det afgørende grundlag for den
kommunale beslutning. Wind Estate blev ikke inviteret til at realisere
et projekt. Wind Estate skabte projektet og drev eller medvirkede til
at drive den kommunale beslutningsproces.

Det gøres gældende, at denne manglende regulering tværtimod
understreger Wind Estate's naboretlige ansvar for en tålegrænse, der
bl.a. tager hensyn til den skadelige aktivitets lokaliseringsmæssige
påregnelighed.

Vindmøllerne blev opført med en afstand til boligen på 561 meter,
hvor mindsteafstanden efter vindmøllecirkulæret var 4 gange
vindmøllernes totalhøjde eller 560 meter. Beslutningen om 'at gå til
grænsen' var Wind Estate's egen og Wind Estate's risiko. Det samme
gælder Wind Estate's beslutning om at acceptere, at der mellem
vindmøller og boligen fandtes en virksomhed, der bestod af levende
væsner. Tilstedeværelsen af medarbejdere med udendørs ophold
dagen lang og følsomme mink var for Wind Estate en indkalkuleret
risiko.

Det gøres gældende, at det på samme måde bidrager til Wind Estate's
ansvar for beskyttelsen af sine naboer, at Wind Estate



50

sammen med andre i industrien har undladt at gennemføre et basalt
videnskabeligt arbejde for at fastslå konsekvenserne af sin
virksomhed over for naboer, det være sig mennesker eller dyr. Det er
nøjagtigt en 'påregnelig' risiko, som Wind Estate derved har påtaget
sig, at det viser sig, at skadevirkninger forekommer uforudsete.

Wind Estate har som bilag T fremlagt Sundhedsministeriets
orientering om færdiggørelsen af Kræftens Bekæmpelses
undersøgelse af vindmøllestøj og helbredseffekter. Det bemærkes, at
undersøgelseslederen, professor Person 8, offentligt har udtalt sig
afstandtagende fra denne udlægning.

Således har hun mail 3. april 2018 til et medlem af Landsforeningen
mod Kæmpevindmøller udtalt: ”  Vi mener ikke, at vores nyligt
publicerede studie (…) afkræfter mistanken om en sammenhæng
mellem vindmøllestøj og hjertekarsygdom ”. Til avisen Nordjyske er
hun citeret for udtalelsen: ”Jeg ser ikke vores studie som en
frifindelse af lavfrekvent støj på nogen som helst måde ”.

Der findes i det offentlige rum flere udtalelser af tilsvarende indhold
fra professor Person 8 om den undersøgelse, der grundlæggende
forekommer at være uden statistisk signifikant værdi for hverken den
ene eller anden konklusion.

Om årsagssammenhæng og bevisbyrde
Det gøres det gældende, at Wind Estate's vindmøller er årsag til
produktionsnedgangen på minkfarmen såvel som ejendommens
værditab – både som minkfarm og som beboelse.

Erstatningspåstanden overfor Wind Estate er begrundet i
konstateringen af en klar tidsmæssig sammenhæng mellem
opstillingen af Wind Estate's vindmøller og de fatale
produktionsproblemer, der blev konstateret på Sagsøgers minkfarm,
som ultimativt havde den virkning, at driften måtte indstilles. Der
henvises bl.a. til afgørelsen refereret i FED 2001.292V, der viser
betydningen af denne konstatering i tilfælde, hvor der kan antages at
være tale om præsumptionsansvar som ved overskridelse af den
naboretlige tålegrænse.

På trods af den almindelige erkendelse af genevirkninger ved
emissioner fra vindmøller og det entydige tidsmæssige sammenfald
mellem vindmøllernes opstilling og idriftsættelse i september 2013
og Sagsøgers konstatering af voldsomme problemer



51

med opretholdelse af en hidtil lydefri drift af minkfarmen, har Wind
Estate afvist, at der kan være en årsagssammenhæng. Wind Estate
har henvist til Sagsøgers bevisbyrde for en sådan
årsagssammenhæng.

Det fremhæves overordnet, at der ikke i produktionsåret 2013 eller
senere skete (andre) ændringer på minkfarmen eller i driften heraf,
som kunne begrunde den meget markante produktionsnedgang. Dette
bekræftes af de fremlagte dyrlægerapporter, herunder bilag 26, men
hvor særligt dyrlæge Vidne 3's rapport af 14. maj 2014 skal
fremhæves. Wind Estate har ikke godtgjort eller sandsynliggjort
tilstedeværelsen af andre konkurrerende årsagssammenhænge.

Der er nu gennemført syn og skøn på grundlag af det mellem
parternes med besvær udarbejdede skønstema.

Sagsøger gør gældende, at den gennem syn og skøn tilvejebragte
kortlægning af emissionspåvirkningen på Sagsøger minkfarm og
Skønsmand 3's erklæring af 6. november 2021 på fyldestgørende
måde dokumenterer tilstedeværelsen af en kausal sammenhæng
mellem opstilling og Sagsøgers vilkår og grundlag for fortsat
opretholdelse af erhvervsaktivitet.

I Skønsmand 3's erklæring konstateres det, at kortlægningen
tilvejebringer en fyldestgørende belysning af de påvirkninger, der
udgår fra vindmøllerne mod minkfarmen.

På grundlag af Skønsmand 3's erklæring (side 3) kan det konstateres,
at vibrationer i henhold til kortlægningen ikke anses at være af en
karakter, der kunne give anledning til problemer på minkfarmen.
Årsagssammenhængen af skadelige virkninger af emissionen fra
vindmøllerne er herefter begrænset til akustiske påvirkninger.

Skønsmand 3 konkluderer, at der ikke foreligger nogen generel
videnskabelig undersøgelse af konsekvenserne af en sådan akustisk
påvirkning, men lægger til grund (nederst side 1), at det forholder sig
således, at voksne mink generelt anses for at være i stand til at
sanse/registrere den akustiske emission fra vindmøllerne.

Denne konstatering underbygges af det videnskabelige grundlag,
som Skønsmand 3 herefter refererer til.



52

Skønsmand 3 konstaterer herefter, at der ikke foreligger generel
dokumentation for, at en sådan emission af akustisk påvirkning kan
medføre bestemte adfærdsændringer eller tab af velfærd og trivsel
hos mink. Det skyldes, at der ikke er gennemført videnskabelige
undersøgelser af, hvorvidt mink varigt påvirkes adfærdsmæssigt af
akustiske emissioner fra vindmøller.

Skønsmand 3 konstaterer, at der ikke er oplysninger om andre
potentielle årsager til den negative udvikling, der tidsmæssigt er
sammenfaldende med perioden efter vindmøllernes idriftsættelse og
knytter her en særlig bemærkning til, at idriftsættelsen fandt sted i
september 2013, som netop var det mest kritiske tidspunkt for minks
påvirkelighed.

Skønsmand 3 erklærer således ikke at kunne udelukke, at der er en
følgevirkning af idriftsættelsen af vindmøllerne og den
overdødelighed og reduceret fertilitet og højt aggressions niveau,
som Sagsøger konstaterede.

Skønsmand 3 konstaterer, at dødelighed var stærkt forøget i
produktionsåret 2013, men ikke i senere år. Derimod var reduktionen
i fertilitet voldsom også i perioden efter 2013. Selv om
oplysningerne om forekomsten af aggressionsniveau ikke fremtræder
tydelig for skønsmanden, så konstaterer Skønsmand 3 også, at
forekomsten må anses for at være over normalniveauet.

For alle tre fænomeners vedkommende konstateres det, at der ikke
kan udelukkes en årsagssammenhæng mellem ændret baggrundsstøj
og emission og de pågældende adfærdsmæssige fænomener.

I skønserklæringen (side 6) konstaterer Skønsmand 3 på baggrund af
de foreliggende oplysninger og samtaler med den tidligere
skønsmand Person 6, at der ikke kan konstateres andre potentielle
årsager til de pågældende fænomener. Denne konstatering
understøttes af en i en helt anden sammenhæng objektiv vurdering af
trivselsforholdene hos Sagsøgers minkfarm, som blev afrapporteret
efter et besøg i 2017.

Sagsøger hæfter sig ved, at der i besvarelsen af Wind Estate's
spørgsmål IE udtales, at der er et klart behov for, at der sker en
videnskabelig undersøgelse i sammenhæng opstilling af
landbaserede vindmøller for så vidt angår de påvirkninger, der udgår
herfra på levende omgivelser.



53

Sagsøger gør gældende, at det med Skønsmand 3's erklæring og den i
øvrigt i sagen fremlagte videnskabelige litteratur på kvalificeret
måde er godtgjort, at Sagsøger blev udsat for en voldsom
skadevirkning med tab til følge på grund af Wind Estate's opstilling
og idriftsættelse af vindmøllerne i 2013. Der findes ikke
konstaterbare andre mulige forklaringer på disse fænomener, der alle
ud fra en videnskabelig vurdering er sandsynlige effekter af
stresspåvirkning, akustisk påvirkning og forandringer i miljøet, som
mink reagerer på.

Det fastholdes om bevisbyrde, at det påhviler vindmølleopstilleren at
godtgøre, at opstillingen af vindmøller ikke har skadevirkninger i
forhold til omgivelserne.

Det gør i denne sammenhæng ingen forskel, at vindmølleopstilleren
– som i det foreliggende tilfælde – er udstyret med fornødne
offentligretlige tilladelser til opstillingen.

Skadevirkninger af den karakter, som Sagsøger oplevede, ligger klart
uden for den naboretlige tålegrænse og i sammenhæng hermed
fremhæves Skønsmand 3's gentagne udtalelser om, at der burde
findes videnskabelige undersøgelser af de virkninger, som
vindmøller har på omgivelserne, herunder fx mink.

Yderligere fremhæves det, at Byrådet i Herning Kommune den 27.
juni vedtog 2012 Lokalplan nr., der muliggjorde opførelsen af
vindmøllerne, på baggrund af VVM-redegørelse fra december 2011
(bilag 2).

Før for vedtagelsen af lokalplanen indsendte Sagsøger indsigelser til
planen med henvisning til minks særlige følsomhed over for støj.
Indsigelserne og Herning Kommunes bemærkninger hertil fremgår af
det høringsnotat, der er fremlagt som bilag 3. Sagsøgers indsigelser
er nr. 2, 7 og 9. Sagsøger havde på dette tidspunkt ingen konkret
viden om vindmøller. Indsigelserne var udformet – blandt andet – på
grundlag af, at Sagsøgers dyrlæge Dyrlægerne (Person 1) havde
givet udtryk for bekymring i en attest (bilag 4).

I Herning Kommunes bemærkninger henvises til et notat fra
Videncenter for Landbrug, der tages til indtægt for, at støj fra
vindmøller ikke påvirker mink negativt (bilag 5).



54

Notatet anfører, at der ikke er erfaringer med vindmøller, der
påvirker minkfarme negativt. Der findes ingen videnskabelig
forskning, der be- eller afkræfter dette. De erfaringer, der henvises
til, kommer fra og vedrører mindre vindmøller.

Det gøres under denne sag gældende, at det pågældende notat er
blevet stærkt overfortolket i sammenhæng med planlægningen for
vindmøllerne, som sagen angår.

Dansk Pelsdyravlerforening har i en henvendelse til Folketingets
udvalg for landdistrikter og øer (bilag 6) rejst indsigelse mod denne
overfortolkning, der kan konstateres at være en systemisk mangel
ved planlægning for vindmøller. Det systemiske misbrug af notatet
begrænser ikke det ansvar, som den enkelte vindmølleopstiller har
for skadevirkninger af sin virksomhed.

Når Herning Kommune i bilag 2 i bemærkningerne til indsigelse nr.
2 anfører, at mink ikke er så følsomme overfor kontinuerlig støj, og
at støjen fra de igangsatte vindmøller vil være kontinuerlig og derfor
ikke problematisk, er dette udtryk for en åbenlys misrepræsentation.
Støj og vibration fra vindmøller varierer – i sagens natur - og kan
ikke betegnes eller opfattes som kontinuerlig hverken i fysisk eller
retlig henseende.

Det gøres under sagen gældende, at Wind Estate med sin
ekspertviden burde have bragt Herning Kommune ud af den åbenlyse
vildfarelse, hvilket er en skærpende omstændighed for Wind Estate's
ansvar.

Om Sagsøgers tab
Det gøres gældende, at Wind Estate's vindmøller har forårsaget et
voldsomt tab i form af forøget dødelighed, reduceret fertilitet og højt
aggressionsniveau (jf. bilag 38) hos Sagsøgers minkfarm og tvunget
Sagsøger til i 2018 at træffe beslutning om produktionsophør,
hvorfor Wind Estate skal erstatte de tab, som Sagsøger er blevet
påført.

Det gøres gældende, at Sagsøgers ejendom påføres et tab af
ejendomsværdi, der – på det foreliggende grundlag til brug for
sagens anlæg – blev anslået til kr. 9 mio., jf. indhentet lånetilbud
(bilag 20), Taksationskommissionens afgørelse (bilag 21) og
ejendomsmægler Vidne 6's vurdering (bilag 22), samt omkostning kr.
5.2 mio. til at opføre 2 stålhaller til udnyttelse af miljøtilladelse til
forøgelse af antallet af avlsdyr.



55

Samlet havde ejendommen altså, uden flytbart driftsinventar mv., en
værdi på kr. 13.2 mio. før vindmøllerne blev opstillet og ødelagde
grundlaget for Sagsøgers virksomhed. Den værdi faldt til kr. 4.125
mio., der svarer til værdien af ejendommen alene som ordinær
landbrugsjord.

Udover dette værditab indeholder den nedlagte samlede påstand et
erstatningskrav for det driftstab, Sagsøger allerede ved sagens anlæg
havde lidt på grund af generne fra vindmøllerne.

Tabet er opgjort som det mindre antal skind, der blev produceret i
produktionsårene 2013-2016, ganget med den gennemsnitlige
salgspris i den efterfølgende salgssæson. Disse tal fremgår af bilag
10-14 og bilag 27-38. Det skal bemærkes, at der skete en udvidelse
af besætningen af avlsdyr imellem produktionsårene 2012 og 2013.

Tabet blev ved sagsanlægget opgjort til kr. 5.609.299 og den samlede
påstand om erstatning for de tab, som Sagsøger mindst er blevet
påført af Wind Estate, således til kr. 14.609.299 med tillæg af rente
og omkostninger.
…”

Wind Estate A/S har i sit påstandsdokument bl.a. anført:

”…
ANBRINGENDER

6. Til støtte for den nedlagte påstand gør Wind Estate overordnet
følgende gældende:

i. Sagsøger har ikke dokumenteret, at minkdriften rent faktisk har
været påvirket som påstået og beskrevet under sagen.

ii. Der eksisterer ikke noget relevant ansvarsgrundlag. De naboretlige
regler udgør ikke noget relevant ansvarsgrundlag, når
Taksationsmyndigheden som led i VE-lovens værditabsordning
allerede har truffet afgørelse om værditab på Sagsøgers ejendom.
Selv hvis dette er tilfældet, udgør naboretten ikke noget objektivt
ansvarsgrundlag, og de subjektive betingelser for at pålægge Wind
Estate ansvar er ikke opfyldt. Under alle omstændigheder er den
naboretlige tålegrænse ikke overskredet.



56

iii. Der er ikke årsagsforbindelse mellem hhv. opstilling og
ibrugtagning af vindmøllerne og den påberåbte produktionsnedgang
eller øvrige påståede gener. Sagsøger har bevisbyrden for, at der er
den påståede årsagsforbindelse, og der gælder i øvrigt ikke noget
skærpet ansvar for Wind Estate som vindmølleopstiller.

iv. Sagsøger har ikke dokumenteret at have lidt et
erstatningsberettiget tab svarende til de nedlagte påstande. Det
bestrides, at dette er tilfældet.

…

2.1 De påståede faktiske forhold er ikke dokumenteret af
Sagsøger

8. Sagsøger har ikke dokumenteret, at hverken han selv eller hans
minkfarm de facto har været påvirket af støj fra de opstillede
vindmøller som påstået under sagen. Det er alene Sagsøger selv, der
har observeret og vurderet de påståede gener på minkproduktionen.

9. De erklæringer, som Sagsøgers lokale dyrlæge har udarbejdet i
forbindelse med idriftsættelsen af vindmøllerne (Bilag 7 og Bilag 9),
baserer sig alene på Sagsøgers egne observationer og vurderinger.
Dyrlægen har derimod ikke selv observeret de påståede gener. Det
samme gør sig gældende for besøgsrapporten fra maj 2014 (Bilag
40). Disse erklæringer og rapporter kan derfor ikke tillægges nogen
bevismæssig værdi.

10. Heller ikke de betydelige helbredsmæssige problemer, som
Sagsøger påstår, at opstillingen og driften af vindmøllerne skulle
have medført, er dokumenteret. Den lægeerklæring, som Sagsøger
har fremlagt (Bilag 19) omtaler ikke, at vindmøllestøjen skulle have
ført til hjertekarsygdomme eller andre kredsløbssygdomme. Sådanne
helbredsmæssige gener er heller ikke på anden vis dokumenteret.

2.2 Der eksisterer ikke noget relevant ansvarsgrundlag

2.2.1 Naboretten udgør ikke noget relevant ansvarsgrundlag

11. Sagsøger har overordnet gjort gældende, at de opstillede
vindmøller påfører Sagsøgers ejendom gener, der overstiger



57

den naboretlige tålegrænse, og at Wind Estate er ansvarlig for dette.

12. Taksationsmyndigheden har den 4. december 2012 i medfør af
VE-lovens værditabsordning truffet afgørelse om værditab på
Sagsøgers ejendom (Bilag 21). Taksationsmyndigheden vurderede, at
opstillingen af vindmøllerne ville medføre et værditab på under 1 %
af ejendommens værdi. Der var derfor ikke grundlag for at kræve
værditabet erstattet.

13. VE-lovens værditabsordning regulerer udtømmende en nabos
mulighed for at kræve erstatning som følge af værditab på en
ejendom på grund af opstilling af vindmøller. Når
Taksationsmyndigheden har truffet en sådan afgørelse, er det derfor
udelukket at tilkende værditabserstatning på naboretligt grundlag.

14. Naboretlige betragtninger udgør dermed ikke et relevant
ansvarsgrundlag i en sag, hvor Taksationsmyndigheden som relevant
og kompetent myndighed allerede har truffet afgørelse om værditab
på ejendommen. Både naboer og vindmølleopstiller må
nødvendigvis kunne indrette sig i tillid til en sådan afgørelse.

2.2.2 Når den offentligretlige regulering er overholdt, spiller
naboretten under alle omstændigheder en beskeden rolle

15. Uanset om VE-loven og lovens værditabsordning finder direkte
anvendelse i denne sag, spiller naboretten en ganske beskeden rolle,
når den offentligretlige regulering på området er overholdt.

16. Når alle offentligretlige forskrifter er overholdt, og når der i
overensstemmelse hermed er givet en offentligretlig tilladelse til et
givent forhold, må naboer til den pågældende aktivitet tåle, at der
ageres i overensstemmelse med den udstedte tilladelse. I sådanne
tilfælde vil der i praksis ikke være grundlag for at tilkende erstatning
på naboretligt grundlag.

17. De omtvistede vindmøller er netop opstillet og taget i brug på
lovligt plangrundlag og i overensstemmelse med de udstedte
tilladelser og offentligretlige forskrifter, herunder afstandskrav. Der
er derfor under alle omstændigheder ikke "plads til" naboretlige
betragtninger.



58

18. Wind Estate gør gældende, at den på opstillingstidspunktet
gældende støjbekendtgørelse var gyldig, uanset at
støjbekendtgørelsen på daværende tidspunkt ikke var miljøvurderet.
Af Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelse j.nr. NMK-34-00575
fremgår det netop, at en separat miljøvurdering af
støjbekendtgørelsen ikke er en gyldighedsbetingelse. Under alle
omstændigheder er den nugældende støjbekendtgørelse
miljøvurderet, og grænseværdierne i denne bekendtgørelse er
uændrede i forhold til den på opstillingstidspunktet gældende
bekendtgørelse.

19. De omtvistede vindmøller er desuden opstillet i
overensstemmelse med den af Herning Kommune udarbejdede
VVM-redegørelse og miljørapport (Bilag N), hvor vindmøllernes
støjpåvirkning og andre mulige gener for naboerne blev vurderet.
Forvaltningen har vurderet og besvaret de indkomne bemærkninger
(Bilag 3), og der er ikke sket nogen fejl i forbindelse med den
kommunale beslutningsproces.

2.2.3 Naboretten udgør ikke noget objektivt ansvarsgrundlag, og
de subjektive ansvarsbetingelser er ikke opfyldt

20. Selv hvis naboretten vurderes at være et relevant
ansvarsgrundlag, udgør naboretten under alle omstændigheder ikke
et objektivt ansvarsgrundlag. Det er en grundlæggende forudsætning
for at ifalde ansvar efter naboretlige regler, at den påberåbte ulempe
enten var eller burde være påregnelig for den, der er ansvarlig for
den forulempende aktivitet.

21. Det var netop ikke påregneligt for Wind Estate, at opstilling af de
omtvistede vindmøller i overensstemmelse med offentligretlige
forskrifter og tilladelser ville medføre de gener, som Sagsøger har
påstået. De subjektive betingelser for at pålægge ansvar på baggrund
af naboretten er altså under alle omstændigheder ikke opfyldt.

22. Wind Estate har overholdt alle gældende afstands- og støjkrav, og
det må derfor være berettiget at lægge til grund, at potentielle gener
for omkringboende naboer alene ville være minimale - eller i al fald
tålelige.

23. Som det fremgår af Herning Kommunes høringsnotat (Bilag 3),
inddrog man under den kommunale beslutningsproces blandt andet
et notat fra Videncentret for Landbrug (Bilag 5). Af dette



59

notat fremgår det blandt andet, at Videncentret for Landbrug ikke var
så bekymret for påvirkningerne på produktionsresultatet ved
placering af en vindmølle tæt på en pelsdyrfarm. Videncentret for
Landbrug er en forsknings- og udviklingsorganisation med særlig
ekspertise inden for dette område, og det er derfor berettiget at
inddrage og lægge vægt på deres udtalelser i forbindelse med
placering og opstilling af vindmøller i nærheden af en minkfarm.

24. Der eksisterer ikke noget yderligere videnskabeligt grundlag, der
kunne gøre det påregneligt for Wind Estate, at opstillingen af
vindmøllerne kunne have de påståede negative konsekvenser for
driften på minkfarmen.

25. Sagsøger har heller ikke selv henvist til hverken empiri eller
videnskabelige undersøgelser, der kunne gøre det påregneligt for en
vindmølleopstiller, at vindmøllerne kunne have betydelige negative
konsekvenser. Dansk Pelsdyravlerforening har i en henvendelse til
Folketingets Udvalg for Landdistrikter og Øer (Bilag 6) oplyst, at
foreningen havde kendskab til et enkelt tilfælde, hvor store
vindmøller var sat i drift i nærheden af en minkfarm. Det er
Sagsøgers egen minkfarm, der er omtalt. Der er ikke fremlagt
dokumentation for, at andre minkfarme har oplevet tilsvarende gener.

26. Selv en erfaren minkavler som Sagsøger kunne formentlig ikke
forudse de påståede gener. Havde generne været påregnelige, havde
Sagsøger næppe udvidet produktionen og opført nye minkhaller på
minkfarmen, velvidende at vindmøllerne ville blive opstillet.

27. Heller ikke Kopenhagen Fur fandt i forbindelse med
udarbejdelsen af et besøgsnotat af maj 2012 (Bilag 39) anledning til
at udtale nogen bekymring for vindmøllernes eventuelle påvirkning
af minkproduktionen. Generne var altså heller ikke påregnelige for
Kopenhagen Fur.

28. Wind Estate er ikke ansvarlig for, hvorvidt der er iværksat
yderligere forskning af minks adfærd og påvirkelighed i forhold til
vindmøllestøj. Wind Estate har i det hele ageret i henhold til den til
enhver tid gældende lovgivning og de udtalelser, der forelå fra
landets specialister, og et fravær af yderligere forskningsmæssig
evidens vedrørende minks adfærd kan ikke have nogen betydning for
Wind Estates ansvar eller bevisbyrde i en efterfølgende retssag.



60

2.2.4 Den naboretlige tålegrænse er under alle omstændigheder
ikke overskredet

29. Selv hvis det lægges til grund, at naboretten finder anvendelser,
og at de påståede gener måtte være påregnelige for Wind Estate, er
den naboretlige tålegrænse under alle omstændigheder ikke
overskredet.

30. Sagsøger har etableret sig på landet, og det er derfor påregneligt,
at der kan blive opstillet vindmøller (eller anden infrastruktur) i
området i overensstemmelse med de til enhver tid gældende
forskrifter. De påståede gener, som vindmøllerne forårsager,
overstiger ikke, hvad der med rimelighed kan påregnes som led i den
samfundsmæssige udvikling. En minkfarm er desuden i sig selv et
godt eksempel på, at man må tåle visse gener fra sine naboer, når
man bosætter sig på landet.

2.3 Sagsøger har ikke løftet sin bevisbyrde i forhold til
spørgsmålet om årsagsforbindelse

2.3.1 Der er ikke årsagsforbindelse mellem opstilling og drift af
vindmøllerne og de påståede gener på minkfarmen

31. Sagsøger har ikke dokumenteret, at der er årsagsforbindelse
mellem opstilling og drift af de omtvistede vindmøller og de
påståede gener på Sagsøgers minkproduktionen.

32. Det er i relation til spørgsmålet om årsagsforbindelse ikke
tilstrækkeligt, at Sagsøger har påberåbt sig, at der er et vist
tidsmæssigt sammenfald mellem opstillingen af vindmøllerne og de
påståede gener på minkfarmen. Ligeledes er det i bevismæssig
henseende ikke tilstrækkeligt, at Sagsøger har anført, at det ikke kan
udelukkes, at der er den nødvendige årsagsforbindelse.

33. Der er under sagen gennemført syn og skøn, der netop havde til
formål at afdække, om der var årsagsforbindelse mellem opstilling
og drift af de omtvistede vindmøller og de påståede gener. De
udarbejdede skønserklæringer dokumenterer ikke en sådan
årsagsforbindelse.

34. Konklusionen i skønsrapporten vedrørende vibrationsmålinger er,
at der ikke er konstateret vibrationer fra vindmøllerne, der kan
medføre de påståede gener. Skønsrapporten vedrørende den



61

lydmæssige påvirkning indeholder ikke nogen klar konklusion, men
der er intet i rapporten, der indikerer, at vindmøllerne skulle
forårsage væsentlige støjgener på Sagsøgers ejendom.

35. I skønsrapporten vedrørende minks adfærd er den overordnede
konklusion, at det er uvist, og at det ikke kan fastslås entydigt,
hvorvidt minks eventuelle registrering af akustiske emissioner fra
vindmøllerne kan medføre adfærdsændringer eller tab af velfærd hos
dyrene. Den generelle usikkerhed om vindmøllestøjs eventuelle
påvirkning af minks adfærd er også påpeget i skønsmandens notat af
20. april 2021. Det fremgår derimod udtrykkeligt flere steder i
skønsrapporten vedrørende minks adfærd, at det ikke med sikkerhed
kan konkluderes, at den påståede ændrede adfærd hos Sagsøgers
mink er en følge af vindmølledriften.

36. I skønsrapporten vedrørende minks adfærd har skønsmanden
blandt andet påpeget følgende:
• at der ikke nødvendigvis har været overdødelighed på Sagsøgers
minkfarm i forbindelse med idriftsættelsen af vindmøllerne,
• at det ikke har været muligt at foretage en retvisende
sammenligning af parringssuccessen før og efter
vindmølleopstillingen, og
• at det har været vanskeligt at skønne, om antallet af bid og skader
hos minkene er højt eller inden for normalområdet. Skønsrapporten
vedrørende minks adfærd dokumenterer altså ikke, at der er den
fornødne årsagsforbindelse.

37. De rapporter, som Sagsøgers dyrlæger har udarbejdet (herunder
Bilag 15) udgør heller ikke dokumentation for, at der eksisterer den
fornødne årsagsforbindelse. Disse dyrlægerapporter er alene
udarbejdet på baggrund af Sagsøgers egne observationer, og
rapporterne gengiver alene Sagsøgers egne vurderinger af årsagen til
de påståede gener.

38. Sagsøger er af sin dyrlæge blevet forelagt muligheden for at få
foretaget yderligere diagnostik af de døde hvalpe med henblik på at
klarlægge årsagen til den relativt høje hvalpedødelighed, som
dyrlægen konstaterede (Bilag 15). På trods af Wind Estates
opfordring herom (opfordring 16) har Sagsøger ikke oplyst, om en
sådan diagnostik er foretaget. Det må derfor lægges til grund, at
Sagsøger har valgt ikke at undersøge årsagen til den af dyrlægen
konstaterede



62

hvalpedødelighed nærmere. Dette må komme Sagsøger bevismæssigt
til skade.

39. Et udarbejdet teknisk notat om måling af lavfrekvent støj i 10
punkter i Jammerbugt og Brønderslev Kommuner (Bilag S)
understøtter, at der ikke er den fornødne årsagsforbindelse mellem
vindmøllestøj og de påståede gener. Notatet fastslår, at den
lavfrekvente støj ved en konkret minkfarm beliggende Adresse 4, By
3 generelt er højere end ved de øvrige målepunkter. Ejeren af denne
minkfarm, Vidne 7, vil afgive vidneforklaring om driften på hans
minkfarm samt de eventuelle gener, som Vidne 7 har oplevet som
følge af de vindmøller, der er placeret ganske nær (under 100 meter
fra) hans minkfarm, og som giver anledning til den dokumenterede
lavfrekvente støj.

2.3.2 Der eksisterer en lang række andre potentielle
skadesårsager

40. Wind Estate gør gældende, at en eventuel nedgang i
produktionen på Sagsøgers minkfarm kan skyldes en lang række
andre årsager end opstilling og drift af de omtvistede vindmøller. Der
eksisterer en lang række konkurrerende skadeårsager. Dette
understøtter, at der ikke er den fornødne årsagsforbindelse mellem
opstilling og drift af vindmøllerne og de påståede gener.

41. Skønsrapporten vedrørende minks adfærd oplister en række
andre forhold, der kan have betydning for dødeligheden og andre
adfærdsforhold hos mink (spørgsmål IF). Ligeledes har
skønsmanden bekræftet, at den generelle driftstandard på en
minkfarm har betydning for minks velfærd (spørgsmål IG).

42. Eventuelle variationer i produktionen på Sagsøgers minkfarm
kan således skyldes en række andre forhold, herunder (i)
uhensigtsmæssig drift af farmen - særligt i forbindelse med avl, (ii)
diverse sygdomsudbrud på minkfarmen, manglende
loppebekæmpelse og eventuelle manglende vaccinationer, (iii) dårlig
huldstyring før og efter parring, (iv) forkert foderstyrke, (v)
manglende opsyn i forbindelse med diegivningsperioden, (vi)
påvirkning af anden betydelig ekstern støj end støj fra de omtvistede
vindmøller, (vii) betydelig overbesætning på minkfarmen i forhold til
den gældende miljøgodkendelse (Bilag H) samt (viii) tilfældige
elementer og udsving. Særligt forskellige



63

sygdomsudbrud er beskrevet i flere af de dyrlægerapporter, der er
fremlagt som Bilag 26.

43. Sagsøger har undladt at svare på en række opfordringer relateret
til disse andre mulige årsager til de påståede gener, herunder Wind
Estates opfordring (4) - (14) samt opfordring (17). Den manglende
besvarelse må komme Sagsøger bevismæssigt til skade.

44. Wind Estate har dog kendskab til, at Sagsøger for eksempel i
perioder har anvendt en støjkanon i umiddelbar nærhed af
minkfarmen, ligesom Sagsøger i samme periode som vindmøllerne
blev opført selv opførte af to stålhaller på ejendommen. Wind Estate
standsede i visse perioder opførelsen af vindmøllerne af hensyn til de
mest kritiske perioder af minkfarmens drift (Bilag 8). Sagsøgers eget
byggeri blev ikke standset på tilsvarende vis.

45. Ligeledes har Herning Kommune i flere tilfælde påtalt ulovlige
forhold vedrørende Sagsøgers drift af minkfarmen (Bilag A
- Bilag G). Sagsøgers drift af minkfarmen er altså ikke sket i
overensstemmelse med de regler, der gælder for minkdrift.

46. Forholdene vedrørende den generelle drift af Sagsøgers
minkfarm, brug af eksterne støjkilder samt opførelsen af de to
stålhaller vil blive dokumenteret ved parts- og vidneforklaringer,
herunder fra (tidligere) naboer til minkfarmen.

2.3.3 Årsagsforbindelse mellem vindmøllestøj og helbredsgener
er helt udokumenteret

47. Sagsøger har gjort gældende, at de opstillede vindmøller skulle
have medført betydelige helbredsmæssige gener for Sagsøger. Det er
uklart, hvilken relevans de påståede helbredsgener har for den
nedlagte påstand. For god ordens skyld fastholdes det, at enhver
årsagsforbindelse mellem opstilling og drift af vindmøllerne og de
påståede helbredsgener er helt udokumenteret, og at en sådan
årsagsforbindelse ikke eksisterer.

48. Af Sundhedsministeriets orientering om resultaterne af Kræftens
Bekæmpelses undersøgelse af eventuelle helbredseffekter af
vindmøllestøj (Bilag T) fremgår det, at der i denne undersøgelse ikke
blev fundet afgørende bevis for en sammenhæng mellem korttids- og
langtidsudsættelse for vindmøllestøj og opståen af



64

blodprop i hjertet og slagtilfælde. Den nyeste forskning på området
understøtter altså, at der ikke eksisterer en sådan årsagsforbindelse.

2.3.4 Bevisbyrden for påståede gener påhviler Sagsøger

49. Almindelige bevisbyrderegler, hvorefter bevisbyrden som
udgangspunkt påhviler den part, der gør et forhold gældende, finder
anvendelse i denne sag. Det er derfor Sagsøger, der har bevisbyrden
for, at der er årsagsforbindelse mellem den påståede skadelige
adfærd og de påståede gener.

50. Wind Estate har efterlevet alle offentligretlige forskrifter og
øvrige krav i forbindelse med opstilling og drift af vindmøllerne, og
det er herefter op til en eventuel sagsøger at dokumentere, at
vindmøllerne måtte give anledning til yderligere gener. Sagsøger er
den nærmeste til at dokumentere, hvad der er årsag til de påståede
gener på hans egen ejendom.

51. Sagsøgers anbringende om, at der skulle gælde en omvendt
bevisbyrde, således at det er Wind Estate, der som vindmølleopstiller
skal dokumentere, at vindmøllerne ikke har skadevirkninger, er
ganske uhjemlet og må afvises som værende ubegrundet. Der er i
øvrigt ikke noget grundlag for at sætte lighedstegn mellem Wind
Estate og "vindmølleindustrien". Wind Estate er naturligvis alene
ansvarlig for sin egen ageren.

52. Sagsøger argumenterer i realiteten for, at der skulle gælde et
præsumptionsansvar, hvilket er en meget væsentlig skærpelse af
ansvarsgrundlaget i forhold til det almindelige culpaansvar. Et sådant
skærpet ansvarsgrundlag anvendes i praksis typisk i sager, hvor der
er risiko for personskade, eller hvor den potentielt skadeforvoldende
virksomhed i øvrigt er forbundet med særlige faremomenter. Ingen af
delene er tilfældet i denne sag, og der er derfor ikke grundlag for at
anvende et sådant skærpet ansvarsgrundlag.

2.4 Sagsøger har ikke dokumenteret at have lidt et økonomisk
tab

53. Det gøres under alle omstændigheder gældende, at Sagsøgers
erstatningskrav i det hele er udokumenteret. Allerede af den grund er
der ikke grundlag for at tilkende Sagsøger erstatning i
overensstemmelse med den nedlagte påstand.



65

2.4.1 Det påståede værditab på Sagsøgers ejendom er
udokumenteret og må afvises

54. Sagsøger har ikke dokumenteret, at Sagsøgers ejendom som
følge af de opstillede vindmøller er reduceret i værdi med 9.000.000
kr. Sagsøgers krav på værditabserstatning må derfor afvises som
værende udokumenteret.

55. Sagsøger oplyste i sin stævning, at det påståede værditab er
anslået, og at Sagsøger ville foranstalte syn og skøn til
dokumentation af ejendommens værditab. Et sådant syn og skøn er
ikke iværksat, og Sagsøger har heller ikke på anden vis dokumenteret
størrelsen af det værditab, der påstås at være indtrådt som følge af
opførelsen af vindmøllerne. Det fremlagte lånetilbud (Bilag 20)
dokumenterer ikke den nuværende værdi af ejendommen.

56. Taksationsmyndigheden har allerede taget stilling til, hvorvidt
vindmøllerne har medført et værditab på Sagsøgers ejendom (Bilag
21). Taksationsmyndigheden vurderede, at værditabet ikke oversteg
1 % af ejendommens værdi. Sagsøger har ikke påvist fejl eller
mangler i denne afgørelse. Der er derfor ikke noget grundlag for at
tilkende erstatning for værditab, og selv hvis retten finder grundlag
herfor bør Taksationsmyndighedens afgørelse under alle
omstændigheder lægges til grund, så værditabet fastsættes til
maksimalt 1 % af ejendommens værdi.

57. Under alle omstændigheder er Wind Estate ikke ansvarlig for
Sagsøgers dispositioner i tiden fra påbegyndelsen af opstillingen af
vindmøllerne eller i øvrigt fra det tidspunkt, hvor lokalplanen om
vindmøllerne blev vedtaget. Sagsøger kan derfor ikke kræve
erstatning for et eventuelt værditab af de minkhaller, som Sagsøger
har opført efter dette tidspunkt. De fremlagte Bilag 41 og Bilag 42
ændrer ikke på dette.

2.4.2 Det påståede driftstab er udokumenteret og må afvises

58. Sagsøger har ikke dokumenteret at have lidt et driftstab på
5.609.299 kr. som følge af gener fra vindmøllerne. Sagsøgers krav på
erstatning for driftstab må derfor afvises som værende
udokumenteret.



66

59. Sagsøgers egen opgørelse af det påståede driftstab (Bilag 23) kan
ikke lægges til grund. Opgørelsen er alene baseret på Sagsøgers egen
beregning af antal mistede skind i avlssæsonerne 2013-2016, og
beregningen er alene foretaget på baggrund af resultaterne for
avlssæsonen 2012 som basistal, hvilket ikke er retvisende.

60. De fremlagte specifikationer fra Sagsøgers regnskabsaflæggelse
(Bilag 27-37) og den udarbejdede oversigt over produktionsårenes
udvikling (Bilag 38) ændrer ikke på dette. Det basistal, der er
anvendt i Bilag 23 kan ikke genfindes i hverken oversigten i Bilag 38
eller i de fremlagte regnskabsspecifikationer (Bilag 27-37). Det
basistal, der danner udgangspunkt for beregningen i Bilag 23 kan
derfor ikke lægges til grund. Ligeledes kan de gennemsnitspriser, der
fremgår af Bilag 23 ikke lægges til grund. Disse gennemsnitspriser er
ikke i overensstemmelse med de gennemsnitspriser, der fremgår af
oversigten i Bilag 38, og det er på trods af Wind Estates opfordringer
(opfordring 19) ikke oplyst, hvordan de oplyste gennemsnitspriser er
opgjort. Opgørelsen i Bilag 23 kan derfor ikke tillægges nogen
bevismæssig værdi.

61. Det gøres under alle omstændigheder gældende, at den
gennemsnitlige pris pr. skind i visse perioder ikke væsentligt
oversteg produktionsomkostningerne pr. skind - og at
gennemsnitsprisen pr. skind endda i visse tilfælde var lavere end
produktionsomkostningerne. Allerede af den grund kan det opgjorte
krav ikke lægges til grund.
…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Sagen drejer sig om støjmæssige naboulemper fra nogle vindmøller.

Efter dansk rets almindelige regler ydes der erstatning for værditab som følge af
varige naboulemper fra anlæg af almen samfundsmæssig værdi i det omfang, at
ulemperne overstiger, hvad der med rimelighed må påregnes som led i den
samfundsmæssige udvikling på det ulempeforvoldende område.

I overensstemmelse med den dagældende lov om fremme af vedvarende energi
har Taksationsmyndigheden forud for vindmøllernes opstilling vurderet, at



67

Sagsøger ikke kunne kræve erstatning for værditab på sin ejendom, da værditabet
blev vurderet som mindre end 1 procent af ejendommens værdi. Ved afgørelsen
heraf blev der bl.a. lagt vægt på afstanden til boligen samt den beregnede
støjpåvirkning. Det fremgår ikke udtrykkeligt af afgørelsen, om der var taget
særskilt højde for støjpåvirkningens betydning for minkfarmen.

Det er ubestridt, at vindmøllerne blev opstillet i overensstemmelse med alle
offentligretlige regler, herunder afstandskrav til boliger og støjværdier. Der fandtes
derimod ikke regler om afstandskrav eller støjværdier i forhold til minkfarme eller
andet landbrug, og det kan således ikke udelukkes, at den naboretlige tålegrænse i
relation hertil kan være overtrådt, hvis det godtgøres, at der er årsagssammenhæng
mellem opstillingen af vindmøllerne og det forhold, at der ikke længere drives
minkfarm på stedet.

Sagsøger var allerede forud for opstillingen af vindmøllerne meget bekymret for
påvirkningen fra vindmøllerne på minkene. I umiddelbar tidsmæssig forbindelse
med idriftsættelsen iagttog han en ændret adfærd hos minkene, som begyndte at
slås, og i den efterfølgende sæson konstaterede han også problemer med
parringen, aborter, misdannelser og højere dødelighed. På baggrund af denne
forklaring sammenholdt med besætningsdyrlægernes rapporter, notater og
forklaringer finder retten, at det kan lægges til grund, at minkene efter opstillingen
og idriftsætningen af vindmøllerne i højere grad blev stressede og mistrivedes.

Retten finder derimod ikke, at det er tilstrækkeligt godtgjort, at årsagen hertil var
den støj, som ubestridt kommer fra vindmøllerne. Retten har herved lagt vægt på,
at Skønsmand 3 på det nuværende forskningsmæssige stadie hverken entydigt har
kunnet fastslå eller udelukke en sammenhæng mellem opstillingen eller driften af
vindmøllerne og en forringelse af velfærden hos minkene, og at Sagsøgers egen
dyrlæge, Vidne 3, også har været usikker på årsagen. Retten har desuden lagt vægt
på, at minkenes trivselstilstand i høj grad er afhængig af ”godt management” , og
at det ikke kan udelukkes, at der skete ændringer heri i forlængelse af
idriftsætningen af vindmøllerne. Det bemærkes i den forbindelse, at Sagsøger kort
efter idriftsætningen fraflyttede ejendommen som følge af, at han selv følte sig
påvirket af vindmøllerne, og at han efter sin egen forklaring på dette tidspunkt
også havde svært ved at få arbejdskraft til farmen.

Det ændrer ikke på vurderingen af årsagssammenhæng, at vindmøllerne
afstandsmæssigt blev opstillet til grænsen i forhold til de gældende regler om
afstande til boliger, eller at Wind Estate – som det er sædvanligt – havde været
involveret i arbejdet med udarbejdelse af materiale til brug for den kommunale
planlægningsfase.



68

Allerede som følge af, at der ikke er dokumenteret den nødvendige
årsagssammenhæng mellem opstillingen eller driften af vindmøllerne og det
relativt ringere resultat af Sagsøgers minkfarm, er der ikke grundlag for at fastslå,
at den naboretlige tålegrænse er overskredet, hvorfor Wind Estate frifindes.

Da Sagsøger har tabt sagen, skal han betale sagsomkostninger til Wind Estate.
Sagsomkostningerne er skønsmæssigt efter sagens værdi, forløb, omfang, karakter
og udfald fastsat til dækning af advokatudgift med 400.000 kr. og udgifter til syn
og skøn med 130.000 kr., i alt 530.000 kr. Udgifter til materialesamling og
ekstrakt er indeholdt i udgiften til advokat. Wind Estate er momsre-gistreret, og
sagsomkostningerne er derfor ikke tillagt moms.

THI KENDES FOR RET:

Wind Estate A/S frifindes.

Inden 14 dage skal Sagsøger til Wind Estate A/S betale sagsomkostninger med
530.000 kr.

Sagsomkostningerne bliver forrentet efter rentelovens § 8 a.