Tiltale for overtrædelse af hvidvasklovens § 37, stk. 1, jf. stk. 7, jf. § 12, stk. 5, og § 25, stk. 1, stk. 2, stk. 4, jf. tidligere § 25, stk. 3 samt § 34, stk. 2 og stk. 7. Påstand om bødestraf.
Ret: Københavns Byret (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Bødesag
Sagsemner: Erhvervsforhold;

Københavns Byret









DOM

afsagt den 14. september 2012 i sag

SS 2-2280/2012
Anklagemyndigheden
mod





Sagens baggrund og parternes påstande

Anklageskrift er modtaget den 19.januar 2012.

 ertiltalt for overtrædelse af lov om forebyggende foran -
staltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme
(hvidvaskloven) som følger:

1
Hnndeclavens_$ 3Z stk_L jf_stk Z jf 8 12 stk 508 8 25 stk 1 
ved i perioden fra 1.marts 2006 til deto ikke at have foretaget nogen form
for Jøbende overvågning af faste kundeforbold og dermed blandt and andet
ikke overholdt sin forpligtelse til at sikre, at transaktioner; der gennemførtes
som led i kundeforholdet var i overensstemmelse med virksomhedens viden
om kunden og kundens profil, 0g ved ikke at have haft tilstrækkelige be -
stemmelser herom i sine inteme regler.

2.
 jfstk Z jf 8 25 stk 1
ved i perioden fia 1.marts 2006 til dato at have undladt at udarbejde skriftli -
ge intere regler om kundelegitimation opmærksomheds-, undersøgelses-
samt noteringspligt, indberetning; opbevaring af registreringer; intern kon-
trol, risikovurdering; risikostyring, ledelseskontrol og kommunikation samt
uddannelses- 0g instruktionsprogrammer for medarbejderne med henblik på
at forebygge 0g forhindre bvidvask 0g terrorfinansiering:


3.
Hvidyaskloyens $ 3Z stk Ljf_stk Z jf 825 stk 2
ved efter 1.juli 2009 at bave undladt at udpege en person på ledelsesniveau,
som skulle sikre, at virksomheden overholdt pligterne efter hvidvasklovgiv-
ningen mv.

 tidligere $ 25 stk
3
ved i perioden fra 1. marts 2006 til dato at have undladt at sikre, at virksom-
bedens ansatte var bekendt med de pligter; der fremgår afhvidvaskloven
idet der ikke skete nogen fomm for undervisning eller træning af virksomhe -
dens ansatte heri.

5.
 ~jf 8 34 stk 2
ved i strid med hvidvasklovgivningen indtil årsskiftet 2008/2009 ikke at ha-
ve været registreret hos Finanstilsynet og ved pà trods heraf at have drevet
virksombed med blandt andet kreditkortudstedelse og udlånsvirksomhed.

6.
Hvidvasklovens  7 #Sifstk Zjf 834 stkZ
ved på trods af de af Finanstilsynet den 5. februar 2010 meddelte påbud om
inden den 15.marts 2010, at
1. udarbejde en fyldestgørende risikostyringspolitik pà bvidvaskområdet
som omfatter risikovurdering, risikostyring og kontrolforanstaltninger,
herunder ledelseskontroL jf. hvidvasklovens $ 25, stk. 1,
2	udarbejde skrifilige interne regler om overholdelse af reglerne på hvid-
vaskområdet, jf. hvidvasklovens $ 25, stk. 1,
3. iværksætte fyldestgørende uddannelses- og instruktionsprogrammer for
medarbejderne på hvidvaskområdet jf. hvidvasklovens $ 25,stk 1,
4. indføre procedurer, der sikrer, at selskabet løbende overvåger sine kun-
deforhold jf. hvidvasklovens $ 12, stk 5,0g at selskabet er opmærk -
somt på kundetransaktioner; jf. hvidvasklovens $ 6, stk 1,
5. indføre procedurer; der sikrer, at formålet med kundetransaktioner; der
omfattes af hvidvasklovens $ 6, stk. 1, undersøges, 0g at resultatere af
undersøgelser noteres og opbevares samlet jf. hvidvasklovens $ 6,stk.
2 jf. $ 23,
6	indføre procedurer; der sikrer overholdelse af gældende EU forordnin-
ger om finansielle sanktioner; 0g at indføje beskrivelse heraf i forret-
ningsgangen;
ikke til dato at have udarbejdet en sådan risikostyrinspolitik, udarbejdet
sådanne regler, iværksat sådanne uddannelses- og instruktionsprogram -
mer eller indført sådanne procedurer.

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.

Tiltalte har påstået frifindelse, subsidiært rettens mildeste dom.

Forklaringer.

Der er afgivet forklaring vidnerne   0g

 forklaring til politirapport er blevet doku -
menteret.

har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

00 at hun blev advokat i 1990.I perioden fra 1993 til 2000 var hun ansat i
Bikuben BG Bank, hvor hun blandt andet havde ansvaret for hvidvaskomrà -
det. Hun underviste medarbejderne i området og deltog i de møder, der blev
afholdt i FATF-regi. Vidnet har indberettet mange sager til SØK. Vidnet
blev privat praktiserende advokat i 2000. Vidnets far har i 34 år siddet i be-
styrelsen for det  ). Vidnet kom ind i besty-
relsen; da hendes far gik pà pension; Det var i 2004/2005. Vidnet deltog 1
bestyrelsesmødeme, som afholdes 6-8 gange àrligt.  er en relativ stor
klient hos vidnet. I starten udgjorde  7 % afhendes omsætnine.men
det blev mindre efterfølgende. Vidnet er direktør i datterselskabet 
som kører  inkassosager.  udbød to produkter. Der var dels
tale im udstedelse af kontokort; som gav et kæmpe underskud, dels udlån af
hurtige forbrugslån. Det var her  tjente penge. Banken belånte debi -
torerne med op til ca. 80-85 %. Debitorerne var inddelt i klasser efter beta -
lingsevne. Banken ville kun belåne de øvre klasser. På et tidspunkt opdage-
de vidnet; at den tidligere direktør;  havde ladet nogle de-
bitorer ligge i for høj en klasse i al for lang tid. Herved så det sà ud som om,
at  havde en bedre forretning; end man reelt havde. Der blev sat revi-
sion på og det endte med, at direktøren blev bortvist i 2009. Bestyrelsesfor-
manden;  måtte træde til som direktør, da der jo skulle være en
direktør.  forsøgte at danne sig et overblik over situationen.

 ejes af en række forretninger; som er andelshavere. Ideen er; at for-
retningerne får solgt deres varer pà kortene. Især op til juletid er der en stor
omsætning pà kortet:. Der var løbende ca. 5000 aktive kort kontokortordnin-
gen; Kortet fungerer som et dankort. For så vidt angik forbrugslånene blev
der foretaget en kreditvurdering pà baggrund af en skriflig ansøgning. Hvis
ansøgeren opfyldte betingelserne, blev lånet udbetalt ved udstedelse af en
crosset check. Fordelen ved en crosset check er; at den kun kan hæves i en
bank hvor låntageren er kunde. Herved blev det sikret; at låntageren var
kendt i en bank. Der var ikke noget krav om, at man havde et kontokort i
 for at kunne låne penge og visa versa. Allerede i november 2008
måtte  Jukke for udlånene. Danske Bank; der i praksis var eneste kre -
ditor; ville ikke være med længere; og det var ikke muligt for  at finde
en anden bank. I løbet af 2009 måtte de se i øjnene, at det ikke var muligt at
fortsætte med kontokortene. Gælden til Danske Bank var ca; 100.000.000
kr. Der var debitorer for 150.000.000 kr. i alt på udlån og kontokort. Andels -
haveme havde ikke mulighed for at skyde flere penge ind i  Vidnet
urådte ud af bestyrelsen i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for regn-
skabsåret 2009/2010. Udstedelse af nye kontokort blev standset per 1. juli
2011, 0g med udgangen af 2011 kunne kontokortene slet ikke bruges længe -
re. [ dag er der kun inddrivelse af debitorer tilbage samt muligvis en smule

markedsføring. Fonetningsgangen med hensyn til behandling 0g ansøgning
om kort og Iån er beskrevet de vejledninger; der er fremlagt i sagen som
bilag 02-01-02-15,02-01-02-16, 02-01-02-17 og 02-01-02-18. Vidnet bar
været med til at udarbejde reglerne. Hun har ogsà været med til at revidere
regleme i 2003/2004. Dette skete med benblik på at opfylde kravene i hvid-
vaskloven. Der fandtes ikke andre regler eller vejledninger bos  om
legitimation af kunder eller hvidvask i øvrigt_end det der fiemgår af de
Dævnte bilag. Vidnet havde drøftet med  om  var
omfattet af hvidvaskloven; og de var enige om, at  var omfattet Em-
net var ikke blevet drøftet i bestyrelsen. Emnet blev først drøftet i bestyrel -
sen efter, at Finanstilsynet havde været på kontrolbesøg;

 så kun kunden en gang. Herefter holdt man øje med, om afdragene
blev betalt. Hvis de blev det, skete der ikke mere. Der foregik ingen anden
kontrol eller overvågning af kunder bverken vedrørende udlån eller konto-
kortordningen: Ved udlån blev der udstedt et standardgældsbrev  
havde Navision som IT-system; Der var 34 ansatte i alt svarende til 24 fuld-
tidsstillinger, Der var et ringe-hold på 19-20 personer, som var løst ansatte
De pågældende rngede til kundere, hvis afdragene udeblev. Herudover var
der ce 15 fastansatte medarbejdere. Det var nogle af disse medarbejdere,
som behandlede ansøgninger om lån og kontokort. Det var en lille organisa-
tion 0g uden sà faste foretningsgange. Direktørens dør stod altid åben; 0g
medarbejdeme kunne altid henvende sig til bam, hvis de oplevede noget der
sà mystisk ud  bavde forretningsgange på inkassoområdet 0g skrifli-
ge regler om tavshedspligt:. Der var ingen regler om hvidvask eller €t under-
visningsprogram vedrprende hvidvask Direktøren havde orienteret medar -
bejdere om, at  var omfattet afhvidvaskloven: Vidnet mente ikke, at
det var muligt at  var
udpeget som hvidvaskansvarlig. Eferfølgende var det 

Vidnet bavde i 2006 overset at  skulle registreres hos Finanstilsynet i
forbindelse med hvidvaskreglerne. I forbindelse med stramningen af= regler-
nei 2008, blev hun opmærksom pà, at  skulle registreres, og hun kon-
taktede straks Finanstilsynet:. Finanstilsynet oplyste på hendes forespørgsel,
at ingen andre kontoringe havde Jadet sig registrere,  blev registreret i
efteråret 2008, og derefter kom Finanstilsynet pà inspektion hos  I
den forbindelse udarbejdede vidnet redegørelse af 14. september 2009 (bilag
02-01-02-12). Vidnet anerkender; at statusskemaet i bilag 02-01-02-19 er
misvisende pà en række punkter; idet nogle afkrydsere er sat forkert Dette
er der delvist rettet op på i vidnets ovennævnte brev af 14. september 2009
og under Finanstilsynets inspektion hos  Inspektionen foregik stille
og rolig. Vidnet  som var chef for kassefunkti-
onen; deltog pà vegne af  Finanstilsynets repræsentanter sagde, at et
udkast til rapport snart ville foreligge.  ville geme leve op til Finans-
tilsynets krav 0g ventede på rapportudkastet. Vidnet forventede, at der ville
komme en konkret rettesnor; så de kunne fà at vide, hvad det var, de skulle
overvåge. Der kom aldrig noget udkast men den 5. februar 2010 kom den

endelige rapport (bilag 02-01-02-3). Pà et bestyrelsesmøde aftalte de, at hun
skulle udarbejde et notat om hvidvask, hvilket hun gjorde den 30. povember
2009 (bilag 21-1-3,side 2). Dette notat blev drøftet pà det følgende bestyrel -
sesmøde den 2. december 2009. De ventede fortsat på en tilbagemelding fia
Finanstilsynet . Da de efterfølgende modtog den endelig rapport med påbud
blev de cbokeret. Vidnet kunne ikke se meningen i at undervise medarbej-
dere i bvidvask. Hun kan stadig ikke se, hvordan der skulle kunne foregå
hvidvask hos  har undersøgt; om der kunne etableres elektro -
nisk overvågning af kundeme. En sådan overvågning ville koste 500.000-
1.000.000 kI.

Erbvervsankenævnets kendelse blev afsagt den 23. december 2010. Det var
en stadfæstelse af påbuddet fira Finanstilsynet; Vidnets første reaktion var; at
sagen skulle indbringes for retten. Erhversankenævnet havde slet ikke for-
boldt sig til de anbringender, som vidnet havde gjort gældende. De drøftede
situationen i bestyrelsen i februar 2011 og drøftede herunder; om de måtte
Jukke  belt. Bestyrelsesmedlemmeme spurgte vidnet; om de kunne ri -
sikere en straffesag; Vidnet redegjorde for dette og forklarede, at der; sa -
fremt der blev rejst tiltale, skulle en advokat med erfaring i straffesager til at
føre sagen for  1forsommeren 2011 blev den endelige beslutning om
at lukke  truffet

Adspurgt af forsvareren forklarede vidnet; at afviklingen af  forløber
planmæssigt. Der er udsigt til, at Danske Bank på et tidspunkt fàr sine pen-
ge, idet debitormassen er støre end bankgælden Måske ender  med
et have en pose penge. Andelshaverne er blandt andet forretninger; cafeer og
fiisører på  Ici
vedsageligt tale om små erhvervsdrivende. Fona var ogsà andelshaver.
må ikke modtage indlån; Hvis en kunde indbetaler mere, end kunden
skylder, skal det overskydende beløb straks udbetales til kunden. Så vidt
vidnet ved, er dette aldrig sket. Så vidt vidnet ved, har der aldrig været tran-
saktioner; som  har undret sig over. Kontokortene har pinkode. Kortet
kan således anvendes af tredjemand, hvis pågældende kender koden: Det er
det samme som ved alle andre hævekort ..

har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

at han er uddannet detailbandler. Han bar i en årrække haft en forretning
på Frederiksberg 0g været andelshaver i  be-
styrelse omkring 2001 og blev senere formand for bestyrelsen. Han var for-
mand for bestyrelsen i 2 år. I begyndelsen af 2009 blev han direktør for
på fuld tid Han var direktør frem til oktoberlnovember 2010, hvor han
blev sygemeldt på grund af stress og depression.

 Jukkede ned for udlån i december 2008, men driften af kontokortord -
ningen fortsatte. Kundeme var primært beboere i Jokalomràdet dvs. Vester-
bro og Frederiksberg. Der var et krav om personligt fremmøde for at oprette

en konto hos  Det var muligt et bevilge en kredit på op til 40.000 kr.
1 gennemsnit var kredittere 10.000 kr. Ganske fà havde en kredit pà 20.000
kr. En håndfuld kunder havde en bøjere kredit . Der blev udsendt kontoudtog
en gang månedligt . Vidnet kan ikke buske; at nogen kunder bar betalt oftere
end en gang månedligt, men det var ikke noget der blev holdt øje med. Der
blev alene boldt øje med; om kunderne overholdt deres betalingsforpligtel -
ser. Kortet blev automatisk spænet, hvis der blev trukket over. Der var for-
skellige typer af afviklingsordninger. Kunderne indbetalte via girokort, kon-
tant eller ved bankoverførsel. På et tidspunkt blev det ogsà muligt at betale
via PPS. Vidnet husker ikke; om bestyrelsen drøftede hvidvask forud for
benvendelsen fra Finanstilsynet , Vidnets hukommelse er påvirket af, at han
bar været syg med stress og depression. Vidnet blev først opmærksom på, at
ban som direktør var ansvarlig for hvidvaskområdet; da Finanstilsynet kom
på inspektion; Da vidnet tiluådte som direktør; var der krise i  Der
blev alene fokuseret på rationaliseringer og kreditvurderinger; som var en
kæmpe byrde. Finanstilsynet meddelte; at de ville komme pà inspektion 0g
bad  fremskaffe forskelligt materiale I forbindelse med inspektionen
gav Finanstilsynets repræsentanter udtryk for, at de ikke var tilfredse med
arbejdsgangen hos  Finanstilsynet sagde, at der ville komme en skri-
velse fra dem inden årsskiftet. De sagde; at der var tale om nogle mindre ret-
telser; som  hurtig kunne indføre Vidnet forventede; at der ville kom-
me noget; som  kunne arbejde videre med. Dette skete ikke. Vidnet
husker ikke; at bestyrelsen den 2. december 2009 drøftede et notat; som ad-
vokat  havde udarbejdet vedrørende hvidvask. Vidnet
drøftede med  hvilke oplysninger; der kunne hentes i
 'IT-system; og om IT-systemet eventuelt skulle videreudvikles, sà
 kunne 'opfylde Finanstilsynets krav. Vidnet kan ikke huske; bvad det vil-
le koste.

Anklageren foreholdt vidnet hans forklaring til SØK i afbøringsrapport af 8.
oktober 2010, bilag 36-1-1, side 6, sidste afsnit og side 7, første afsnit; hvor-
af fremgår:  oplyste, at de bavde lavet et skøn i november 2009
efter Finanstilsynets besøg om, hvor meget det ville koste selskabet hvis de
skulle leve op til reglere. De var kommet firem til, at det ville koste mellem
1/4 og 1/2 mio. kI-, hvis de skulle lave noget i deres eksisterende systemer,
der kunne bruges til at holde op imod terrorlister, 0g som kunne overvåge og
rapportere eks. rullende indbetalinger 0. lign De havde ikke gjort mere ud af
det; idet de havde forventet en tilbagemelding fia Finanstilsynet om, hvad
der egentlig kævedes af dem. Der var aldrig kommet en sådan tilbagemel -
ding; De 1/4 til 1/2 mio. kI , som udelukkende ville være i forbindelse med
etablering af et brugbart system, ville efter _  opfattelse  have kun-
net indeholdes indenfor driften; hvis de igen kunne komme til at foretage
udlän Dertil kom sà udgifter til evt. yderligere personale; licenser, m, 1 
hvilket de ikke havde set nærmere på' Vidnet forklarede, at han ikke kan
huske forklaringen; men den skal nok være rgtig.

Vidnet forklarede; at han ikke husker; om der fandtes inteme regler 

0m foranstaltninger mod bvidvask.  sammenlignede ikke sine kunde-
liste med EU's terrorlister. Vidnet kan ikke huske, om  gjorde noget i
anledning af Finanstilsynets påbud af 5. februar 2010. Vidnet husker ikke
diskussionen pà bestyrelsesmødet den 2. marts 2010 vedrørende Finanstilsy -
nets undersøgelse i henhold til bvidvaskloven. Vidnet går bestemt ud ffa at
referatet bestyrelsesmødet er rigtigt. Allerede fia efteråret 2009 havde
 forhandlet med andre større finansielle virksomheder om salg af
 debitormasse. Kontokortordningen havde i mange år kørt med under-
skud. Omsætningen var på et tidspunkt 80.000.000 KI  men omkring 2004
var den nede på 12-14.000.000 kr. Der var dog stor interesse for forbrugslå-
pene.  indførte en rabat pà kontokortordningen hvilket betød; at om -
sætningen steg til 30-40.000.000 KI. men ordningen gav stadig underskud 
og vidnet ville geme have lukket ordningen; men det kunne han ikke komme
igennem medDebitormassen blev aldrig solgt for  kunne ikke fà den
rgtige pris. Banken og  var enige om dette. Vidnet husker ikke at ha-
ve deltaget i forbindelse med, at der blev klaget til Erhversankenævnet over
Finanstilsynets påbud.

Adspurgt af forsvareren forklarede vidnet; at  drev forretning fra et
butikslokale på  Kunderne kunne gå direkte ind fra gaden:
 krævede; at kunden enten
var dansk statsborger eller havde opholdstilladelse i Danmark. Hovedparten
af kundeme reducerede deres saldi ved at betale det girokort som blev ud-
sendt hver måned. Andre kunder kom ind fra gaden og betalte. Vidnet har
ikke oplevet; at nogen af disse kunder har foretaget indbetaling oftere end en
gang månedligt De kunder; der indbetalte via banken; skulle bruge giroind -
betalingkortet fol, at indbetalingen kunne identificeres. Kunderne kunne dog
ringe til  og fà identifikationsoplysninger; sà betaling kunne ske ved
bankoverførsel. Vidnet busker ikke; at nogen kunde har betalt mere end en
gang per måned. Så vidt det er vidnet bekendt; har ingen kunde nogensinde
indbetalt mere, end det kunden skyldte 

har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

T at han er uddannet advokat og har arbejdet i Danske Bank i en årTække.
Han bar været ansat i Finanstilsynet siden december 2007. Her beskæftiger
vidnet sig blandt andet med hvidvaskområdet 0g terrorfinansiring: Det er Fi-
panstilsynet; som udarbejder udkast til ændringer af hvidvaskloven m.v
Vidnets afdeling har ogsà ansvaret for de internationale relationer og for at
føre tilsyn med virksombedeme. Hvidvaskområdet er et meget vigtigt områ -
de, da kriminalitet er med til at destabilisere samfundet. Kravene i hvidvask-
loven skærpes løbende. Det er virksomhedere selv; der skal vurdere, hvor
høj risikoen for hvidvask er i den enkelte virksomhed. Virksomhederne er
ikke begejstrede for hvidvasklovgivningen; som medfører omkostninger for
virksomhedeme. Finanstilsynet har et tæt samarbejde med organisationeme
0g udarbejder vejledninger til brug for virksomhedeme.

I august 2008 ringede advokat  til vidnet og spurgte; om
 ville være omfattet af den kommende registrering i forbindelse med
Jov om betalingstjenester. Vidnet gjorde  opmærksom pà
at  allerede burde bave været registreret i Finanstilsynet. Vidnet for-
ventede, at der straks ville komme en anmeldelse fra  Finanstilsynet
undrede sig over; at der gik så Iang tid inden  registrerede sig; 0g
man besluttede derfor at foretage en inspektion hos  Vidnet deltog i
inspektionen: Under inspektionen viste det sig, at der ikke fandtes noget be-
redskab i forhold til bvidvask og at  ikke havde gjort noget overbo -
vedet for at overholde hvidvasklovgivningen. De foretog stikprøvekontrol af
kundelisterne. Det viste sig, at kravene til legitimation var i orden; men de
kunne ikke finde noget; der vedrørte hvidvaskområdet De kunne ikke finde
fonetningsgange udover dem, der fandtes vedrørende kreditområdet. Der var
ikke refereret til hvidvaskområdet overhovedet; hvilket  repræsen-
tanter heller ikke bestred. De fandt ingen tegn på, at der foregik overvågning
af kundetransaktioner. Samlet set fandt Finanstilsynet ingenting hos 
vedrørende hvidvaskområdet, Det var meningen; at Finanstilsynet ville sen-
de et udkast til rapport til  men de endte med at sende den endelige
rapport. Hvis  bavde baft bemærkninger kunne rapporten være blevet
ændret. Der kom ingen bemærkninger fra  Der var slet ingen dialog
med  efter inspektionen udover skriftvekslingen i forbindelse med, at
 indbragte sagen for Erhervsankenævnet. Finanstilsynet har udsendt
vejledninger; som virksomheder kan benytte; når de foretager deres risiko-
vurdering. En virksomhed kan aldrig nå frem til, at man intet skal foretage
sig på hvidvaskområdet. På grund af antallet af transaktioner var det umuligt
for  at foretage manuel overvågning af kunderne. Der var behov for
en [T-løsning. Hvidvaskloven forudsætter; at virksomhedeme kender deres
kunder. Hos  så man normalt kun kunden en gang.

Adspurgt af forsvareren forklarede vidnet at det var henvendelsen fira
Ticdps
 ringede til
vidnet 0g til Finanstilsynet modtog  anmeldelse; Vidnet undrede
sig over, at der gik sà Jang tid, da registrering hos Finanstilsynet er en betin-
gelse for at drive virksomhed. Anmeldelsen burde have ligget der dagen ef-
ter telefonsamtalen.Vidnet har ikke på stàende fod overblik over, om andre
kontoringe har været registreret bos Finanstilsynet per 1. oktober 2008. Vid-
net er ikke bekendt med om andre kontoringe har vedtaget udenretlige bø-
der for overtrædelse af hvidvasklovgivningen i perioden fra 1.oktober 2008
til i dag; Vidnet er ikke bekendt med, at Finanstilsynet har indgivet politian-
meldelse vedrørende andre kontoringe i perioden fra 1.oktober 2008 til i
dag Hvis det havde været tilfældet, ville vidnet have vidst det. Der kan ske
hvidvask via et  hvis kontoen er i debet og der indbetales pen -
ge, der stammer fra kriminalitet Man kan udskyde et forbrug; Dette dog un 
der forudsætning af at kontoen er i debet; Det kan være mindre mistænkeligt
at betale med et  1en forretning end at betale kontant Når et
benyttes som betaling; efterlades der et transaktionspor; som ikke

efterlades; hvis der betales kontant:. Risikoen for hvidvask af penge hos
 ligger alene pà indbetalingeme  4

Retten har i medfør af retsplejelovens $ 871, stk. 5, bestemt at 
forklaring til politirapport den 5.januar 2012,kan benyttes som
bevismiddel under sagen Forklaringen; der er gennemlæst og godkendt af
vidnet den 24.januar 2012, er sålydende:

at hun er uddannet kontorassistent og samtidig varetager regnskabsopga -
veri  samtidig med, at bun fungerer som selskabets [T-medarbejder.
Hun har ingen ledelsesmæssig funktion eller kompetence indenfor IT-områ-
det. Hun har været ansat i  siden juli 1999. Hun startede som kasse-
medarbejder beskæftiget med den daglige kundehåndtering. Efterbånden
som tiden gik; ændredes hendes funktion således, at hun kom længere ind
bag ikontoret; og i forbindelse med at de på et tidspunkt skulle udskifte der-
es IT kom hun med indover dette ogsà For ca 1 år siden kom regnskabs -
funktionen med daglig bogføring til, efter at den tidligere regnskabsdame
sagde sin stilling op. Hun fungerer ikke som regnskabschef, Efter bendes op-
fattelse ligger dette bos direktøren; som hun mener er uddannet revisor 0g
har fungeret som økonomidirektor flere steder tidligere. Det er ikke hende
der har ansvaret på IT-området. Det er hende; der ved noget om området og
hende; der siger; hvordan hun synes tingene ska] være. Beslutningerne; her-
under de økonomiske; hvad angår IT ligger ikke hos hende, men i ledelsen.
Da hun blev involveret omkring selskabets IT var det i forbindelse med, at
selskabet indførte regnskabssystemet Navision Man havde tidligere haft et
meget tungt IT-system; hvilket man gerne ville væk fra. Navision var en
standardløsning; hvor der kunne foretages nogle tilretninger til deres bebov;
bl.a omkring oprettelse af Iån til kunderne og muligheden for at foretage en
månedskørsel; således at de kunne pålægge renter og sende opkrævninger ud
til kundeme. Hun foreholdtes; at  tidligere
har forklaret at de, engang i november 2009 efter Finanstilsynets besøg i
virksomheden, fik lavet et skøn over hvad det ville koste selskabet hvis de
skulle leve op til kravene til virksomheden på bvidvaskområdet. Skønnet
byggede på nogle drøftelser;  havde haft med selskabets
IT '~ansvarlige; Afhørte kunne huske; at hun havde haft nogle samtaler med
 omkring disse ting; men noget konkret eller noget beløb
erindrer bun ikke. Der var tale om noget skønsmæssigt ud fra hvad systemet
kunnelikke kunne, 0g hvad man forventede; at det skulle. Der blev ikke med
bendes viden udfærdiget noget på skrift omkring dette. Der blev ikke udfær-
diget poget på skrift til bende om, hvad systemet skulle kunne, 0g bun lave-
de ikke noget overslag på skrift over forventede udgifter hertil. Hun mente;
at beløbet 3-500.000 kr, blev nævnt. Det hun fik &t vide, at systemet skulle
kunne; var; at det skulle kunne logge; hvor pengene kom fra Hun bed mær-
ke i, at når de fik meddelelser fia banken om indbetalinger; sàå måtte de ikke,
eller kunne ikke fà at vide; hvem der stod bag indbetalingeme. De skulle 0g-
sà kunne følge med i store indbetalinger, afvigende hændelser. Systemet
skulle kunne give besked, hvis der skete unormale ting: Der skulle kunne

trækkes en Jog ud eks. dagligt eL. ugeligt, således at man slap for hver gang
at skulle forholde sig manuelt til de enkelte sager. Omkring skønnet pà 3
500.000 kr. så var det ikke noget hun spurgte andre om. Hun forespurgte ik-
ke eks. Navision om, hvad de mente, det ville koste. Hun blev ikke bedt om
at gå videre med sagen. Det var mange tabeller; der skulle berøres, 0g der
var tale om noget forholdsvis omfattende programmering; der skulle foreta -
ges, Det var ikke noget; de selv kunne programmere; men noget de skulle
bave Navision til at lave Hun vidste ikke; hvad det oprindelige Navision-sy-
stem havde kostet  Hun var dog vidende om, hvad Navisions time -
priser var. Hun buskede ikke, at dcr var tale om, at de også skulle kunne kø -
re kunderne op imod eksterne lister i forbindelse med mistanke om terrorfi -
nansiering; De 3 9 500.000 kr: var udelukkende i forbindelse med udvidelse
af systemet. Der var heri ikke medregnet udgifter til igangsætningen; den
daglig drift, eller eventuelle yderligere personale - omkostninger. Hun vidste
ikke hvad den daglige drift ville koste; men der ville højst sandsynlig være
behov for yderligere personaleresourcer. Hvad der skete i tiden efter, at hun
havde haft drøftelserne med  0g  ved hun ikke
noget om.

Rettens begrundelse 0g afgørelse

adsk 

Retten lægger til grund som ubestridt at det tiltalte selskab (herefter 
er omfattet af hvidvaskloven.

forholdl

Efter  ipe-
rioden frem til udgangen af 2011 løbende havde ca 5.000 kontokort; der var
aktive. På baggrund af denne oplysning 0g oplysningerne i bilag 95-1-8 om
uansaktioner i perioden fra 2007 til 2010, lægges det til grund, at 
havde et sà betydeligt antal betalingstransaktioner; at det ikke var muligt at
overvåge transaktioneme manuelt.

Det er ubestridt, at  ikke har 0g aldrig har haft et IT-system; der gør
det muligt at overvåge kunderne.

På denne baggrund lægges det til grund; at  ikke undersøger og aldrig
har undersøgt; om der forekommer usædvanlige transaktioner på kundernes
konti.

Som følge heraf findes det bevist; at  er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen; dog først for perioden fia den 1.januar 2007, hvor hvidvasklo -
vens $ 12, stk. 5, trådte i kraft, jf. hvidvasklovens $ 38, stk 3

forhold 2

Det lægges til grund som ubestridt; at  havde udarbejdet skriftlige in-
teme regler om kundelegitimation.

Efter bevisførelsen lægges det til grund, at  ikke bavde udarbejdet in-
tere regler for procedure for undersøgelse af mistænkelige transaktioner
samt procedure for indberetning af mistænkelige transaktioner til Statsadvo -
katen for særlig Økonomisk Kriminalitet.

Som følge heraf findes det bevist; at  Er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen.

forhold 2

Efter bevisførelsen herunder især  vidneforklaring; lægges det
til grund at  først i forbindelse med Finanstilsynets inspektion
den 9. november 2009 blev klar over; at han som direktør for  var an -
svarlig for hvidvaskområdet i  0g at han allerede som følge af denne
uvidenhed ikke havde sikret; at virksomheden overholdt sine pligter efter
hvidvaskloven.

Efter bevisførelsen lægges det endvidere til grund, at der heller ikke efter
Finanstilsynets ovennævnte inspektion blev udpeget n person; der sikrer, at
 overholder sine pligter efter hvidvaskloven.

Som følge heraf findes det bevist at  er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen

forhold4

Det lægges til grund som ubestridt; at de ansatte i  kendte legitimati-
onskravene.

Efter bevisførelsen lægges det til grund, at  ikke i øvrigt havde sikret
sig; at  ansatte kendte reglerne om bekæmpelse af hvidvask 0g finan-
siering af terrorisme; 0g at  ansatte
var opmærksomme på mistænkelige transaktioner; ligesom de ansatte ikke
var instrueret i, hvordan de skulle forholde sig i tilfælde af mistænkelige
transaktioner.

Som følge heraf findes det bevist at  er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen.

forhold 5

På baggrund af ,  vidneforklaringer
Jægges det til grund, at  først i efteråret 2008 indgav anmeldelse til

Finanstilsynet og fik registreret; et  drev virksomhed med udlån 0g
udstedelse afkreditkort.

Som følge heraf findes det bevist; at  er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen

forhold 6

Det er ubestridt, at  intet bar foretaget sig i anledning af Finanstilsy-
nets påbud af 5.februar 2010. Retten lægger derfor til grund, at  ikke
har efterkommet påbuddet

Som falge heraf findes det bevist; at  er skyldig i overensstemmelse
med tiltalen.

Retten finder ikke grundlag for at tage  anbringender om, at der fore -
ligger materiel atypicitet 0g at det er umuligt for  at overholde hvid-
vaskloven; til følge



Hvidvaskloven er efter sine forarbejder og tilblivelseshistorie et led i inter-
nationale bestræbelser pà at sikre; at det finansielle system ikke misbruges
til tenorfinasiering og til bvidvask af udbytte fra alvorlig kriminalitet.Over-
holdelse af bestemmelserne i hvidvaskloven har betydning for politiets mu-
ligheder for at forebygge og efterforske terrorisme og anden alvorlig krimi -
nalitet.

Retten finder; at der på denne baggrund må idømmes følelige bøder for at
sikre, at hvidvaskloven overholdes.

Efter bevisførelsen lægger retten til grund, at  har haft en økonomisk
fordel af lovovertrædelserne; idet  bar sparet udgiften til anskaffelse,
implementering og drift af et IT-system til overvågning afkundeme.

1 mangel af sikre oplysninger om denne besparelse, mà opgørelsen af bespa-
relsen bero på et skøn

Efter bevisførelsen; herunder  vidneforkla-
ringer om de forventede udgifler ved anskaffelse af et [T-system til overvåg-
ning af kunderne, skønner retten; at den samlede besparelse, herunder til
driften; i perioden fia den 1.januar 2007 og til dato; udgør mindst 1.000.000
k.

Retten finder; &t der ved bødeudmålingen skal tages hensyn til denne bespa -
relse for at sikre, at det kan betale sig at overholde loven.

Retten lægger desuden i skærpende retning vægt på, at Jovovertrædelserne
er foregået over flere år 0g er fortsat også efter Finanstilsynets påbud af 5.
februar 2010.

Retten tager i fonildende retning bensyn til, at  forretningsområde
må antages at udgøre et lavrisikoområde i forhold til hvidvask og terrorfi-
nansiering:

På denne baggrund fastsættes straffen til en bøde pà 2.000.000 kI- jf. hvid-
vasklovens $ 37, stk. I,jf: stk. 7,jf, $ 12, stk. 5, $ 25, stk. 1, stk 2,0g stk. 4,
og $ 34, stk. 2, 0g stk, 7.

Thi kendes for ret:

 straffes med en bøde pà 2.000.000 kr.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.