Sag om, hvorvidt sagsøgte skulle fælde 2 birketræer og 1 asketræ placeret ca. 50 cm fra skellet mod sagsøgers grund
Ret: Retten i Kolding (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Fast Ejendom;

Retten i Kolding





Udskrift af dombogen




DOM

Afsagt den 22. juli 2011 i sag nr. BS 4-1024 2010:



6000 Kolding
mod


6000 Kolding


Sagens baggrund 0g partcrnes pustande

Denne sag, der er anlagt den 28. april 2010, handler om 2 birketræer og ]
asketræ, som star placeret pa sagsøgtes grund ca. 50 cm fra skellet mod
sagsøgers grund, der ligger mod syd. Sagsøger mener at have gener fra
træerne, primært i form af nedfald fra træeme pa grund, tag og i tagrender;
og i form af 'skygge pa grunden om aftenen.

Sagsøger, 
skal fældc de 2 birketræer og 1 asketræ; der står placeret ca. 50 cm fra skel
til en højde ikke over 2,5 meter samt betale omkostningerne herved indenfor
en afretten fastsat rimelig tid.

Sagsøgte;  har pastået frifindelse.

Oplysningerne sagen

Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retspleje-
lovens $ 218& stk. 2.

Der har under sagen været indhentet en skønserklæring af 12. november
2010 fra skovrider  Af denne fremgår følgende:

"Spørgsmå] 1
Op mod skellet mod  star der på ejendommen
 3 løvtræer; som danner en afgrænsning af haven.

Spørgsmal 2
Beskrevet fra venstre set fra sagsøgtes hus er træerne:

1 . Birketræ pa 25 år med en brysthøjdediameter på 30 cm. Højden
er ca 10 m. Træet forekommer sundt og veludviklet.
2Ask pa 7 ar med en brysthøjdediameter på 11 cm. Højden er ca
7 m. Træet forekommer sundt, men der er en risiko for, at træet
vil blive ramt af 'askesyge.
3. Birketræ pa 35 ar med en brysthøjdediameter pà 37 cm. Højden
er ca 12 m. Træet forekommer sundt og veludviklet.
Træerne har en sadan størrelse; at man ikke vil anse dem for storm-
faldstruet. For naletræ regner man ofte med en kritisk højde pa 15-17
m, og denne højde er betydelig højere for løvtræ. Den kraftige jord-
bund gør også at træerne står stabilt.

Spørgsmal 3
Træerne star nord for sagsøgers hus og der vił derfor ikke være skyg;
gegene. Som nævnt er træerne sunde og der er ikke konstateret døde
grene pa nogen af dem. Der vil naturligvis være en vis gene ved ned-
faldne blade og for birkenes vedkommende yderligere ved hunrakler-
ne, der falder fra hinanden. Birk er desuden Karakteristisk ved, at den
yderste t} nde del af grene kan knække og falde ned. De er dog så tyn-
de; at de ikke indebærer nogen ødelæggelsesrisiko.
For asken er der et nalurligt bladfald om efteråret.
Samlet set vil nedfaldet betyde ekstra fejning 0g en eller to arlige op-
rensninger af tagrendere; ligesom nedfaldet fra raklerne vil kunne
lægge sig pa vandrette flader. Der er konstateret et vist pres fra rødder -
ne. Dette pres er en følge af, at der er foretaget en nivellering afjorden
pa  så der opstår en niveauforskel pa ca 30 cm over
til  Dette er sket efter at træerne er blevet store og har
derfor betydet; at rødderne skal orientere sig anderledes for at finde
vand og næring.

Spørgsmål 4
Det er naturligvis ikke muligt at afhjælpe disse gener, idet savel blade
som rakler er en del af årstidscyklen hos løvtræer; og de tynde kviste
er naturlig for birk .

Spørgsmål 5
Der findes ikke nogle retningslinjer for hvor høje enkeltstående træer
må blive Der forekommer med jævne mellemrum nogle overvejelser
om størrelsen; men det skal opfattes som venlig vejledning og ikke
som lovgivningsmæssige krav .
Det er kun fà steder; at der er indført regler i lokalplanen.

Spørgsmål 6
Alle træer er beskåret for så vidt angår den del, der overskrider skellet.
Beskæringen er sket op til 4 m højde. Opstamningen er udelukkende
sket på den del af træerne; der befandt sig over 
Beskæringen er sket i november 2009 ved at grenene er skåret over i

en afstand fra stammen.
Beskæringen er udført fagligt tilfredsstillende ' 71

Forklaringer

 har forklaret blandt andet; at han købte ejendommen
sidst ; 1995.1 området er der 7 grunde med parcelhuse; der støder op til hans
grund. Hans hus er fra 1974/1975. Da han flyttede ind, boede 
på nabogrunden. De tre træer stàr ca. ' meter fra skellet:. Plankeværket var
der; da han flyttede ind. De sten; som er lagt op af plankeværket, var der ved
indflytning; de virker vel som en lags fundamentsten:. Stenene er væltet,
fordi røddere fra træerne har skubbet til dem; Birkene var slore, allerede da
han flyttede til, men askctræet er plantet for ca. 7 år siden; og er blevet
meget højt, måske 8-10 meter, Han synes;  godt kunnc have snakket
med ham om, at han ville plante asketræet; men han er ikke blevet spurgt.

Han har gener fra træere i form af; at han skal rense tagrender mange gange
om året, nedløbsrøret stopper; og dcr er meget oppe på taget; som skal gores
rent. Det fàlder ned pä taget 0g videre ned i tagrenden; f.eks. når der
kommer en god regnbyge. Nedløbet bliver pga. dette stoppet engang
imellem. Inden han tog på en uges ferie kiggede han til tagrenden; 0g da han
kom hjem igen; var det stoppet igen. Langs med huset stod der derfor vand,
fordi det var rendt over, 0g det løb ned bagved fugtspærren 0g kælderen.
Før havde han støj fra træeme, der slog mod taget, men nu har han beskåret
dem og har ikke larmen længere. Taget er etemittag ; Der kommer svamp på
taget, fordi dc gamle frø fra træeme bliver liggende; 0g taget bliver derved
holdt fugtigt Det er blevet bedre med at taget kan tøre, efter han har
beskåret træeme. Der kommer ikke så meget sol fra den side, sa det er mest
gener i form af fugt 0g nedfald. Før skyggede træerne ind pa hans grund, og
hans flisegang blev derfor gron; men efter de er blevet beskaret, kommer der
aftensol; og det bevirker; at flisegangen ikke længere er grøn. Arsagen til, at
fundamentstenene ved plankeværket er væltet er, at rødderne fra træeme er
vokset og har skubbet dem; Det er sket stille 0g roligt gennem tiden; Der
løber ikke vand fra  grund ind til ham. Der er tit faldet grene ind fra
træerne på hans grund, det sker hver gang, det har været blæsevejr. Om
efteråret kan der ikke lufites ud i huset fordi birketræeme smider deres frø
9g blæser ind af vindueme. På jorden på hans grund ville han gere køre en
kultivator gennem; men det kan han ikke, fordi jorden er fyldt med
trærødder fra træere på  grund.

Han har drøftet det med  siden midt i 90'erne. Før i tiden stod der to
høje fyrtræer; der svinede meget med nålene. Han talte med  oM det,
men der skete ingenting. 1 forbindelse med stormen i 1999 knækkede det
ene fyrtræ; og 
har gjort en masse ved træeme pà sin egen grund bortset fra de træer, der
står mod hans grund. Det,  har gjort; er at beskære de træer; der står
ind mod sit eget hus. Han gik i gang med at beskære træerne på et tidspunkt,

og så fik han en reaktion fra -  havde lyttet til ham;
havde han intet gjort selv. Han renser tagrender 6-7 gange om äret, nogle
gange sent om aftenen i mørke, fordi det er nødvendigt, hvis det er regnvejr;
for at stoppe problemerne.

Det er mere eller mindre hele året det er nødvendigt at rense tagrender.
Foreholdt at træerne ikke taber blade 0g frø hele året har han forklaret at
nedfaldet ligger på taget og Iøber delvist ned i tagrenden Foreholdt at
skonsmanden har vurderet, at det er nødvendigt at oprense tagrender 2 gange
om året; og på forespørgsel om, hvorvidt han har problemer med
tagrenderne, br han forklaret; at tagrcnderne fungerer fint nok, 0g at det ikke
er nok at rense tagrenderne 2 gange; Frøene kommer kun en gang om året,
men bliver liggende på taget. Billedeme; som er fremlagt; viser , når det er
slemt: Mosset på taget holder godt på frøene. Hans hus ligger syd for
 træcr 'skygger om
aftenen fra omkring kL 18 på flisegangen bag huset. Det jord, der er mellem
hans hus og  Jhus; skygger træerne for. Træerne har vokset sig lidt
højere; end da han flyttede ind. Geneme har været de samme i alle arene, 7
starten var det dog de høje fyrtræer; der var værst. Fyrtræere generede mere
end den nyplantede ask. Der er også nedfald fra asken; men det stikker dog
ikke. De grene der falder ned fra birkene; er sma kviste på størrelse med en
finger. De har aldrig været så store; at de har ødelagt noget; Han har ikke
været med til at lægge fundamentfliserne opad plankeværket; Ian har gravet
lidt; måske 5 cm, af jorden ind til  grund. [ bunden af plankeværket
gror der bunddække frem bagved fundamcntstenene; Han beskar selv
træeme uden aftale med  ikke hørte på ham.

 Part
ejendommen i 1978. Det er ham; der har plantet de 3 træer Det ene birketræ
blev plantet i 1982-1983 og det anden 4 år senere, Træeme blev plantet i
forbindelse med; at hans døtre blev født: De fyrtræer der var pa grunden, var
han lige sa ked af, som  var. De havde været der i ca. 25 ar, da han
flyttede ind. Grunden til, han plantede en ask der, hvor fyrtræeme voksede;
var, at dcn havde et andet løvfald. Den voksede dog noget hurtigere; end han
havde regnet med. Den er kun 11 cm tyk; 0g han har flere gener af det; end
 adkomst.
Dvs. at han har taget grene af i 2-2' 2 meters højde. Andet har han ikke
beskäret På et tidspunkt for 4-5 år siden var  inde hos ham;, fordi
kantfliseme; der er sat op ved plankeværket; var blevet væltet af rødderne.
Plankeværket er rejst af den tidligere nabo og ham sammen; 0g de satte
fliser ned bunden for at lave en kant: Der var ikke noget bunddække; 0g det
var blandt andet for at standse løbende vand. Det er ikke et fundament, men
bare en afslutning; Alle har skrånende grunde og derfor har han sørget for at
plante sin grund til, saledes at regnvandet ikke løber ind på andres grunde.
Da de satte stenene; var der niveau mellem hans og nu 
henvendelse skar han en rod fra et birketræ væk. Når  klager over
problemer med tagrendeme; sà tænker han pà; at den tidligere nabo, 

ham, som  bor i, er der en fejl pà
fordi der er forkert fald i tagrenden: Når man har almindeligt tag med en
hældning på 25-30 cm; så vil det skabe mos.

Han har ingen gartneruddannelse; men han har engang været skovtekniker;
og har Jært at skove træer , Han har stammet alle træeme på hans grund op,
også dem; der vender over mod  Der er også andre træer i hele kvarteret,
som der kommer blade og lovfald fa, det kommer der også pa hans grund.
Det vil ikke genere ham; at asketræet bliver fældet men han vil godt selv
bestemme tidspunktet. Træerne giver skygge ind på hans grund, men giver
et dejligt billede med skygge og sol på hans grund.

 har forklaret supplerende; at der fra plankeværket over
mod .  over til hans hus; er ca. 3 meter. Han holder sit tag vedlige ved
at fjerne mos. Det har han gjort nogle gange. Hans tag kunne godt trænge til
en rensning; men det er ikke flosset. Han har gravet 5 cm af jorden ved
plankeværket; ikke mere; De to fliser; der ligger ned; er brækket; og ikke
kun væltet.  har ikke fjemnet grene på træerne over mod ham; ellers
var han ikke selv begyndt at fælde dem.

 Jhar forklaret; at han kan vedstå sig sin erklæring: Han har
forklaret supplerende; at han cr skovridder. 1 gamle  dage blev man det ved at
læse på Landbohøjskolen i 5 år, og det har han gjort. Han er kandidat fra
1969,0g har været pa universitetet i 7 ar og ude i "det virkelige liv" siden
Han har været skønsmand mange gange.

Der findes ingen regler om træer i nabohaver. Det er et problem; og giver
anledning til mange sager. Der er nogle steder reglcr om det i lokalplaner,
men det er ikke alle steder. Bilag 3 "Plant et træ som en god nabo er et
ønske om at starte debatten. Alle erkender; at der er et problem; og ved
uenighed er der ingen regler; Der er saledes ingen regler for; hvor tæt pà skel
et træ ma gro. Man ma regulere sig ind til skellet; dvs. rage grene af ind til
skellet; Nar han planter træer professionelt; planter han dem aldrig trættere
på skel end 60 cm. Det er for at undga problemer med, at de vokser ind til
naboen. Træerne står; denne sag; sa lang fra skellet; at stammen ikke
vokser ind til skellet. De er plantet i foruftig afstand fra skellet; idet
stammerne ikke kan nærme sig skellet; Han blev enig med partere om; at
træere var plantet for henholdsvis 25 og 35 àr siden; han kunne godt have
skrevet "cirka" , men det gjorde han ikke. Hvis man vil, kan man tage en
boreprove på træet for at tælle åringe, men det har man ikke gjort her.

Der findes forskellige slags birk. Birk er taknemmelig at have i en have. De
birketræer; der er i partens have, vil blive ved med at vokse; de kan godt
blive op til 20 meter høje. Der er levetid på alting og en birk bliver mellem
60-80 ar gammel: Et træ skal være i harmoni med sig selv, og jo højere det
bliver; jo større bliver kronen: Et asketræ er ikke et almindeligt træ i haver,
fordi det i virkeligheden er lidt kedeligt at se på_Generelt er der et problem

med askesyge i Danmark. Ask vokser langsommere end birk; men det
vokser godt. Det vokser hurtigere end eg 0g bøg. En ask kan godt blive 20-
30 meter høj . Det kan blive over 100 år gammelt: Der er harmoni mellem en
krone 0g roden. Dvs. at man nommalt siger; at røddeme går lige så langt ud
som kronen; medmindre kronen er blevet beskåret; så går rødderne længere
ud end kronen.

Birketræerne er i denne sag de mest problematiske . Birken springer ud og
har rakler; som falder fra hinanden: Birken har ogsa frø 0g små tørre
grenspidser, som falder af og falder ned, og så falder der blade ned om
efteråret. Asken falder der ikke rigtigt noget ned fra; udover blade om
efteråret. Rakleme på birken falder ned over en periode pa et par maneder.
En birk springer ud før bøgen; og er noget af det første, der springer ud om
foraret. Asken springer ud derefter. Raklerne pa birken bestar af sma
enheder; som er 2-3 mm og de kan flyve langt, nok 10-20 meter uden
problem. Ask er i denne sammenhæng ikke noget problem udover bladene.
Asken har helt andre frugter; og de falder direkte ned. Asken giver også lidt
affald; det ger alle træer, medmindre de er lavet af plastik: Træeme forekom
sunde og veludviklede på besigtigelsestidspunktet. Der var ingen døde grene
pa træeme Det er ikke til at vide; om asken får askesyge og er dod om 3-4
àr. Træerne er ikke stormfaldstruede og der er ikke risiko for nedfald af
grene. Man må gå ud fra at hovedparten; dvs: mindst 50 % af raklemne og
frøene; falder ned på ejcrcns grund, 0g resten kan ende på andre naboers
grund, fordi de blæser rundt.

Der findes ingen grænser for; hvad man skal finde sig i Der er ingen forskel
på; om det er på landet eller i et parcelhuskvarter; men tålegrænsen er typisk
mindre i de små grunde i parcelhuskvarteret; Det er om efteråret; at træerne
vil medføre ekstra fejning, og nar raklerne falder fra birken. Det kan da godt
være, at frø og rakler kan komme ind af vinduer og døre; da det er meget let
materiale

Foreholdt at  har forklaret; at han skal rense tagrender 6-7
gang om året; har han forklaret; at det overrasker ham meget; men der er
selvfolgelig forskellige grader af; hvad man vil finde sig i. Han vil sige; at 2
gange var nok. Hvis man ikke har høje træer omkring sig, bør man rense
tagrender en gang om året. Måske er det i den konkrete sag nødvendigt med
tagrensning 2-3 gange om året,

Foreholdt bilag 1, billede 5, har han forklaret; at man kan se, at der ligger
blade og små kviste fra birken; der skal fejes op. Foreholdt bilag 1, billede 6,
har han forklaret; at der er gravet noget jord af grunden op til plankeværket:.
Når man ændrer på jorden; ændrer man pà, hvorfra rødderne får deres vand.
Efter jorden er gravet væk, kan han forestille sig, at røddere har fundet nye
veje at finde vand. Dvs. at røddeme skal længere ned for at hente vand; og
orienterer sig andre steder hen. Rødderne er til for at hente vand, og de har
været nødsaget til at finde andre veje, hvis jorden er taget af. Man kan ikke

afvise; at rødderne har knækket en flise eller to.

Foreholdt bilag 1, billedeme 7-10 af taget, har han forklaret; at der generelt
kommer mere mos på tagene ; Danmark nu end tidligere. En del af årsagen
er en forøget kvælstofmængde i luften Det er ikke pga. skygge. Det kan
også være fordi, kommer dcr ikke kommer sà meget lufitcirkulation pga.
træerne. Mos kommer af forøget luftfiugtighed. Der er ogsa nedfaldne blade
på taget Hvis træeme står rent i øst vest; så star solen opiostkl.6 om
morgenen og går ned i vest kl. 18 om aftenen. Efter kl. 18 vil træerne kunne
skygge, men da er solen ofte gået ned; og træerne star jo ogsa to meter fra
huset.

Partcrnes synspunkter

Sagsoger; ,  har gjort gældende; at under henvisning til
almindelige naborctlige regler, medfører de nævnte træer betydelige gener.
Nedfaldet af blade, kviste og den ukontrollerede vækst af rødder overskrider
grænserne for, hvad der skal accepteres i naboretlige forhold. Sagsøgte kan
ikke havc nogcn særlig nytteværdi eller skønhedsværdi af de pågældende
træer. De anførte gener, overstiger bade enkeltvis og samlet langt den
tålegrænse, der i retspraksis er fastslaet at være gældende ; naboforhold.

Sagsogte; -  har gjort gældende at de af sagsøger på -
ståede gener langt fra kommer i nærheden af at overskride talegrænsen; der i
retspraksis er fastsl et at være gældende i naboforhold. Blandt andet fordi,
der ikke er skyggegener på sagsøgers grund fra de omhandlende træer, træer-
ne står stabilt og er ikke storfaldstruede og det naturlige nedfald af blade,
hunrakler og den yderste tynde del af birkegrenene indebærer ikke nogen
ødelæggelsesrisiko. De omhandlende træer er beskåret i op til 4 meters høj-
de ind mod sagsøgers grund, således at der i denne højde ikke er grene der
overskrider skellet ind til sagsøger; Der findes ingen lovmæssige krav om,
hvor høje enkeltstaende træer må blive. Sagsogte kan alene af den grund ik-
ke dømmes til at nedfælde de omhandlende 3 træer til en højde ike over 2,5
meter .

Rettens begrundclse 0g afgorelse

Retten lægger til grund, at der på ~  grund mod syd,
mod /  "'s
meter fra skel. Birketræerne er plantet i hhv: 1982/1983 0g 1986 1987.As-
ketræet er plantet i 2003 2004  flyttede ind i sin ejen-
dom i 1978.  flyttede ind i sin ejendom i 1995.

Retten finder det bevist; at  har gener fra træeme i form af,
at nedfald fra træere lander på hans grund, herunder på hans tag 0g i hans
tagrender; hvilket medfører; at han må rense tagrender oftere end normalt; at
han må feje nedfaldet væk fra grunden; og at nedfaldet kan flyve ind af hans

vinduer; hvis de står åbne. Retten finder det ikke bevist at 
gener i_fomm af øget mosbevoksning på taget primært skyldes træerne
pà  grund, idet skønsmanden blandt andet har forkla-
ret at en af årsageme til, at der i Danmark er kommet mere mos på tagene,
er forøget kvælstofmængde i luften. Endelig finder retten det ikke bevist; at
problemere med;, at træemes rødder vokser ind på  grund
0g har knækket to sten langs plankeværket, primært skyldes træernes place-
ring og højde; idet træemes rødder har været vokset ind under plankeværket
ien længere årække uden gener, og idet ,  selv har taget
noget jord af områrdet ved plankeværket; og det efter skønsmandens forkla-
ring ikke kan udelukkes; at det er denne jordfjemelse; der har medført at
rødderne har fundet nye veje og geneme er opstået herved. Det findes ikke
bevist; at  har gener i form af væsentlig skyggepåvirkning
fra træemc.

Det er for så vidt forståeligt; at  opfatter de bevislige følger
af træernes placering som generende; da det medfører, at hans tagrender skal
renses 1-2 gange mere end nomalt; at der skal fejes mere på grunden mor
nord, 0g at han ikke kan have vindueme åbne i visse periode af aret; men ud
fra naboretlige grundsætninger findes de päberåbte gener ikke at burde ka-
rakteriseres som så betydelige og væsentlige; at det på nuværende tidspunkt
kan medføre krav om en nedkapning af træerne i højden. Hertil bemærkes i
øvrigt, at _  ved sit kob af ejendommen må have været be-
kendt med i hvert fald birketræeme; deres placering; højde og genemne her-
fra. Derfor frifindes 

Da  har tabt sagen; skal han betale sagens omkostninger.
Han skal således betale  rimelige udgift til advokatbi-
stand med 20.000 kr. inkl. moms, Der er ved fastsættelsen lagt vægt på; at
sagen er behandlet efter de almindelige civilprocesuelle regler, at sagens
værdi er angivet til 0 kr., samt til sagens karakter og beskaffenhed i øvrigt,
herunder at der er gennemført syn og skøn.

 skal selv afholde omkostninger til advokat; retsafgif,
skønserklæring og vidneførsel.

Thi kendes for ret:

Sagsøgte;  ffifindes.

Sagsøger?  betaler inden 14 dage 20.000 kr. til sagsøgte;
 sagsomkostninger.