Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019 stadfæstes vedrørende adfærdsklagens punkt 1, hvorefter sagsøgerne hver skal betale en bøde på 10.000 kr. til Statskassen. Skatteministeriet frifindes
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Rådgiveransvar og disciplinærsager;

/

ØSTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 23. juni 2021

Sag BS-57859/2019-OLR
(24. afdeling)

Sagsøger 1
Sagsøger 2
Sagsøger 3
Sagsøger 4
(advokat Ole Spiermann for alle)

mod

Advokatnævnet
(advokat Martin Simonsen)

Biintervenient:
Skatteministeriet
(advokat Boris K. Frederiksen og advokat Steffen Sværke)

og

Sag BS-10276/2020-OLR
(24. afdeling)

Sagsøger (Advokatfirma)
Sagsøger 3
Sagsøger 1
Sagsøger 2
Sagsøger 4
(advokat Ole Spiermann for alle)



/

2

mod

Skatteministeriet
(advokat Boris K. Frederiksen og advokat Steffen Sværke)

Landsdommerne Peter Thønnings, Steen Mejer og Henrik Hjort Elmquist har deltaget i
sagernes afgørelse.



/

3

Indholdsfortegnelse
Indledning ..................................................................................................................4

Påstande .....................................................................................................................4

Sagsfremstilling .........................................................................................................5

Advokatnævnets kendelse.......................................................................................5 

Forløbet op til advokatundersøgelsen..................................................................56 

Advokatundersøgelsen..........................................................................................83 

Det efterfølgende forløb......................................................................................113 

Rådgivning af Advokatfirma 1 for Bank 1 i 2014.................................131 

Efterfølgende rådgivning af Advokatfirma 1 for Bank 1......................164

Forklaringer............................................................................................................177

Retsgrundlaget........................................................................................................231

Anbringender..........................................................................................................234

Landsrettens begrundelse og resultat.....................................................................310

Skatteministeriets afvisningspåstand.................................................................310 

Om sagerne for landsretten...............................................................................310 

Klagen over tilsidesættelse af ”god advokatskik” ............................................311 

Salærklagen.......................................................................................................317 

Sagsomkostninger..............................................................................................318



/

4

Indledning
Sagen BS-57859/2019 er anlagt ved Københavns Byret den 1. august 2019. Ved kendelse
af 6. december 2019 er sagen henvist til behandling ved landsretten ef-ter retsplejelovens §
226, stk. 1.

Sagen BS-10276/2020 er anlagt ved Københavns Byret den 1. august 2019. Ved kendelse
af 5. marts 2020 er sagen henvist til behandling ved landsretten efter retsplejelovens § 226,
stk. 1.

Sagerne angår prøvelse af Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019 og herunder nærmere,
om de sagsøgende advokater har tilsidesat god advokatskik ved at have påtaget sig hvervet
med at udarbejde en advokatundersøgelse for Skatte-ministeriet, og om der kan kræves
salær for dette arbejde.

Påstande
I sagen BS-57859/2019 har sagsøgerne nedlagt følgende påstande:

Advokat Sagsøger 2 nedlægger påstand om, at Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019
ophæves for så vidt angår adfærdsklagen mod ham.

Advokat Sagsøger 1 nedlægger påstand om, at Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019
ophæves for så vidt angår adfærdsklagen mod hende.

Advokat Sagsøger 3 nedlægger påstand om, at Advokatnæv-nets kendelse af 4. juli 2019
ophæves for så vidt angår adfærdsklagen mod ham.

Advokat Sagsøger 4 nedlægger påstand om, at Advokatnævnets ken-delse af 4. juli 2019
ophæves for så vidt angår adfærdsklagen mod ham.

Sagsøgte, Advokatnævnet, har nedlagt følgende påstand:

Stadfæstelse af adfærdsafgørelsen i Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019, hvorefter
advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 hver
skal betale en bøde på 10.000 kr. til statskassen.

I sagen BS-10276/2020 har sagsøgerne nedlagt følgende påstande:

Sagsøger (Advokatfirma), Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 nedlægger
principalt to påstande: (1) Skatteministeriet tilpligtes at betale 4.375.879,65 kr. til Sagsøger
(Advokatfirma) med tillæg af procesrente fra sagens anlæg; og (2) Skatteministe-riet
tilpligtes at betale 571.436,34 kr. til Sagsøger (Advokatfirma).



/

5

Subsidiært nedlægger Sagsøger (Advokatfirma), Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og
Sagsøger 4 påstand om, at Skatteministeriet tilpligtes at betale til Sagsøger (Advokatfirma)
et af retten fastsat beløb, der er mindre end de i påstand 1 og 2 anførte beløb.

I forhold til Skatteministeriets afvisningspåstand nedlægger Sagsøger 2, Sagsøger 1,
Sagsøger 3 og Sagsøger 4 påstand om, at sagen fremmes.

Sagsøgte, Skatteministeriet, har nedlagt følgende påstande:

Over for Sagsøger (Advokatfirma): Frifindelse.

Over for Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 : Principalt: Afvisning.
Subsidiært: Frifindelse.

Sagsfremstilling
Advokatnævnets kendelse
Advokatnævnet pålagde ved kendelse af 4. juli 2019 advokaterne Sagsøger 2, Sagsøger 1,
Sagsøger 3 og Sagsøger 4 hver en bøde på 10.000 kr., hvorimod Sagsøger (Advokatfirma)
blev frifun-det. Nævnet besluttede endvidere, at salæret på 3.500.000 kr. ekskl. moms bort-
faldt. Af kendelsen fremgår bl.a.:

”Sagens parter:
I disse sager har advokat Boris K. Frederiksen på vegne af Skattemini-steriet
klaget over Sagsøger (Advokatfirma), advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1,
advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4, København Ø.

Klagen var oprindeligt indgivet over Sagsøger (Advokatfirma), men klagen blev
efterfølgende udvidet til også at omfatte de fire navngivne advokater tilknyttet
Sagsøger (Advokatfirma).

Sagsøger (Advokatfirma) og de indklagede advokater er un-der klagesagen
repræsenteret af Advokat 1.

Klagens tema:
Advokat Boris K. Frederiksen har på vegne af Skatteministeriet klaget over, at
Sagsøger (Advokatfirma) og de navngivne advoka-ter, der alle er partnere i
Sagsøger (Advokatfirma), har tilsi-desat god advokatskik ved at have påtaget sig
hvervet med at udarbej-de en uvildig advokatundersøgelse for Skatteministeriet,
efter at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en af aktørerne i udbyttesagen.

…



/

6

Advokat Boris K. Frederiksen har endvidere på Skatteministeriets veg-ne klaget
over Sagsøger (Advokatfirma)s salær på 3.500.000 kr. ekskl. moms.

Parternes indlæg:
Advokatnævnet har i forbindelse med klagesagen modtaget følgende indlæg fra
parterne:

…

Sagsfremstilling:
Her følger en overordnet fremstilling af sagens forløb:

Rådgivning af Advokatfirma 1 for Bank 1 (2014-2017)
Advokat Vidne 1 fra Sagsøger (Advokatfirma) afgav den 4. august 2014 en legal
opinion til den tyske Bank 1 via den ty-ske afdeling af Advokatfirma 1.

Anmodningen fra Advokatfirma 1 var kommet til advokat Vidne 1 via hans
kollega advokat Vidne 2, og sagen havde været medtaget på et internt møde i
Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling i februar 2014 med føl-gende
oplysninger: ”Advokatfirma 1; Danish tax opinion - Bank 1” .

Advokat Vidne 1's legal opinion til Advokatfirma 1/Bank 1 vedrørte Bank 1's
retsstilling i forbindelse med bankens levering af depotbankydelser til en række
amerikanske pensionskasser, der påtænkte at foretage inve-steringer i danske
aktier.

Af udtalelsen, der blev afgivet på baggrund af bl.a. en række nærmere opregnede
forudsætninger, fremgik bl.a. følgende:

”  5. Opinion 
Based solely on our understanding of the facts outlined in
Section 3 and the assumptions outlined in Section 4 above,
which we have conducted no separate examination or verifi-
cations, and subject to the qualifications set out in Section 1, we
find that:

5. 1. Bank 1 will not be subject to Danish tax liability as a result of 
the contemplated transaction.

5.2. Bank 1 should not be subject to Danish civil law liability to 
compensate the Danish stale for any loss suffered as a result its
role in the contemplated transaction.!

[...]

5. 3. Bank 1 should not be subject to Danish criminal liability as a 
result of its role in the contemplated transaction.”



/

7

Spørgsmålet om, hvorvidt de amerikanske pensionskasser kunne opnå en forudsat
gunstig skattemæssig position, var på forhånd behandlet i en tax opinion afgivet af
Advokat 2, der var tilknyttet et andet dansk advokatfirma, og advokat Vidne 1
blev bedt om at lægge denne tax opinion til grund for sin rådgivning, der således
ude-lukkende drejede sig om bankens potentielle ansvar.

Den nævnte opinion opremsede i pkt. 5.2. tre væsentlige forhold, der ef-ter
advokat Vidne 1's opfattelse ”prevents us from reaching a more de-finitive opinion
on the position of Bank 1” og i pkt. 6 indeholdtes en flere sider lang redegørelse
for dansk ret i relation til bankens civilretlige og strafferetlige ansvar, herunder en
beskrivelse af selskabstømmerkom-plekset.

Den nævnte tax opinion, som advokat Vidne 1 skulle lægge til grund for sin legal
opinion, vedrørte sondringen mellem ”legal ownership” og ”beneficial ownership”
. Denne opinion er af Sagsøger (Advokatfirma) fremlagt i ano-nymiseret form
som bilag J til svarskriftet af 8. februar 2019. Det frem-gik ikke, hvem denne
opinion var afgivet til, og Sagsøger (Advokatfirma) har oplyst, at
anonymiseringen ikke er foretaget af Sagsøger (Advokatfirma). Dokumentet er ik-
ke indgået i skriftvekslingen, jf. bemærkningerne herom under afsnittet ”Parternes
indlæg” .

I juli 2015 henvendte Advokatfirma 1 sig til advokat Vidne 1, idet man øn-skede
en opdatering af hans legal opinion fra august 2014 vedrørende Bank 1.
Advokatfirma 1 meddelte efter det oplyste, at Bank 1 for de amerikanske
pensionskasser havde gennemført en række transaktioner på basis af det
transaktionsmønster, som udgjorde grundlaget for advokat Vidne 1's legal opinion
fra 2014.

Henvendelsen blev i advokat Vidne 1's ferie besvaret af Advokat 3 fra Sagsøger
(Advokatfirma). Siden august 2014 var der i ligningslovens § 3 indsat en generel
misbrugsbestemmelse, som var relevant bl.a. i forhold til muligheden for at
påberåbe sig bestemmelser i en dobbeltbeskat-ningsoverenskomst. Advokat 3
redegjorde i sin opdaterede legal opinion af 24. juli 2015 for den nye
bestemmelse, der fandt anven-delse på transaktioner gennemført fra den 1. maj
2015, og han vurdere-de bl.a., at den nye misbrugsregel ikke havde betydning for
Bank 1's retli-ge position, men at den kunne påvirke de amerikanske
pensionskassers mulighed for at opnå de fordele i henhold til
dobbeltbeskatningsove-renskomsten, som var beskrevet i den afgivne legal
opinion.

Advokat 3 modtog den 24. marts 2017 en ny henvendelse fra Advokatfirma 1,
som henviste til de to tidligere legal opinions fra 2014 og 2015. Advokat 1 har
oplyst, at de tidligere sager vedrørende Advokatfirma 1 på dette tidspunkt var
afsluttet og arkiveret.

Advokat 3 havde efter det oplyste herefter et telefonmøde med Advokatfirma 1.
Ifølge Advokat 1 kendte ingen i Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse eller blandt de
indklagede advokater til telefonmødet.

I enslydende breve og e-mails af 5. april 2017 til Advokatfirma 1 meddelte
Advokat 3, at dansk ret ikke indeholder et begreb om ”secon-



/

8

dary tax liability” , ligesom han i øvrigt bekræftede, at synspunkterne i den
fremsendte legal opinion af 4. august 2014 var uændrede. Brevet og e-mailen af 5.
april 2017 blev ikke oprettet på det sagsnummer, som var anvendt i 2014 og 2015,
hvilket efter det oplyste skyldtes, at der i 2017 ikke blev oprettet en sag
vedrørende Advokatfirma 1. Advokat 3's korrespondance blev arkiveret på hans
”administrative sag” .

Advokat 1 har oplyst, at de indklagede advokater ikke før eller under arbejdet med
advokatundersøgelsen var bekendt med bi-standen til Advokatfirma 1 som
advokat for Bank 1.

Kammeradvokaten har med klagen fremlagt en rapport udarbejdet af KPMG på
foranledning af den tyske fmansmyndighed (Audit of the Bu-siness Operation
pursuant to § 44 para (1) of the German Banking Act). Ifølge rapporten var
transaktionerne i Bank 1 cirkulære, og det kunne ik-ke bekræftes, om der
overhovedet skete levering af aktier i henhold til transaktionerne. Der er mellem
parterne enighed om, at Sagsøger (Advokatfirma) først i forbindelse med
klagesagen har fået kendskab til denne rapport.

Kammeradvokaten har i forbindelse med klagen oplyst, at SKAT som led i
udbyttesagen foretog en nærmere undersøgelse af Bank 1, der bl.a. viste, at SKAT
fra 12. maj 2014 til 22. juli 2015 modtog anmodning om tilbagebetaling af
udbytteskat for ca. 1.135.000.000 kr. fra 27 forskellige amerikanske
pensionsselskaber, der havde brugt Bank 1 som depotbank og havde vedlagt
dokumentation hidrørende fra Bank 1.

Skattestyrelsen anlagde den 4. maj 2018 en erstatningssag i England mod Bank 1
på grund af Bank 1's medvirken i udbyttesagen. Kammeradvo-katen har i klagen
anført følgende om retssagen:

” […] Det er Skattestyrelsens principale opfattelse, at alle transaktioner i
Bank 1 var rene bogføringsmæssige posteringer, der var cirkulære og udlig-
nede hinanden, og at transaktionerne ikke involverede nogen faktiske er-
hvervelser af aktier eller noget udbetalt udbytte fra de danske børsnoterede
selskaber.

På den baggrund har Skattestyrelsen sagsøgt Bank 1 for uagtsomt at have
givet forkerte eller misvisende oplysninger. [...].”

Advokat 1 har i forbindelse med klagesagen fremlagt tidsre-gistrering og
oplysning om IT-log på sagen vedrørende bistanden til Advokatfirma 1 i 2014 og
2015. Det fremgår heraf, at der er registeret i alt 56,5 timer, hvoraf advokat Vidne
2 har registreret 4,25 timer, advokat Vidne 1 har registreret 33,75 timer, og
Advokat 3 har registreret 10 timer. Herudover har en yngre ansat advokat registre-
ret 7,25 timer, og en advokatfuldmægtig har registreret 1,25 timer, sidst-nævnte
uden at have tilgået nogen af de to legal opinions. Endelig har en anden
advokatfuldmægtig og to advokatsekretærer tilgået de to le-gal opinions uden at
registrere tid i den forbindelse.

Forløbet op til Advokatundersøgelsen
SKAT anmeldte den 24. august 2015 en mistanke om økonomisk krimi-nalitet for
6,2 milliarder kr. i forbindelse med refusion af udbytteskatter



/

9

til Statsadvokaturen for Særlig Økonomisk og International Kriminali-tet (herefter
SØIK), og umiddelbart herefter blev der iværksat en under-søgelse, der skulle
udføres af SKAT i samarbejde med Skatteministeri-ets interne revision.
Baggrunden for anmeldelsen til SØIK var, at det havde vist sig, at SKAT siden
2012 i vidt omfang havde udbetalt refu-sion af indeholdt udbytteskat på baggrund
af ansøgninger, der basere-de sig på svigagtige forhold, såedes at de personer, der
søgte om udbe-taling af indeholdt udbytteskat, reelt ikke havde ejet de
pågældende ak-tier og/eller modtaget det pågældende nettoudbytte.

I november 2015 foretog SKAT en yderligere anmeldelse til SØIK, såle-des at der
nu var tale om mistanke om svindel for 9,1 milliarder kr.

I en artikel i Berlingske den 28. april 2016 blev det omtalt, at Advokatrå-det havde
besluttet ikke at foretage yderligere i en sag, hvor Advokat 2 fra Advokatfirma 2
havde været un-der mistanke for at være involveret i udbetaling af uberettiget
udbyt-teskat til Udenlandsk virksomhed 1, der var ejet af den engelske
forretnings-mand Person 1. Advokat 2 havde frem til 2010 væ-ret partner i
Sagsøger (Advokatfirma), og rådgivningen var foretaget efter dette tids-punkt,
mens Advokat 2 var partner i Advokatfirma 3.

Advokat 1 har oplyst, at der i forlængelse af det fokus, der havde været på
Advokat 2's rådgivning af Person 1 og hans selskaber, hos Sagsøger
(Advokatfirma) blev foretaget en gennemgribende undersøgelse af Advokat 2's
internationale skatteråd-givning til institutionelle investorer, herunder
undersøgelser af om Sagsøger (Advokatfirma)s systemer indeholdt spor af
skatterådgivning mv. direkte til Person 1 eller hans selskaber, hvilket ikke var
tilfældet. Herud-over havde man også på baggrund af pressens generelle
bevågenhed på området en drøftelse af de rådgivningsmæssige forhold i relation
til le-gal opinions om udbytteskat, herunder i forbindelse med aktieudlån. Man
gennemgik i den forbindelse en række konkrete eksempler på le-gal opinions som
Advokat 3 havde afgivet til større institu-tionelle investorer, og det var
vurderingen, at rådgivningen var såvel skatteretligt som advokatetisk
uproblematisk. Rådgivningen af Advokatfirma 1 og Bank 1 indgik ikke i den
nævnte undersøgelse.

Den 24. august 2016 anmeldte SKAT mistanke om yderligere økono-misk
kriminalitet til SØIK, således at der nu var tale om mistanke om svindel for samlet
12,4 milliarder kr.

Kammeradvokaten har i forbindelse med klagen anført, at denne an-meldelse til
SØIK bl.a. omfattede det forhold, at der var udbetalt 1.135.000.000 kr. på
baggrund af dokumentation udstedt af Bank 1.

Af en artikel på DR.dk den 8. september 2016 fremgik, at en række ame-rikanske
pensionskasser var involveret i sagen om refusion af udbyt-teskat. Af artiklen
fremgik således bl.a. følgende:

” Et stort antal amerikanske pensionskasser frygter at komme i bagmand-
spolitiets søgelys i forbindelse med den omfattende sag om svindel med re-



/

10

fusion af dansk udbytteskat, der har kostet statskassen 12,3 milliarder kro-
ner.

[..]

Pensionskasser involveret igennem Person 1-virksomhed
Ifølge DR Nyheders oplysninger har de amerikanske pensionskasser, været
kunder hos det nu lukkede britiske finansselskab Udenlandsk virksomhed 1 i
London. Et selskab, der var ejet og kontrolleret af den hovedmistænkte i sa-
gen, den britiske finansmand Person 1, der opholder sig i Dubai.

Som tidligere afdækket af DR Nyheder, mistænker bagmandspolitiet Person 1
for at have orkestreret den omfattende svindel, der startede i 2012 og stod på,
frem til den blev opdaget sidste sommer.”

Advokatundersøgelsen
Et flertal i Folketinget besluttede den 16. december 2016 at igangsætte en uvildig
advokatundersøgelse af forholdene vedrørende SKAT’s ud-betaling af refusion af
udbytteskat i perioden 2010-2015. Af kommisso-rium af samme dato fremgik bl.a.
følgende:

”  1. SKAT har i perioden fra den 24. august 2015 til den 26. august 2016
indgivet anmeldelse til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet
(SØIK) om formodet svindel med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat for i
alt ca. 12,3 mia.kr.

Der er i anledning heraf foretaget fire større undersøgelser.
1) Undersøgelse af ’SKATs administration af udbytteskat og re- 

fusion af udbytteskat’ (afrapporteret af Skatteministeriets In-
terne Revision (SIR) den 24. september 2015)

2) Beretning nr. 11/2015 om SKATs forvaltning af og Skatte- 
ministeriets tilsyn med refusion af udbytteskat (afrapporteret af
Rigsrevisionen i februar 2016 - afgivet af Statsrevisorerne til
Folketinget den 24. februar 2016)

3) Faktuel redegørelse om administration af udbytterefusion i 
perioden 2010-2015 (afrapporteret af SKATs Borger- og
retssikkerhedschef i februar 2016)

4) Indberetning/forholdsfortegnelse vedr. tre hjemsendte chefers 
roller i forbindelse med SKATs administration og refusion af
udbytteskat i perioden 2010-2015 (afrapporteret af Kamme-
radvokaten den 31. august 2016).

Der er rejst kritik af SKATs forvaltning og Skatteministeriets tilsyn med
refusion af udbytteskat.

Kammeradvokaten har i sidstnævnte indberetning/forholdsfortegnelse af 31.
august 2016 konkluderet, at der ikke er grundlag for at gennemføre
tjenestlige forhør af tre tidligere hjemsendte chefer. SKAT har på den bag-
grund oplyst Skatteministeren om, at der ikke gennemføres tjenestlige for-hør
af de pågældende.

2. Det er herefter besluttet at igangsætte en uvildig advokatundersøgelse af
forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat. Det



/

11

gælder både en beskrivelse af det administrative ansvar i SKAT og Skatte-
ministeriet og en beskrivelse af ministres rolle i sagen.

Advokatundersøgelsen skal beskrive den formodede svindel med refusion af
udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, i det omfang det kan
ske uden at kompromittere den strafferetlige efterforskning m.v. Vurdering af,
hvad der vil kunne kompromittere efterforskningen vil skul-le foretages i tæt
samarbejde med SØIK.

Advokatundersøgelsen skal omfatte en faktuel beskrivelse af tilrettelæggel-sen
og udførelsen af opgaven med udbetaling og kontrol af refusion af ud-
bytteskat i perioden 2010 - 2015 og en undersøgelse og redegørelse for de
forhold, der var afgørende herfor. Det gælder bl.a. lovgrundlaget, de orga-
nisatoriske forhold, herunder spørgsmålet om ledelsesmæssig forankring og
ansvar, den systemmæssige understøttelse og de økonomiske rammer, samt
samspillet mellem disse forhold.

Advokatundersøgelsen skal omfatte en undersøgelse af og redegørelse for, om
og hvordan den ovennævnte tilrettelæggelse af opgaven med udbeta-ling og
kontrol af refusion af udbytteskat og de nævnte forhold, har haft betydning for
muligheden for at gennemføre svindel med refusion af ud-bytteskat.

Advokatundersøgelsen kan i det omfang, det i tilknytning hertil vurderes
relevant, komme med forslag til ændringer i tilrettelæggelsen mv. af opga-ven
med udbetaling og kontrol af refusion af udbytteskat.”

3. Advokatundersøgelsen skal bygge pa en gennemgang af alt relevant ma-
teriale i Skatteministeriet og SKAT vedrørende de forhold og den periode, der
er genstand for undersøgelsen, herunder de ovennævnte fire større un-
dersøgelser og det i den forbindelse tilvejebragte materiale.

Der kan ikke som led i undersøgelsen foretages afhøringer eller indhentes
udtalelser fra implicerede embedsmænd eller andre.

4. Advokatundersøgelsen skal på baggrund af den nævnte gennemgang af
sagsmaterialet foretage en vurdering af om der i SKAT og Skatteministeri-et
er begået fejl og forsømmelser i tilknytning til sagen, og om der i så fald er
grundlag for at indlede sager om disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar
mod de pågældende embedsmænd. I givet fald skal der udarbejdes udkast til
tjenestlig indberetning vedrørende den eller de pågældende per-son(er).

[..]

Som led i den ovennævnte undersøgelse af embedsmændenes forhold kan
advokatundersøgelsen undersøge og redegøre for de faktiske omstændighe-
der vedrørende de siddende ministres eventuelle roller i sagen i den perio-de,
der er genstand for undersøgelsen. Advokatundersøgelsen skal ikke ud-tale
sig om, hvorvidt en minister har begået en eventuel fejl eller forsøm-melse.
Det skyldes, at det tilkommer Folketinget at tage stilling til sådanne
spørgsmål.”



/

12

Skatteministeriet udsendte en udbudsbekendtgørelse med konkurren-cebetingelser.
I konkurrencebetingelsernes pkt. 1.3. fremgik følgende om habilitetskravet:

” Advokaten ma ikke have eller have haft klientmæssig og/eller andre rela-
tioner til de personer, selskaber mv., som kan vare involveret i den for-
modede svindel med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat, og som er be-
grundelsen for igangsættelsen af advokatundersøgelsen.

Advokaten vil ved underskrift på aftalen bekræfte, at Advokaten ikke er in-
habil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Af pkt. 19 i et aftaleudkast, der var vedlagt udbudsbekendtgørelsen, fremgik
følgende:

” Advokaten må ikke have eller have haft klientmæssige og/eller andre rela-
tioner til de personer, selskaber mv., som er omtalt i kommissoriet og/eller
beslutningsforslag af 16. december 2016 om nedsættelse af advokatunder-
søgelse, som gør, at Advokaten er inhabil i forhold til udførelse af advoka-
tundersøgelsen.

Advokaten bekræfter ved underskrivelsen af aftalen, at Advokaten ikke er
inhabil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Sagsøger (Advokatfirma) havde nedsat et undersøgelsesteam, der skulle udføre
ad-vokatundersøgelsen, hvis man vandt opgaven. Teamet var ledet af ad-vokat
Sagsøger 3 og bestod i øvrigt af advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 2 og
advokat Sagsøger 4.

Forud for afgivelse af tilbud blev der foretaget et interessekonflikttjek, som
advokat Sagsøger 3 forestod på samtlige de invol-verede advokaters vegne.

Advokat 1 har oplyst, at der ikke blev foretaget en traditio-nel konfliktsøgning i
Sagsøger (Advokatfirma)s system, idet der ved en advokatun-dersøgelse ikke er
en modpart, men at der i stedet blev foretaget ”en særlig, individuelt tilpasset
søgning baseret på sagens særlige karak-ter” . På baggrund af aftaleudkastets
bestemmelse om habilitet under-søgte Sagsøger (Advokatfirma) således, om
Sagsøger (Advokatfirma) havde udført sådanne opga-ver for SKAT,
Skatteministeriet eller chefer i de to forvaltningsenheder, der ville skulle
undersøges, og hvis navne kunne identificeres, at de på-gældende partnere og
advokater i Sagsøger (Advokatfirma) var afskåret fra at påtage opgaven. Dette var
relevant, fordi det var centralt i undersøgelsen, at det skulle vurderes, om der i
SKAT eller Skatteministeriet var begået fejl, og om der i givet fald var grundlag
for at indlede sager om discipli-nært eller ansættelsesretlige ansvar.
Undersøgelserne afdækkede ifølge Advokat 1, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke
havde udført sådanne opga-ver.

Herudover skulle der ifølge pkt. 19 i aftaleudkastet foretages en under-søgelse af,
om Sagsøger (Advokatfirma) havde haft klientmæssige eller andre relatio-ner til
personer, selskaber m.v., der var omtalt i kommissoriet eller i den



/

13

politiske aftale. Der var ikke i hverken kommissoriet eller den politiske aftale
nævnt navne på mistænkte.

I Q&A-forløbet under udbudsprocessen blev Skatteministeriet af en an-den
potentiel byder bedt om en liste på de personer og selskaber, der var omfattet af
pkt. 19 i aftaleudkastet, men ministeriet afviste at udle-vere en sådan liste og
tilkendegav, at de advokatetiske regler var gæl-dende, og at tilbudsgiver selv var
nærmest til at vurdere, om tilbudsgi-ver havde haft klientmæssige eller andre
relationer til personer, selska-ber m.v., som kunne rejse tvivl om habilitet.

Advokat 1 har oplyst, at Sagsøger 3 på bag-grund af den offentlige omtale af, at
Person 1 og Udenlandsk virksomhed 1 var mistænkt i svindelsagen, foretog en
nærmere undersøgelse i medierne for at finde frem til andre selskaber, som Person
1 var involveret i. Advokat Sagsøger 3 foretog herefter en søgning vedrø-rende
disse selskaber i Sagsøger (Advokatfirma)s klient/sagsregister, hvilket ikke gav
resultat. Sagsøger (Advokatfirma) havde ikke kendskab til, at der offentligt havde
været nævnt andre navne på mistænkte, og der blev derfor ikke søgt på yderligere
navne. Undersøgelsen vedrørende Person 1 og hans sel-skaber blev gennemført,
fordi det efter Advokat 1's oplysnin-ger ”stod klart for Sagsøger 3, at en byder
ikke kunne påtage sig opgaven som undersøgelsesadvokat, hvis advokaten - eller
dennes partnere - havde bistået klienter, som advokaten eller dennes partnere
vidste var involveret i den formodede svindel med refusion af udbytteskat” . Dette
gjaldt, uanset om klientrelationen udgjorde en egentlig interessekonflikt eller ej.

Ifølge Advokat 1 baserede advokat Sagsøger 3 desuden konfliktvurderingen på de
drøftelser, som der tidligere på året havde været med Sagsøger (Advokatfirma)s
skatteafdeling. I forbindelse med disse drøftelser havde der - udover søgning på
Person 1 og hans sel-skaber - været foretaget en bredere undersøgelse af
rådgivning i forbin-delse med legal opinions om udbytteskat.

I Q&A-forløbet under udbudsprocessen blev Skatteministeriet også op-fordret til
at oplyse, om advokatundersøgelsen skulle afdække, om den formodede svindel
var strafbar (spørgsmål 24). Skatteministeriet henvi-ste i den forbindelse til
kommissoriets pkt. 2. og 3, og skrev desuden bl.a. følgende:

” Kommissoriets pkt. 2 forudsætter således, at advokatundersøgelsen ikke
indebærer efterforskning af om den formodede svindel kan strafforfølges.
Efterforskningen heraf varetages af SØIK. Advokatundersøgelsen skal i øvrigt
alene undersøge den formodede svindel, i det omfang der er grund-lag for at
indlede sager om disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar mod de
involverede embedsmænd i Skatteministeriet og SKAT. Undersøgelsen
omfatter således ikke en vurdering af om der er grundlag for, at der indle-des
strafferetlig forfølgning af de pågældende.”

Ved brev af 24. januar 2017 til Skatteministeriet fremsendte Sagsøger
(Advokatfirma) tilbud på opgaven med at udføre advokatundersøgelsen. Det
fremgik, at opgaven skulle bemandes med fire parterne og to advokater, og at



/

14

der var afsat 1.215 timer, hvoraf 740 timer var allokeret til advokat Sagsøger 3's
arbejde med opgaven.

Af tilbudsmaterialet fremgik bl.a. følgende af afsnittet om ”Faglighed” :

” Samlet har teamet stor erfaring med udbyttebeskatning og har assisteret en
række udenlandske pensionsinstitutter og banker ved vurderingen af
udbytteskattemæssige konsekvenser af forskellige transaktioner. Teamet råder
ligeledes over indgående erfaring med gennemførelse af advokatun-
dersøgelser med et ansættelsesretligt fokus samt over betydelig erfaring fra
sager om habilitet, aktindsigt, organisering og ansvar samt om forvalt-
ningsretlig sagsbehandling.”

Tilbuddet var desuden vedlagt CV for advokat Sagsøger 3, advokat Sagsøger 2,
advokat Sagsøger 4 og advokat Sagsøger 1 samt andre advokater fra Sagsøger
(Advokatfirma), der skulle bistå med undersøgelsen. Af advokat Sagsøger 2's CV
fremgik bl.a. føl-gende:

”  Relevant erfaring
• […] 
• Han har stor erfaring med udbyttebeskatning og har fx assi- 

steret en række udenlandske pensionsinstitutter og banker i
relation til vurderingen af de udbytteskattemæssige konse-
kvenser af forskellige transaktioner.

• Han har således et indgående og detaljeret kendskab til de 
transaktioner, som ofte ligger bag anmodninger om tilbage-
søgning af udbytteskat og kan derfor på højt kvalificeret plan
vurdere, om de værn, som er opsat for at undgå uretmæsssi-ge
tilbagesøgninger af udbytteskat har varet udfyldt.

• […]. ”

Af e-mail af 3. februar 2017 fra Skatteministeriet til Justitsministeriet fremgik, at
Skatteministeriet var af den opfattelse, at Sagsøger (Advokatfirma) havde afgivet
det bedste tilbud, idet man bl.a. lagde vægt på advokat Sagsøger 3's betydelige
erfaring med advokatundersøgelser og som formand for
Skattefradragssagskommissionen. Hertil kom bl.a., at teamet, der skulle bistå
advokat Sagsøger 3 bestod af ”kompetente teammedlemmer med stærke
kompetencer indenfor såvel ansættelsesret som skatteret” .

En afdelingschef i Justitsministeriets Lovafdeling tilsluttede sig ved e-mail af 8.
februar 2017 vurderingen af, at Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud var det bedste.
Af e-mailen til Skatteministeriet fremgik desuden følgende:

” Det bemærkes endvidere, at Justitsministeriet er opmærksomt på, at nog-le
af advokaterne i det team, som ifølge tilbuddet vil bistå Sagsøger 3, har
beskæftiget sig med rådgivning vedrørende udbytteskat, bl.a. i form af
koordinering og håndtering af tilbagesøgning af udbytteskat for en række
amerikanske kapitalfonde og assistance til en række udenland-ske
pensionsinstitutter og banker i relation til vurderingen af udbytteskat-
temassige konsekvenser af forskellige transaktioner. Justitsministeriet har
drøftet dette med anklagemyndigheden, som har vurderet, at dette forhold



/

15

ikke taler imod at udpege den pågældende advokat. Anklagemyndigheden har
i denne forbindelse bemærket, at det forudsattes, at det i forbindelse med den
indledende sikkerhedsbriefing om fortrolighedshensyn mv. under-streges, at
det forudsattes, at adgangen til særligt følsomme oplysninger og sagsakter
begrænses til undersøgelseslederen og enkelte andre medar-bejdere.”

Skatteministeriet orienterede den 28. februar 2017 Skatteudvalget om, at Sagsøger
(Advokatfirma) skulle varetage advokatundersøgelsen.

En artikel på Finans.dk omtalte den 2. marts 2017, at valget af Sagsøger
(Advokatfirma) som undersøger bl.a. indebar, at der ville være advokater invol-
veret i undersøgelsen, som selv havde beskæftiget sig med rådgivning vedrørende
tilbagesøgning af udbytteskat.

Aftalen om, at Sagsøger (Advokatfirma) skulle varetage opgaven med at udføre
ad-vokatundersøgelsen, blev indgået den 13. marts 2017.

Af aftalen pkt. 18 fremgik bl.a. følgende om fortolkning af aftalen:

” Bestemmelser i konkurrencematerialet, i Advokatens tilbud, i korrespon-
dance forud for indgåelse af Aftalen eller lignende, der ikke er gentaget i
denne Aftale, kan ikke efterfølgende påberåbes som fortolkningsgrundlag.”

Aftalens habilitetserklæring i pkt. 19 svarede til pkt. 19 i Skatteministe-riets
aftaleudkast.

Der tilgik ikke, efter at Sagsøger (Advokatfirma) havde vundet udbuddet, de
invol-verede advokater yderligere oplysninger om personer eller selskaber, der
efter bestemmelsen i aftalens pkt. 19 burde indgå i et interessekon-flikttjek.

Til brug for Sagsøger (Advokatfirma)s arbejde med advokatundersøgelsen
etablerede Skatteministeriet et Sharepoint-site, hvor Skatteministeriet og SKAT
lagde det materiale, der var indgået i de fire tidligere undersøgelser. I et særligt
afsnit blev der desuden lagt materiale vedrørende forløbet i sommeren 2015.
Sidstnævnte materiale var klassificeret som ”Yderst Hemmeligt” , og advokat
Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 1 fik efter at være blevet sikkerhedsgodkendt
som de eneste af advokaterne i undersøgelsesgruppen adgang til dette materiale.
Om dette klassificerede materiale er det i forbindelse med klagesagen bl.a. oplyst,
at der var tale om materiale, der indgik i SØIK’s strafferetlige efterforskning på
området. Der blev således givet adgang til en Excel-fil, der indeholdt data om de
anmodninger om refusion af udbytteskat, der var omfattet af anmeldelserne til
SØIK, og der blev givet adgang til de to første politianmeldelser med bilag samt
en henvendelse fra en whistleblower og fra en udenlandsk myndighed. Bank 1
navn fremgik efter det oplyste ikke af den nævnte Excel-fil, idet navnene på
depot-banker ikke fremgik.

Undersøgerne rekvirerede desuden materiale vedrørende myndigheds-strukturen
på Skatteministeriets område samt ansættelseskontrakter mv. vedrørende de
relevante chefer og medarbejdere. I juni 2017 blev



/

16

det i pressen omtalt, at en medarbejder i SKAT, der havde beskæftiget sig med
refusion af udbytteskat havde haft en skattesag, der havde sammenhæng med hans
arbejdsfunktion, hvorfor akterne i den pågæl-dende skattesag også blev indhentet.

Af en artikel i Politiken den 10. juli 2017 fremgik, at Bank 1 nu ansås for at være
involveret i sagen om Person 1's svindel med udbytteskat. Af artiklen fremgik
således bl.a. følgende:

” Det fremgår af oplysningerne, at Person 1 og de to medsigtede ameri-
kanere er mistænkt for at have opbygget gigantiske kulisser for at gennem-
føre det årelange milliarddræn af den danske statskasse.

Svindelnummeret omfattede, ifølge bagmandspolitiets oplysninger til kol-
legerne i Tyskland, blandt andet 212 amerikanske pensionsfonde, som til-
syneladende ikke eksisterede.

[…]

27 af de formodede fiktive amerikanske pensionsfonde havde konto og –
ifølge bagmandspolitiet – fiktive aktieposter i den tyske Bank 1.

Disse 27 fonde har alene hentet sa mange penge ud af den danske statskas-se
i refusion af udbytteskat, at de – hvis det skulle vare rigtigt – skulle eje aktier
i danske selskaber for 185 milliarder kroner.”

Sammenhængen mellem Person 1 og Bank 1 blev endvidere omtalt i Politiken den
11. juli 2017.

Kammeradvokaten har i klageskrivelsen citeret fra en artikel af 2. november 2017
fra DR.dk, hvor Bank 1 rolle i udbyttesagen blev uddy-bet. Artiklen er ikke
fremlagt for Advokatnævnet.

Sagsøger (Advokatfirma) afleverede advokatundersøgelsen i december 2017.

Af den færdige advokatundersøgelse fremgik i kapitel 13, afsnit 2.2. bl.a. følgende
om Sagsøger (Advokatfirma)s adgang til materiale:

” 2.2 Vores adgang til materiale

2.2.1 SKAT har i forbindelse med tidligere undersøgelser givet udtryk for det
standpunkt, at man standsede refusionen af udbytteskat, straks man havde
fornødent grundlag herfor. Vi har fundet, at vi ikke med rimelighed kan
vurdere berettigelsen af dette standpunkt, uden at vi har haft mulig-hed for at
få i hvert fald et vist indblik i det materiale, der indgår i statsad-vokatens
efterforskning. Advokat Sagsøger 1 og advokat Sagsøger 3 har derfor med
samtykke fra Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International
Kriminalitet haft adgang til dele af materialet fra den tidlige fase af
efterforskningen, og de bemærkninger, som indehol-des i afsnit 3 nedenfor og
i kapitel 16, afsnit 3.2.13 og 3.2.14, nedenfor, hi-drører alene fra dem.



/

17

Det materiale om forløbet hen over sommeren 2015 og om SKATs anmel-
delser til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Krimina-
litet, som vi har haft adgang til, hidrører i det hele fra SKAT. Det omfatter
redegørelser for de undersøgelser, som SKAT foretog efter at have modta-get
de første oplysninger om den formodede svindel, oplysninger om grundlaget
for beslutningen den 6. august 2015 om midlertidigt at indstille al refusion af
udbytteskat samt Excel-filer indeholdende data om de anmodninger om
refusion af udbytteskat, som er omfattet af de indgiv-ne anmeldelser.
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet har
oplyst, at det efterforskningsmateriale, som vi ikke har haft adgang til, ikke
rummer oplysninger, der kan have betydning for vo-res vurdering af, om
enkeltpersoner har begået fejl eller forsømmelser.

Sagsøger 1 og Sagsøger 3 har i overensstemmelse med kommissoriet sammen
med Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet
vurderet, hvad der kunne kompromittere efterforskningen.

Vi deler statsadvokatens opfattelse af at gengivelsen af forløbet hen over
sommeren 2015 nødvendigvis må være af meget overordnet karakter.”

Af Skatteministeriets pressemeddelelse af 19. december 2017 fremgik bl.a.
følgende om undersøgelsens konklusion:

” Advokatundersøgelsen bekræfter det billede, som tidligere undersøgelser af
bl.a. Rigsrevisionen også har påvist. Blandt andet konkluderer redegø-relsen,
at SKATs kontrol med udbytteskat var utilstrækkelig. At der var usikkerhed
omkring ansvarsområderne på udbytteområdet i SKAT. At it-systemerne ikke
fungerede tilfredsstillende. Og at Skatteministeriets tilsyn med SKAT i
perioden med formodet svindel ikke var godt nok.

Sagsøger (Advokatfirma) har vurderet en lang række embedsmand i
Skatteministeriet og SKATs mulige ansvar, men finder ikke grundlag for at der
indledes sag om disciplinært ansvar eller ansættelsesretligt ansvar mod de
pågældende.

SKATs konstituerede direktør Person 2 har på baggrund af redegørelsens
anbefaling besluttet at gennemføre tjenestlige samtaler med en direktør og
underdirektør i SKAT med henblik på afklaring af forløbet fra modtagelsen af
de første oplysninger om mulig svindel frem til udbytterefusionen blev bero
stillet. De tjenestlige samtaler vil blive gen-nemført med bistand fra
undersøgelsesleder Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 1 fra Sagsøger
(Advokatfirma). Herefter vil der blive taget stil-ling til det videre forløb.”

Advokat 1 har i forbindelse med klagesagen oplyst, at der hos Sagsøger
(Advokatfirma) i alt blev registreret 1.275,25 timer på sagen med advo-
katundersøgelsen. Heraf havde advokat Sagsøger 3 brugt 425,5 timer, advokat
Sagsøger 1 138,75 timer, advokat Sagsøger 2 17,17 timer, advokat Sagsøger 4
41,25 timer. Her-udover bistod Advokat 3 og en yngre ansat advokat med ud-
arbejdelsen af undersøgelsens kapitel 4, hvor lovgrundlavet for beskat-ning af
aktieudbytter og refusion af udbytteskat blev beskrevet. Afsnit-



/

18

tet er en deskriptiv redegørelse for lovgrundlaget og blev lavet uden kendskab til
det faktum, som undersøgelsen skulle forholde sig til, herunder dokumenterne på
det oprettede Sharepoint-site. Advokat 3 registrerede 15,6 timer i forbindelse med
sit arbejde, og den yngre ansatte advokat registrerede 17,5 timer. Den yngre
ansatte advokat havde ligeledes bistået Advokat 3 i forbindelse med udfærdigelse
af hans legal opinion til Bank 1 i 2015.

Herudover har fem andre advokater registreret tid på sagen vedrøren-de
advokatundersøgelsen.

…

Det efterfølgende forløb
Skattestyrelsen orienterede ved brev af 23. oktober 2018 Skatteministeri-et om, at
man var blevet opmærksom på, at Sagsøger (Advokatfirma) i 2014 og 2015 havde
rådgivet Bank 1, som nu var sagsøgt af Skattestyrelsen i ”udbyt-
tesagskomplekset” . …

Sagsøger (Advokatfirma) blev i brev af 29. oktober 2018 fra skatteministeren bedt
om at redegøre for, hvordan Sagsøger (Advokatfirma) mente at have levet op til
habili-tetskravene, som blev stillet i forbindelse med udbuddet af advokatun-
dersøgelsen.

Sagsøger (Advokatfirma) skrev i brev af 2. november 2018 bl.a. følgende til
skattemi-nisteren:

” I forbindelse med de overvejelser, som vi i slutningen af december 2016 og
januar 2017 gjorde os om, hvorvidt vi skulle afgive bud pa undersøgel-sen,
var vi selvsagt meget opmærksomme pa eventuelle interessekonflik-
ter/forhold, der kunne medføre, at Sagsøger (Advokatfirma) matte anses som
inhabil til at foretage den udbudte undersøgelse. Vi foretog derfor
gennemgribende konflikttjek i forhold til de personer og selskaber, hvis navne
pa det tids-punkt var ude i offentligheden. Disse undersøgelser viste ikke tegn
på inhabilitet/interessekonflikt. Udbudsmaterialet, herunder folketingsbeslut-
ningen og det fastsatte kommissorium for undersøgelsen, indeholdt ikke
navne, så det var ikke muligt at foretage yderligere specifikke undersøgel-ser.
De typer af forhold, som undersøgelsen skulle vedrøre, var som anført i
udbuddet beskrevet som ’den formodede svindel med tilbagesøgning af
indeholdt udbytteskat’. Denne beskrivelse var ikke – og kunne på daværen-de
tidspunkt ikke være – særlig præcis med hensyn til de typer af transak-tioner,
som det drejede sig om. Anvendelsen af ordet ’svindel’ indehar dog, at det
matte dreje sig om formodet strafbare forhold. Vi spurgte derfor blandet
andet partnerne i vores skatteafdeling, om de havde kendskab til, at Sagsøger
(Advokatfirma) skulle have rådgivet om forhold, som måtte kunne karakte-
riseres som strafbare eller formodet strafbare, hvilket de afviste.

På det grundlag afgav Sagsøger (Advokatfirma) som nævnt i vores tilbud en
erklæring om at være habil/fri for interessekonflikter.

Vi har i det materiale, der fulgte med vores tilbud, i de relevante personers
cv’er oplyst om deres arbejde med rådgivning af udenlandske banker og



/

19

pensionsinstitutter om tilbagesøgning af dansk udbytteskat. Kort tid efter at
Sagsøger (Advokatfirma) var blevet tildelt opgaven med at foretage
advokatundersø-gelsen, blev partner Sagsøger 3 kontaktet af en journalist,
der spurgte ind til den rådgivning, som Sagsøger (Advokatfirma) matte have
ydet pa området. Sagsøger 3 underrettede umiddelbart efter denne samtale
kontaktpersonen i Skatteministeriet og oplyste om samtalens ind-hold. Hans
henvendelse skyldtes ikke en overvejelse om, hvorvidt erklærin-gen under
disse omstændigheder fortsat kunne anses for at vare afgivet med rette, men
alene et ønske om, at Skatteministeriet skulle vare bekendt med samtalen, for
det tilfælde, at den ville afstedkomme presseomtale. Vi kan nu forstå, at
Folketingets Skatteudvalg blev orienteret om samtalen.

De to udtalelser, som du henviser til, blev afgivet til den tyske afdeling af det
globale Advokatfirma 1 som advokat for Bank 1, en tysk reguleret finansiel
virksomhed, i februar 2014 og august 2015. 2014-udtalelsen blev afgivet af
en partner, som havde forladt Sagsøger (Advokatfirma) forud for udbuddet af
advokatundersøgelsen. 2015-udtalelsen behandler navnlig spørgsmålet, om
der siden 2014-udtalelsen var sket en udvikling, som rokkede ved dens
forudsætninger. [...]. Ved det tjek, der i januar 2017 blev foretaget i Sagsøger
(Advokatfirma)s skatteafdeling, blev der ikke konstateret kend-skab til
rådgivningen, og relationen til Bank 1 blev derfor ik-ke nævnt i forbindelse
med vores habilitetsundersøgelser, hverken forud for at vi afgav tilbuddet på
advokatundersøgelsen eller på noget senere tidspunkt.

Det var først ved modtagelsen af dit brev, at Sagsøger (Advokatfirma)s
ledelse blev opmærksom pa eksistensen af de to udtalelser. Vi har selvfølgelig
læst dem nøje.

Det er vores opfattelse, at udtalelserne angiver den skatteretlige stilling
korrekt. Udtalelserne vedrører regler om skat ved aktieudlån og således ik-ke
det, som i andre sammenhænge kar varet omtalt som ’svindel’ med ud-
bytteskat. Men man har øjensynlig ved udarbejdelsen af de to udtalelser ikke
været tilstrækkelig opmærksom på risikoen for misbrug, hvorfor de to
udtalelser ikke lever op til Sagsøger (Advokatfirma)s standard for rådgivning.
Hverken i dag eller på de tidspunkter hvor det blev afgivet. De burde derfor
klart ik-ke have varet afgivet. Det er kommet meget bag pa os, at det er sket,
og det beklager vi stærkt.

Blot for en ordens skyld kan jeg oplyse, at kapitel 4 i vores redegørelse –
Lovgrundlaget for beskatning af aktieudbytte og refusion af udbytteskat – er
skrevet på grundlag af et oplag fra en medarbejder, som havde deltaget i
behandlingen af 2015-udtalelsen til Bank 1, men at denne ikke har arbejdet
med selve undersøgelsen og SKATs materiale. Ingen af de Sagsøger
(Advokatfirma)medarbejdere, der deltog i selve advokatundersøgelsen, har
ar-bejdet med nogen af de to udtalelser.

Til brug for advokatundersøgelsen stillede Skatteministeriet/SKAT et site til
rådighed, hvorpå var uploadet det materiale, som indgik i undersøgel-sen, og
som SKAT gjorde tilgængeligt for de personer, der deltog i under-søgelsen.
En særskilt del af sitet var omgivet af særlige sikkerhedsforan-staltninger,
idet det rummede materiale om forløbet hen over sommeren 2015, hvor SKAT
ved henvendelser udefra blev gjort opmærksom på den



/

20

mulige svindel, herunder SKATs anmeldelse til Statsadvokaten for Særlig
Økonomisk og International Kriminalitet. Partnerne Sagsøger 1 og Sagsøger
3, der som de to eneste fik adgang til denne del af undersøgelsesmaterialet,
blev som betingelse herfor underlagt en særlig tavshedspligt – en
tavshedspligt, der fortsat består. I øvrigt blev adgangen til sitet for samtlige,
der havde medvirket i undersøgelsen, lukket, da un-dersøgelsen og de
opfølgende tjenestlige samtaler med to embedsmand var gennemført.
Navnene pa de personer og selskaber, som figurerer i det ma-teriale, som
SKAT har sendt til statsadvokaten, er derfor ikke tilgængelige for os.

Det er vores klare opfattelse, at den undersøgelse, som vi i 2017 har udført
for Skatteministeriet, har varet ordentlig, grundig og rigtig og ikke har va-ret
påvirket af, at der tidligere i 2014/15 har varet ydet rådgivning til
Advokatfirma 1 – allerede fordi de personer, der deltog i undersøgelsen, ikke
havde kendskab dertil.

…

Kort fortalt er vores advokatundersøgelse for SKAT altså fortsat rigtig og
påvirkes ikke af de nye oplysninger. Vi er ikke inhabile, og vores erklæring til
Skatteministeriet blev derfor afgivet med rette. Vi tager klar afstand fra
skattesvindel og vi tager også klar afstand fra den rådgivning om aktielån,
som blev ydet i 2014/15, hvor der ikke har været tilstrækkelig opmærksom-
hed på risikoen for, at rådgivningen ville kunne misbruges. Vi ved ikke, om
vores udtalelser efterfølgende er blevet misbrugt og af hvem, men det en klar
fejl, at vi overhovedet har afgivet dem. Det skulle ikke være sket.”

Advokat 1 har i forbindelse med klagesagen præciseret, at beslutningen om at
udtræde af sagerne for de canadiske pensionskasser blev truffet ud fra en
forretningsmæssig vurdering af, at Sagsøger (Advokatfirma) ik-ke ønskede at
agere advokat i tvister om krav om tilbagekaldelse af re-fusion af allerede udbetalt
udbytteskat.

I ”Opdateret kommentar om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning i forlængelse
af redegørelse til Skatteministeren” den 11. november 2018 på Sagsøger
(Advokatfirma)s hjemmeside fremgik bl.a. følgende:

” Sagsøger (Advokatfirma) har ikke udarbejdet en ”udbytteskattemodel” for
en tysk bank, og vi har heller ikke blåstemplet den

Vi vil gerne slå fast, at vi aldrig har rådgivet om eller bidraget til svindel med
refusion af udbytteskat. Vi tager skarpt afstand fra enhver form for svindel,
bedrag og skatteunddragelse. Og vi er fuldt ud opmærksomme pa, at vi som
advokatvirksomhed har et særligt etisk ansvar i forhold til at vurdere, om
vores rådgivning kan blive brugt i kriminelt øjemed. Det var der heller intet,
der tydede på i 2014 og 2015, da vi afgav vores legal opini-ons til det tyske
advokatfirma, og vi ved fortsat ikke, om det er sket.

Vores medarbejder skulle i udtalelserne vurdere risici for en tysk bank ved
virket som depotbank i forbindelse med aktielån samt køb og salg af danske
aktier til sine kunder knyttet til en konkret model om aktielån mv. Vi fik
forelagt modellen - og har således ikke udviklet den. Den var udarbejdet af



/

21

et andet advokatfirma, som også havde afgivet vurdering om den skatte-
mæssige stilling for dem, der handlede og lånte aktier under modellen. Det
betyder også, at vi ikke har foretaget en vurdering af modellen. Vi har der-
med heller ikke blåstemplet den. En blåstempling ville have varet, at vi var
blevet bedt om at udarbejde en såkaldt 'second opinion' af modellen og af
dens skattemæssige konsekvenser. Det blev vi ikke bedt om, og det har vi ikke
gjort.

Pa trods af at vi ikke har lavet skattemodellen, så var det vores opfattelse, at
den model for refusion af udbyttebeskatning i forbindelse med aktielån mv.,
som vi blev præsenteret for af den tyske advokatvirksomhed, var lov-lig, hvis
den i øvrigt blev anvendt som forudsat og beskrevet. Den tyske
advokatvirksomhed har lavet modellen og beskrivelsen baseret pa en un-
derliggende dansk skatteopinion fra et andet dansk advokatfirma. Os be-
kendt har denne i anden sammenhæng varet forelagt advokatmyndighe-derne,
uden at det har givet dem anledning til bemærkninger. Konklusio-nen på
vores vurdering af bankens risici forbundet med at agere depotbank ved
aktielån, køb og salg for sine kunder i forhold til udbyttebetalende dan-ske
aktier var derfor også, at disse risici var begrænsede.

Samtidig er det også vigtigt at understrege, at refusion af udbytteskat samt
lån af og handel med udbytte giv ende aktier og dobbeltbeskatnings-aftaler
pa tværs af landegrænser er en kompleks, men integreret del af det finansielle
system og skattesystemet. Dobbeltbeskatningsoverenskomster er traktater
med andre lande, der bl.a. skal tiltrække internationale inve-storer til
Danmark og også muliggøre, at danske investorer kan investere
internationalt. Derved kan de opnå en fordelagtig skattestilling i relation til
de udbytter, der udloddes pa aktierne.

Vi har intet kendskab til, hvordan banken efterfølgende valgte at tilrette-
lægge sine depotydelser i forhold til sine kunder. Det er imidlertid klart, at
banken ikke kunne bruge Sagsøger (Advokatfirma)s opinion og konklusion,
hvis den i stedet tilbød sine kunder andre ydelser eller fraveg modellen og
forudsæt-ningerne. Af samme grund har vi svært ved at se, at Sagsøger
(Advokatfirma)s rådgiv-ning skulle kunne vare blevet misbrugt.

Vi har forstået, at der nu er indikationer af, at banken eller dens kunder
muligvis er involveret i svindel mod den danske stat inden for netop ud-
bytteskatterefusionsområdet. Det er vi lige så oprørte over som alle andre. Og
hvis det er tilfaldet, så er det naturligvis meget beklageligt, at Sagsøger
(Advokatfirma) overhovedet – gennem den tyske advokatvirksomhed – har
ydet rå-dgivning til banken om dansk ret i 2014 og bekræftet denne i 2015.

Efter vores meget detaljerede gennemgang af forløbet i forbindelse med vo-
res udarbejdelse af de pågældende opinions kan vi nu imidlertid konstate-re,
at vi inden vi afgav vores opinion netop sikrede os, at den fremlagte model
ikke skulle kunne føre til refusion af udbytteskat flere gange for ud-bytte fra
samme aktie.

Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at det i offentligheden fremstår som om, at
den model, som vi har baseret vores opinion om noget helt andet pa, nu
mistankes for at vare modellen for svindel. Det er efter vores klare opfattel-se
en misforståelse. Den svindel, der matte have foregået, må efter vores



/

22

vurdering nødvendigvis vare sket på andre mader end netop at følge den
model, vi har baseret vores udtalelse pa. Fx ved at gennemføre aktie-
transaktionerne pa en anden måde, som kunne give mulighed for at søge
refusion af udbytteskat flere gange for udbytte på samme aktie, eller lige-frem
i form af dokumentfalsk, bedrageri mv.

Vores opinions til en tysk advokatvirksomhed med en tysk bank som klient
gjorde os ikke inhabile i forhold til advokatundersøgel-sen for
Skatteministeriet

Det er vores klare opfattelse, at vi var habile og dermed ikke har varet i en
dobbeltrolle, da vi bød på og gennemførte opgaven med at udarbejde ”Re-
degørelse om SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat” til Skattemini-
steriet. Dette vil vi redegøre nærmere for over for Advokatrådet og Advo-
katnævnet.

I december 2016 udbød Skatteministeriet en advokatundersøgelse om
udbytteskattesagen. Undersøgelsen skulle ikke vurdere det, som Skattemi-
nisteriet betegnede ”den formodede svindel” . Den skulle navnlig beskrive
årsagerne til, at SKAT først i sommeren 2015 blev opmærksom pa den for-
modede svindel, som tilsyneladende havde stået pa i flere år. Undersøgel-sen
skulle tillige vurdere, om Skatteministeriet havde tilsidesat sin pligt til at fore
tilsyn med SKAT, og tage stilling til, om der i SKAT og Skattemi-nisteriet var
begået fejl og forsømmelser i tilknytning til sagen. Yderligere skulle den
vurdere, om der på den baggrund var grundlag for at indlede sager om
disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar mod embedsmand.

SKAT stillede som betingelse, at den vindende tilbudsgiver ikke måtte ”have
eller have haft klientmæssige og/eller andre relationer til de perso-ner,
selskaber mv. som er omtalt i kommissoriet og/eller beslutningsforslag af 16.
december 2016 om nedsættelse af advokatundersøgelse, som gør, at
Advokaten er inhabil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen” .

Der var en anden byder, som bad SKAT om en liste over de personer og
selskaber mv., som SKAT matte have i søgelyset i relation til svindel med
udbytterefusion, hvilket vi også var interesseret i for at kunne gennemføre et
så præcist og grundigt konfliktcheck som muligt i vores klientdatabase med
mere end 10.000 klienter. Det ønske afslog SKAT at imodekomme.

Pa daværende tidspunkt var den eneste person mv., der var offentligt kendt
som en mulig svindler af udbytterefusion, Person 1 og hans sel-skab
Udenlandsk virksomhed 1. Sagsøger (Advokatfirma) havde hverken bistået
nogen af disse eller noget selskab, som Person 1 i øvrigt var sat i forbindelse
med i pressen. Allerede fordi Sagsøger (Advokatfirma) ikke bistår nogen med
at svindle hverken statskassen eller andre, var det på denne baggrund korrekt
at erklære os habile og påtage os opgaven.

Udbytteskattesagen havde tidligere varet undersøgt af blandt andre Rigs-
revisionen. Af den offentligt tilgængelige redegørelse om denne undersø-gelse
fremgik, at det var Skatteministeriets opfattelse, at aktielån ikke var omfattet
af sagen om den formodede svindel. Det ville derfor have varet ir-relevant at
foretage en søgning rettet mod sager om aktielån.



/

23

Kendskab til internationale skatteforhold var ikke nævnt i udbudsmateria-let
som en kvalifikation, som en tilbudsgiver skulle besidde. Henset til, at
undersøgelsen skulle angå netop skatteområdet, fandt vi det dog naturligt i
den relevante advokats cv at indsatte oplysning om dennes erfaring med
området, herunder med rådgivning om udbytte.

Kort tid efter, at vi var blevet tildelt opgaven med advokatundersøgelsen,
spurgte en dagbladsjournalist ind til den rådgivning, som Sagsøger
(Advokatfirma) måtte have ydet på området, og vi bekræftede, at vi
beskæftigede os med rå-dgivning om udbytter. Vi refererede straks denne
samtale over for Skatte-ministeriet - ikke fordi den såede tvivl om vores
habilitetserklæring, men af hensyn til ministeriets eventuelle presseberedskab.
Vi kan nu forstå, at Skatteministeriet orienterede Folketingets partier om
vores henvendelse.

Skatteministeren har nu gjort os opmærksom på, at kunder i den tyske bank,
som vi rådgav gennem den tyske advokatvirksomhed i 2014 og 2015, muligvis
er involveret i svindel med refusion af udbytteskat.

Som allerede nævnt har vi ikke på nogen måde ydet rådgivning til banken om
aktielån og -handler eller tilknyttede muligheder for refusion af udbyt-teskat.
Vi har rådgivet banken om dens ansvarsmæssige stilling under dansk ret for
depotbankydelser til dens kunder som anført ovenfor, hvis bankens kunder og
skattemyndighederne matte se forskelligt på den skatte-mæssige behandling
af de transaktioner, som vi fik forelagt. Hvis banken og dens kunder havde
fulgt den model, som vi var blevet bedt om at lægge til grund for vores
vurdering, ville den netop ikke have kunnet bidrage til svindel. Den model, vi
blev bedt om at lægge til grund for vores opinion, ligger inden for det
område, som Skatteministeriet over for Rigsrevisionen havde oplyst netop
ikke vedrører svindel med udbytteskat.

Vi er selvsagt meget kede af at konstatere, at vi eventuelt, omend indirekte,
måtte have rådgivet en virksomhed, der nu kædes sammen med udbyt-
teskattesvindel i Danmark. Det var imidlertid på ingen måde muligt for os
– eller for den sags skyld andre tilbudsgivere på opgaven for SKAT – at kunne
konstatere en sådan sammenhæng, for Skatteministeriet selv – flere år senere
– giver os denne information. Vi mener derfor, at vi har gjort alt, hvad der var
muligt for at sikre os imod habilitetsproblemer, da vi påtog os opgaven.

Samtidig vil vi gerne understrege, at vi fortsat står på mål for det faglige
indhold af den redegørelse, vi leverede til Skatteministeriet.

Personalemæssige konsekvenser

Medarbejdere i Sagsøger (Advokatfirma) valgte desværre – i sommeren 2018
– at påta-ge sig at være advokat for nogle canadiske pensionskasser i relation
til en allerede verserende tvist med Skattestyrelsen vedrørende
udbytterefusion. Der er tale om repræsentation i en reel tvist, og det er
naturligvis helt le-gitimt. Alle har krav på en advokat. Under hensyn til
sagens karakter, og at arbejdet for Skatteministeriet med skatteundersøgelsen
var afsluttet længe før, var det også i orden efter de advokatetiske regler. På
trods heraf indebar påtagelsen af sagerne en tilsidesættelse af vores egne
retnings-linjer, idet vi blandt andet i lyset af udbytteskandalen ikke har ønsket
at



/

24

agere advokat i sådanne tvister. Det er efter vores opfattelse udtryk for dårlig
dømmekraft og en menneskelig fejl fra de pågældendes side. Derfor har vi
også opsagt klientforholdet, og visse medarbejdere er fratrådt.

Vi vedstår vores værdigrundlag om, at der aldrig må kunne sattes spørgs-
målstegn ved Sagsøger (Advokatfirma)s troværdighed eller ordentlighed.
Endelig er vi i gang med at drøfte, hvilke yderligere tiltag vi kan gøre for at
imødegå så-danne situationer i fremtiden.”

Kammeradvokaten indgav på vegne af Skatteministeriet nærværende klage den
21. december 2018.

Af en artikel i Børsen den 21. januar 2019 fremgik bl.a. følgende:

” Undersøgte Skat i 2017
Rådgivningen af Bank 1 gennem bankens tyske advokater er dermed gentaget
kun tre-fire uger efter, at Sagsøger (Advokatfirma) også fik til opgave at lave
Skatteministeriets advokatundersøgelse om svindelen med udbyt-teskat, som
blev færdig i 201 7.

Men Advokat 4 forklarer, at advokatfirmaet dengang ikke havde nogen anelse
om, at Bank 1 skulle være involveret i nogen form for svindel. Derfor mener
han heller ikke, Sagsøger (Advokatfirma) har handlet i strid med reglerne for
inhabilitet.

Samtidig understreger han, at den omtalte skattemodel ikke opfordrer til
noget ulovligt, ligesom han heller ikke mener, modellen kan vare blevet di-
rekte brugt i svindelsen med udbytteskat.

’Vi har bistået med noget, som efter vores vurdering var klart lovligt, og vi
har ingen formodning om, at det skulle bruges til svindel. At det så måske var
Skatteministeriets formodning, er først noget, vi far at vide, da skatte-
ministeren skriver til os i oktober 2018, ’ siger Advokat 4.

Skatteminister (V) undrer sig over, at oplysningen om rådgivningen ikke er
kommet frem noget før.

’Det sætter et alvorligt spørgsmålstegn ved Sagsøger (Advokatfirma)s
troværdighed i de forklaringer, de har afgivet tidligere,’ siger han og henviser
til, at det ma være op til Advokatnævnet, om habilitetsreglerne er overtrådt.

’For mig virker det mærkeligt, at man med den ene del af forretningen vil
arbejde for staten med at undersøge, om reglerne for udbytteskat er blevet
overholdt, mens en anden del af forretningen rådgiver om udbytteskatte-
finter, som godt nok er lovlige, men altså er finter. For mig harmonerer de to
ting ikke med hinanden,’ tilføjer Skatteminister.”

Skatteminister gav i artiklen desuden udtryk for, at der ikke umiddelbart var kritik
at sætte på Sagsøger (Advokatfirma)s advokatunder-søgelse.

Af en artikel i Børsen den 23. januar 2019 fremgik bl.a. følgende:



/

25

” Skatteministeren ærger sig over forløbet.

’Hele den her diskussion er skadelig for både Sagsøger (Advokatfirma) og
skatteforvalt-ningen. Derfor havde jeg gerne været den foruden,’ siger
Skatteminister, som dog fortsat mener, at man har fået leveret en god
undersø-gelse fra Sagsøger (Advokatfirma) om udbytteskandalen.

Samtidig understreger han, at man ikke kendte til det konkrete problem med
Bank 1 i 2017.

’Det, der er problemet i den her sag, er oplysninger, der kommer frem, og
som ikke var fremme, dengang Sagsøger (Advokatfirma) vandt udbuddet. Der
kan man selvfølgelig diskutere, hvilken adgang de selv havde til
oplysningerne, og om de burde have vist det tidligere. Det skal
Advokatnævnet nu tage stil-ling til,’ tilføjer Skatteminister.”

Salær
I forbindelse med aftalen af 13. marts 2017 blev der aftalt en samlet pris på
3.500.000 kr. ekskl. moms for Sagsøger (Advokatfirma)s arbejde med advokatun-
dersøgelsen.

Sagsøger (Advokatfirma) opkrævede således ved faktura af 16. august 2017 til
Skatte-ministeriet et salær på 700.000 kr. ekskl. moms for arbejdet med advo-
katundersøgelsen. Af fakturateksten fremgik, at der var tale om en a conto faktura
efter afholdelse af et midtvejsmøde den 11. august 2017.

Ved faktura af 21. december 2017 til Skatteministeriet opkrævede Sagsøger
(Advokatfirma) yderligere 2.800.000 kr. ekskl. moms for arbejdet med advoka-
tundersøgelsen.

Parternes påstande og anbringender:
Klager:
Adfærdsklagen
Klagepunkt 1
Advokat Boris K. Frederiksen har på vegne af Skatteministeriet påstået, at
Sagsøger (Advokatfirma), advokat Sagsøger 2, advo-kat Sagsøger 1, advokat
Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 har tilsidesat god advokatskik ved at have
påtaget sig hvervet som uvildige undersøgelsesadvokater trods inhabilitet.
Klagepunkt 2
…
Advokat Boris K. Frederiksen har indledningsvis for så vidt angår alle indklagede
og begge klagepunkter gjort følgende gældende:

” …
2. SAGENS TEMA OG RAMME
Adfærdsklagerne og salærklagen udspringer af samme forhold. Omdrej-
ningspunktet for alle klager er nemlig, om Sagsøger (Advokatfirma) har
tilsidesat de advokatetiske regler om interessekonflikt ved
repræsentationsforhold inden for udbyttesagskomplekset.



/

26

Først ved at foretage en uvildig advokatundersøgelse for Skatteministeriet,
efter Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en aktør i udbyttesagen.
Dernæst ved at repræsentere canadiske pensionsplaner over for
skattemyndighederne i sager om uberettiget refusion af indeholdt udbytteskat
for den tidsperio-de, som Sagsøger (Advokatfirma) havde undersøgt.

Udbyttesagen dækker over et sagskompleks, hvor den danske stat formodes at
være blevet svindlet for 12, 7 milliarder kroner. Svindlen foregik i perio-den
2010 til 2015. Svindlen er foregået ved at benytte udenlandske pen-
sionsplaner og selskaber – i særdeleshed små amerikanske pensionsplaner
uden nogen videre egenkapital – der på papiret ikke skal betale udbyt-teskat.
De har altså krav på at få indeholdt udbytteskat refunderet fra sta-ten – hvis
de har ejet aktier og haft ret til udbyttet.

Pensionsplanerne mv. har til sammen hævdet at have ejet akter, der har givet
ret til refusion på 12, 7 milliarder kroner. Afdækningen af sagskom-plekset
har vist, at pensionsplanerne mv. ikke har ejet aktier. Og de har derfor ikke
haft ret til refusion. SKAT er derimod blevet forledt til at udbe-tale refusion til
pensionsplaner mv., der ikke havde krav herpå.

Alle udbetalinger er sket på baggrund af ansøgninger. Ansøgningerne blev
fulgt af angivelig dokumentation for ejerskab. Den dokumentation be-stod
blandt andet i en dividend credit advice, hvoraf det fremgik, at pen-
sionsplanen ejede en given aktiepost, og at der var blevet indeholdt udbyt-
teskat. De oplysninger var centrale for udbetaling af refusion. Dividend credit
advice blev udstedt af de custodians (formueforvaltere), som angive-ligt
skulle opbevare aktierne på vegne af pensionsplanerne mv. Dokumen-tet er af
stor betydning, idet det udloddende selskab ikke registrerer den endelige
modtager af udbyttet, som dermed kan være berettiget til refu-sion.

Bank 1, som Sagsøger (Advokatfirma) har rådgivet, er en af de custodians,
der er indblandet – og sagsøgt af Skattestyrelsen – i udbyttesa-gen. Bank 1
har udstedt dividend credit advices, som er blevet anvendt til at opnå refusion
af cirka 1, 1 mia. kr. Bank 1 er dermed en helt central part i udbyttesagen.

Udbyttesagskomplekset dækker over hele retsopgøret som følge af den yderst
omfattende svindel. Det vil blandt andet sige
• de administrative afgørelser om tilbagekaldelse af tidligere af- 

gørelser om refusion af indeholdt udbytteskat, som Skattesty-
relsen har truffet,

• den strafferetlige efterforskning, som SØIK forestår, 
• de civilretlige erstatningskrav, som Skattestyrelsen har rejst, 

og
• de ansættelsesretlige følger, som Sagsøger (Advokatfirma) og

Kammerad- 
vokaten har vurderet.”

Advokat Boris K. Frederiksen har desuden gjort følgende gældende for så vidt
angår spørgsmålet om ansvarssubjekt:

” […].



/

27

5. ANSVARSSUBJEKTET
5.1 Advokatpartnerselskabet er ansvarlig

Sagsøger (Advokatfirma) gør gældende, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke er
ansvarlig for tilsidesættelsen af god advokatskik, der følger af retspleje-
lovens § 126. Sagsøger (Advokatfirma)s standpunkt er i strid med ordlyden af
retsplej-elovens§ 127 a, som fastslår, at ’§§ 125-127 gælder også for
advokatselska-ber.’

Advokatselskaber er efter ordlyden omfattet af § 126 om god advokatskik.
Loven indeholder i den forbindelse ingen begrænsninger.

Lovmotiverne bekræfter, at § 126 også gælder advokatselskaber:

’Forslaget medfører, at reglerne om de særlige advokatpligter§§ 125 og 126
[...] også gælder for advokatselskabet som sådan’ (vores udeladelse), jf.
Lovforslag nr. 150 om ændring af retsplejeloven fremsat d. 17. januar 1990,
særlige bemærkninger til nr. 9.

I lovmotiverne til retsplejelovens § 147 b, der hjemler retten til at indbrin-ge
en disciplinærklage for Advokatnævnet, følger direkte, at:

’Forslaget indebærer, at klager over selskabet som sådant vil kunne ind-
bringes for Advokatnævnet efter disse regler. Der vil navnlig i tilfælde, hvor
reglerne om anvendelse af firmanavn og reglerne om annoncering
overtrædes, samt hvor klientkontoreglerne ikke overholdes, kunne tænkes at
være behov for at kunne klage over selskabet som sådant. Der vil endvi-dere
efter forslaget ikke være noget til hinder for, at såvel selskabet som den
advokat, der direkte har givet anledning til klage, indbringes for Ad-
vokatnævnet.’ (vores understregning), jf. Lovforslag nr. 150 om ændring af
retsplejeloven, fremsat d. 17. januar 1990, særlige bemærkninger til nr. 12-17

Både lovens ordlyd og forarbejder fastslår således tydeligt, at der er mulig-
hed for at indklage såvel advokatselskabet som den advokat, der har givet
anledning til klagen.

Nævnskendelser uden principiel stillingtagen (bilag AD og AE) og littera-
turens bemærkninger ændrer ikke derpå.

Der er ingen støtte for Sagsøger (Advokatfirma)s synspunkt om, at firmaet
alene skal identificeres med managing partner og bestyrelse.

Alle medarbejderes viden og handlinger må tilregnes Sagsøger
(Advokatfirma) som fir-ma. Det gælder blandt andet den advokat, som
Sagsøger (Advokatfirma) ikke vil oplyse navnet på, der har arbejdet i henhold
til partnerinstruks. Det gælder også de medarbejdere og indehavere i
skattegruppen, der har haft kendskab til, at Sagsøger (Advokatfirma) rådgav i
Bank 1-sagen. Og det gælder Sagsøger 3 konflikttjek.

5.2 Advokatundersøgelsen



/

28

Sagsøger (Advokatfirma) er ansvarlig, dels pga. dets ansvar ef-ter
retsplejelovens § 127a jf. § 126, dels fordi det var selskabet, der indgik
aftalen med Skatteministeriet om gennemførsel af en uvildig advokatun-
dersøgelse (bilag 15). Firmaet har valgt, hvilke konkrete medarbejdere der
skulle udføre arbejdet på undersøgelsen. Det kan ikke passe, at Skattemini-
steriet skal undersøge og gætte sig frem til, hvem der har sagsbehandlet på
sagen, når klienten – i dette tilfælde Skatteministeriet – har kontraheret med
firmaet.

Interessekonflikten kan i øvrigt tilregnes firmaet, idet der var positiv viden om
interessekonflikten inden for firmaet, og idet det manglende konflikt-tjek kan
tilregnes firmaet.

De individuelle advokater er ansvarlige for tilsidesættelsen af god advo-
katskik.

Sagsøger 3 forestod konflikttjek ved påtagelse af hvervet som uvildig
undersøgelsesadvokat. Konflikttjekket blev ikke udført til-strækkeligt grundigt
(afsnit 3.2.2, ovenfor). Sagsøger (Advokatfirma) gjorde intet for at sikre sig
imod, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke havde rådgivet nogen af de mange
ukendte parter, som Sagsøger (Advokatfirma) vidste var involveret i
udbyttesa-gen, men hvis identitet Sagsøger (Advokatfirma) ikke kendte på
tidspunktet for Sagsøger 3's konflikttjek. Hvis konflikttjekket var blevet udført
tilstrækkeligt grundigt, var interessekonflikten blevet opdaget. Sagsøger 3 har
dermed tilsidesat god advokatskik.

Sagsøger 2. Sagsøger 1 og Sagsøger 4 gør gældende, at de dele-gerede
ansvaret for konflikttjek til Sagsøger 3. Når Sagsøger 3 ikke har foretaget et
tilstrækkeligt konflikttjek, har alle de indklagede advokater tilsidesat god
advokatskik. For hver enkelt sagsbehandlende advokat er ansvarlig for
konflikttjekket. Ansvaret kan ik-ke med frigørende virkning delegeres til en
enkelt.

Sagsøger 2 havde som skattekyndig en særlig mulighed for at finde ud af, om
hans skatteafdeling – som tilfældet var – havde ydet rådgivning, som gjorde
Sagsøger (Advokatfirma) inhabil. Det kan ikke afvises, at han har fået kend-
skab til rådgivningen af Bank 1 gennem proceduren for gennemgangen af nye
sager i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling.
…”

Ad klagepunkt 1
For så vidt angår klagepunkt 1 har advokat Boris K. Frederiksen på vegne af
Skatteministeriet gjort følgende sammenfattende anbringender gældende:

”[…].

3. DEN UVILDIGE ADVOKATUNDERSØGELSE

3.1 Inhabilitet

Sagsøger (Advokatfirma) har rådgivet Bank 1, der er sagsøgt i
udbyttesagskomplekset. Bank 1 er sagsøgt, fordi Bank 1 har udstedt de
dokumenter, der er blevet an-



/

29

vendt til at opnå refusion af mere end 1 mia. kr. Sagsøger (Advokatfirma)s
rådgivning til Bank 1 angik, om banken risikerede at ifalde ansvar
strafferetligt (dvs. bø-de eller fængsel) eller erstatningsretligt over for den
danske stat for at ud-stede dokumentation i form af dividend credit advices,
der skulle anvendes til at ansøge om refusion af indeholdt udbytteskat under
nogle nærmere forudsætninger. Det er rådgivning, som er blevet anvendt
(eventuelt mis-brugt) til at producere dokumentation, som har ført til
uberettiget refusion af indeholdt udbytteskat. Og rådgivningen er ydet til en
klient, der er en central spiller i udbyttesagskomplekset. Det er rådgivning
om kernen i udbyttesagen, og muligt strafansvar er ikke et sædvanligt emne
for en legal opinion.

Sagsøger (Advokatfirma) blev antaget af Skatteministeriet til at foretage en
uvildig ad-vokatundersøgelse, der skulle redegøre for forløbet og vurdere
myndighe-dernes ansvar. Det er åbenbart, at en sådan vurdering ikke kunne
foreta-ges uden en gennemgang af og forståelse for, hvordan svindlen var
foregå-et (jf. også Sagsøger (Advokatfirma)s egen rapport, bilag 31, sidetal
467).

Der er en klar forbindelse mellem sagerne, der jo er inden for samme
sagskompleks. Sammenhængen fremgår også ved, at Bank 1 spurgte Sagsøger
(Advokatfirma) igen i 2015 og 2017. Rådgivningen til Bank 1 og til
Skatteministeri-et blev således i et vist omfang ydet sideløbende.

Der var (og er) risiko for, at Sagsøger (Advokatfirma) kan blive mødt med
krav i kølvandet på rådgivningen til Bank 1 i udbyttesagskomplekset, der har
med-ført et milliardtab for statskassen, jf. UfR 2000.365/2 H. Sagsøger
(Advokatfirma)s ege-ninteresse i sagen fører også til inhabilitet.

3.2 Tilregnelse

3.2.1 Positiv viden

En række medarbejdere hos Sagsøger (Advokatfirma) havde kendskab til
rådgivningen til Bank 1:

• Advokat Vidne 2, indehaver, havde taget sa- 
gen ind.

• Flere ansatte, i hvert fald Advokat 3 og en ansat 
advokat, arbejdede på rådgivningen til Bank 1 og var stadig i
firmaet i 2017. Sagsøger (Advokatfirma) vil ikke oplyse navne
på de even-tuelle øvrige involverede ansatte.

• Advokat 3 rådgav Bank 1 i 2017, efter Sagsøger
(Advokatfirma) 
havde påtaget sig hvervet som uvildig undersøgelsesadvokat.

• En række ansatte har efterfølgende tilgået rådgivningen. 
Sagsøger (Advokatfirma) vil ikke oplyse deres navne.

Der har altså været bred viden i Sagsøger (Advokatfirma) om, at firmaet
havde rådgivet Bank 1 og om rådgivningens nærmere indhold – og dermed
karakter og far-lighed.

Disse medarbejdere har haft viden om både rådgivningen til Bank 1 og om
advokatundersøgelsen. De har dermed haft de oplysninger, der skal til for at
indse interessekonflikten. Det gælder særligt Advokat 3 og



/

30

den unavngivne advokat, der både arbejdede på Bank 1-rådgivningen og den
uvildige advokatundersøgelse.

Sammenhængen mellem Bank 1-rådgivningen og advokatundersøgelsen var
tydelig.

Bank 1-opdraget var i sig selv påfaldende. En anerkendt, dansk skatteadvo-
kat – Advokat 2 – havde bekræftet, at pensionsplanen vil-le eje aktieposten i
det givne set-up. Alligevel spurgte Bank 1 Sagsøger (Advokatfirma), om
banken kunne risikere at ifalde erstatnings- eller strafansvar ved at at-testere
ejerskabet. Dertil kom, at det var modelrådgivning. Rådgivningens emne og
karakter tilsagde dermed betydelig skepsis for, hvad rådgivningen ville kunne
anvendes til.

Rådgivningen til Bank 1 blev ydet i løbet af første halvår af 2014 (bilag 1).
Den blev derefter bekræftet i juli 2015 (bilag 3). I august 2015 – en måned
senere – var udbyttesagen på forsiden af alle landets aviser, da SKAT an-
meldte mistanke om økonomisk kriminalitet til SØIK (bilag 5). Den tids-
mæssige sammenhæng med Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1
om straf- og erstatningsansvar i transaktioner, der havde til formål at opnå
refusion af udbytteskat, gør, at Sagsøger (Advokatfirma) burde have opdaget
interessekonflikten.

Rådgivningen til Bank 1 byggede på en vurdering fra Advokat 2. Sagsøger
(Advokatfirma) vidste, at Advokat 2 offentligt var blevet sat i forbindelse med
Person 1 (Sagsøger (Advokatfirma)s svarskrift, side 25, 2. af-snit, og bilag 8),
der er mistænkt som bagmand for svindlen i Danmark.

Henset til den af Sagsøger (Advokatfirma) kendte forbindelse mellem Advokat
2 og Person 1 og til emnet for Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank
1, burde de, der havde kendskab til Bank 1-rådgivningen, nå frem til, at
Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile til at foretage den uvildige
advokatundersøgelse.

Hvis Advokatnævnet finder, at disse mange medarbejdere ikke allerede fra
start har vidst, at Bank 1 var part i udbyttesagen, må de i hvert fald have
vidst det fra den 11. juli 2017, hvor udbyttesvindel, milliardtyveri, fiktive
pensionsfonde, Bank 1 og Person 1 blev omtalt samlet på forsiden af Po-
litiken (bilag 18).

3.2.2 Konflikttjekket

Sagsøger (Advokatfirma)s konflikttjek var helt utilstrækkeligt.

Ved advokatundersøgelsen var det klart fra starten, at der var mange aktø-rer,
og at mange af aktørerne ikke var offentligt kendte. Sagsøger (Advokatfirma)
vid-ste, at de ikke havde kendskab til alle aktører. Alligevel gjorde Sagsøger
(Advokatfirma) ikke noget for at afdække mulige interessekonflikter i forhold
til disse kend-te ukendte aktører. Sagsøger (Advokatfirma)s forsvar er at give
klienten skylden, hvil-ket der ikke er støtte for i de advokatetiske regler. Det er
advokatens ansvar at sikre sig imod inhabilitet.

Sagsøger (Advokatfirma) burde have gennemgået alle sine sager om refusion
af inde-holdt udbytteskat for perioden 2010 til 2015, som var perioden, som
Sagsøger (Advokatfirma) skulle undersøge for Skatteministeriet. Det er et
meget afgrænset



/

31

sagsområde og en afgrænset periode. Sagsøger (Advokatfirma) ville ved en
sådan gen-nemgang have fået kendskab til emnet for og karakteren af
rådgivningen samt navnet på klienten, Bank 1. Sagsøger (Advokatfirma) har
gjort gældende, at det går ud over rammerne for et rimeligt konflikttjek, men
har ikke oplyst, hvor mange sager det ville have drejet sig om. Ved
vurderingen af, hvad der er et rimeligt konflikttjek, skal udbyttesagens helt
særlige karakter tages i be-tragtning.

Sagsøger (Advokatfirma) burde have dannet sig et overblik over aktørerne.
Det kunne også være sket ved at anmode Skatteministeriet eller SKAT om en
liste over kendte aktører. Henset til at Sagsøger (Advokatfirma) fik adgang til
alt – herunder de anmeldelser og det tip, der fortsat hemmeligholdes – ville
Sagsøger (Advokatfirma) selvfølgelig have fået en sådan liste, hvis man
havde spurgt. Alternativt kunne konflikttjekket være foretaget ved selv at
undersøge sagen. Sagsøger (Advokatfirma) kendte til politianmeldelserne og
kunne have tjekket disse. De ville selvfølgelig være blevet udleveret på
anmodning.

Sagsøger (Advokatfirma)s kommercielle tjek af egen rådgivning i 2016 udgør
ikke et til-strækkeligt eller relevant konflikttjek.

Hvis Sagsøger (Advokatfirma) havde foretaget tilstrækkeligt konflikttjek, var
interesse-konflikten blevet opdaget. Da Sagsøger (Advokatfirma) intet foretog
sig, bærer Sagsøger (Advokatfirma) bevisbyrden for, at man ikke ville have
opdaget interessekonflikten. Sagsøger (Advokatfirma) har dermed tilsidesat
god advokatskik ved at påtage sig hver-vet som undersøgelsesadvokat.”

Ad klagepunkt 2

…

Salærklagen
Advokat Boris K. Frederiksen har påstået, at Sagsøger (Advokatfirma)s salær på
3.500.000 kr. ekskl. moms skal bortfalde eller nedsættes.

Advokat Boris K. Frederiksen har i den forbindelse gjort følgende sam-
menfattende anbringender gældende:

” Sagsøger (Advokatfirma)s inhabilitet (afsnit 1, ovenfor) medfører, at
Sagsøger (Advokatfirma) ikke har leveret en uvildig advokatundersøgelse
med den efterspurgte validitet. Skatteministeriet har dermed ikke fået det, der
blev betalt for. Undersøgel-sens umiddelbare faglige kvalitet er i den
sammenhæng irrelevant, når der kan stilles spørgsmålstegn ved objektiviteten
grundet inhabilitet.

Uvildigheden er en helt central og uomgængelig del af den undersøgelse, som
Sagsøger (Advokatfirma) foretog. Den uvildige advokat må ikke kunne
mistænkes for at varetage andre interesser end at beskrive sandheden, sådan
som han ser den. Det er ikke nok, at klienten har tillid til ham. For klienten er
det afgørende, at klientens omverden har tillid til, at advokaten ikke varetager
egne interesser, men alene den objektive sandhed, som han ser. En blot i det
mindste berettiget tvivl om uvildigheden gør, at Skatteministeriets omverden –
Folketinget, offentligheden, pressen m.v. – ikke vil lægge un-dersøgelsens
konklusion til grund. Og så tjener undersøgelsen ikke sit for-



/

32

mål, nemlig at sagen afsluttes med de anbefalinger, der gives i en sådan
undersøgelse.

Det er normalsituationen for en uvildig advokatundersøgelse.

Når man har med en sag at gøre, som selv set i forhold til de særlige sager,
hvor der laves uvildige advokatundersøgelse, er ganske ekstraordinær, så
vokser behovet for uvildighed eksponentielt. Sådan en sag er udbyttesagen.
Den mindste berettigede tvivl om uvildighed hos Sagsøger (Advokatfirma)
gør, at Sagsøger (Advokatfirma)s undersøgelse er værdiløs for klienten,
Skatteministeriet.

Sagsøger (Advokatfirma) har rådgivet en af udbyttesagens store aktører, Bank
1, og har ydet en rådgivning, der ikke alene går direkte ind i hjertet på
udbyttesa-gen, men også har en karakter, der er stærkt usædvanlig. Sagsøger
(Advokatfirma) skulle jo vurdere strafansvar for Bank 1.

Det er ikke muligt for Skatteministeren at forklare ’Manden på gaden’, at
Sagsøger (Advokatfirma) skulle være habil og uvildig i udbyttesagen, eller at
det falder under ’pytgrænsen’, når Sagsøger (Advokatfirma) har ydet
rådgivning til en central part i udbyttesagen om, hvorvidt noget er strafbart.
For det er alvorlige forhold.

Den opmærksomhed, som nærværende sag har vakt – politisk og i pressen –
illustrerer til fulde, at man ikke kunne lade sig nøje med en undersøgelse
udarbejdet af en inhabil advokat. Det hænger sammen med sagens helt
særlige karakter som en af danmarkshistoriens største sager om økonomisk
kriminalitet, enormt tab for statskassen og den voldsomme kritik af Skatte-
forvaltningen, som sagen har givet anledning til.

Efter ministeriets opfattelse er det klart, at hvis man før nedsættelse af
undersøgelseskommissionen havde vidst, at Sagsøger (Advokatfirma) havde
rådgivet en aktor i udbyttesagen, ville Skatteministeriet have været tvunget til
at an-mode en anden advokat om en uvildig undersøgelse.

Der mangler uvildighed/upartiskhed. Det er en meget alvorlig og objektiv
mangel ved ydelsen, og derfor skal Skatteministeriet have pengene tilba-ge.”

Indklagede:
Adfærdsklagen
Klagepunkt 1
For så vidt angår klagepunkt 1 har Advokat 1 på vegne af så-vel Sagsøger
(Advokatfirma) som advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3
og advokat Sagsøger 4 på-stået frifindelse.

Til støtte for påstanden om frifindelse har Advokat 1 på veg-ne af Sagsøger
(Advokatfirma) gjort følgende sammenfattende anbringender gælden-de:

”
2. Anbringender på vegne af Sagsøger (Advokatfirma)



/

33

Ansvarssubjektet for den retlige standard for god advokatskik i retspleje-
lovens §126 og de advokatetiske regler er som udgangspunkt den sagsbe-
handlende advokat.

Dog er et advokatselskab i medfør af retsplejelovens § 127 a også omfattet af
standarden for god advokatskik, og kan derfor – i teorien – ifalde ansvar for
selskabets tilsidesættelse af god advokatskik.

Da pålæggelse af en sanktion for tilsidesættelse af god advokatskik forud-
sætter tilregnelse, kan et advokatselskab kun ifalde ansvar for tilsidesættel-se
af god advokatskik, hvis advokatselskabet – ved selskabets ledelse – har
tilsidesat god advokatskik, f.eks. ved at vedtage en politik eller pålægge sel-
skabets medarbejdere at følge retningslinjer, hvis indhold er i strid med god
advokatskik. Det er ikke tilfældet i denne sag, og Skatteministeriet har ikke
påvist, at Sagsøger (Advokatfirma) som advokatselskab har foretaget
selvstændige handlinger (eller undladelser), der udgør en tilsidesættelse af
god advo-katskik.

Et advokatselskab hæfter ikke for selskabets advokaters eventuelle tilside-
sættelse af god advokatskik. Skatteministeriet har ikke kunnet fremlægge
praksis, der støtter et sådant hæftelsesansvar.

Der er intet retligt grundlag for at parallelisere til en advokats ’hæftelse’ for
en advokatfuldmægtigs overtrædelse af god advokatskik. Advokatens ansvar
for fuldmægtigens overholdelse af de advokatetiske regler er et cul-pabaseret
ansvar baseret på en udtrykkelig tilsynspligt. Et advokatselskab har ikke en
tilsvarende tilsynsforpligtelse over for partnere i advokatselska-bet.

Der er heller ikke grundlag for at parallelisere til et advokatselskabs hæftel-
se for det erstatningsansvar, som en af selskabets advokater måtte have på-
draget sig. Erstatningsretten skal værne klienten mod økonomisk tab for-
årsaget af en advokat. Der kan ikke drages følgeslutninger fra advokatsel-
skabets hæftelse for et sådant kontraktansvar til de strafsanktionerede reg-ler
om god advokatskik, der har et andet formål.

Det følger af smittereglen, at advokater i et advokatfirma identificeres såle-
des, at man ved vurderingen af, om der foreligger en interessekonflikt, an-ser
alle advokater i et advokatfirma for at have den viden, som blot en ad-vokat i
firmaet har. Der gælder ikke en tilsvarende identifikation i relation til
tilsidesættelse af god advokatskik, og et advokatselskab kan derfor ikke anses
for at have handlet i strid med god advokatskik, fordi en advokat an-sat i
selskabet måtte have gjort sig skyld heri.

Denne beskrivelse af retstillingen har støtte i den af Sagsøger (Advokatfirma)
og de indklagede advokater fremlagte advokatnævnspraksis om afvisning af
hæf-telsesansvar for advokatselskaber, jf. bilag AD og AE). Der henvises
tillige til citaterne fra relevant litteratur i svarskriftet afsnit 7.

Det er ubestridt, at Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse ikke kendte til firmaets
repræsen-tation af Advokatfirma 1 og Bank 1, da man påtog sig
advokatundersøgelsen. Det er allerede af denne grund udelukket at pålægge
Sagsøger (Advokatfirma) ansvar for tilsidesættelse af god advokatskik.



/

34

Sagsøger (Advokatfirma) har af hensyn til firmaets medarbejdere valgt ikke
at oplyse navnene på den yngre advokat, de to advokatfuldmægtige og de to
sekretæ-rer, som bistod Vidne 2, Vidne 1 og Advokat 3 med sagen for Bank 1,
da ansatte medarbejdere, der arbejder under partnernes instruktion og tilsyn,
efter Sagsøger (Advokatfirma)s opfattelse ikke bør inddrages i en klagesag
rejst over for de ansvarlige partnere. Medarbejdernes timetal er oplyst, men
det ses ikke hvilken relevans navnene har for sagens afgørelse. Det be-strides,
at den manglende oplysning af navnene skulle føre til, at Sagsøger
(Advokatfirma) som advokatselskab – og ikke de indklagede partnere – må
anses for ansvarlig, såfremt der måtte foreligge en interessekonflikt.

Sagsøger (Advokatfirma) skal derfor frifindes, uanset hvordan Advo-
katnævnet måtte vurdere de indklagede advokaters handlinger.

Der henvises til svarskriftet afsnit 7, duplikken afsnit 4 og Processkrift A
afsnit 5.1.”

Advokat 1 har til støtte for påstanden om frifindelse på veg-ne af advokat
Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 gjort
følgende sammenfattende anbringender gældende:

”

1. Anbringender på vegne af Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og
Sagsøger 4

1.1 Den relevante habilitetsnorm er retsplejelovens § 126 og de ad-
vokatetiske regler

Habilitetsbestemmelsen i § 19 i kontrakten med Skatteministeriet om ud-
førelse af advokatundersøgelsen kan alene fortolkes som en henvisning til, at
Sagsøger (Advokatfirma) skal overholde retsplejelovens § 126 og de
advokatetiske regler, jf. svarskriftet afsnit 8.1.

Bestemmelsen i konkurrencebetingelsernes pkt. 1.3, hvorefter undersøgel-
sesadvokaten ikke måtte have haft klientmæssige relationer til personer og
selskaber, ’som kan være involveret i den formodede svindel’, er derimod i
henhold til udbudsretten et egnethedskriterium, som det påhvilede Skatte-
ministeriet som ordregiver at påse, at den vindende tilbudsgiver opfyldte.

1.2 De indklagede advokater befandt sig ikke i en interessekonflikt ved
påtagelsen af advokatundersøgelsen, da der ikke foreligger den i AER pkt.
12.2, nr. 11, forudsatte forbindelse mellem sagerne

Den af Sagsøger (Advokatfirma) ydede rådgivning til Advokatfirma 1 og
Bank 1 i 2014 og 2015 vedrørte en depotbanks retlige stilling i forbindelse
med bankens le-vering af depotbankydelser til nogle amerikanske
pensionskasser, der på-tænkte at foretage korttidsinvesteringer i danske aktier
med henblik på at udnytte en gunstig skattemæssig position til at opnå
refusion af betalt dansk udbytteskat.



/

35

Advokatundersøgelsen i 2017 skulle vurdere SKATs og Skatteministeriets
administration af udbetaling og kontrol med refusion af udbytteskat med
henblik på at foretage en vurdering af, om der i SKAT og Skatteministeriet
var begået fejl eller forsømmelser, som kunne give grundlag for at indlede
sager om disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar for de relevante em-
bedsmænd.

De indklagede advokater skulle således ikke i advokatundersøgelsen foreta-
ge en vurdering af, om de materielle betingelser for at opnå refusion af ud-
bytteskat var overholdt i konkrete sager, eller vurdere statens mulighed for at
kræve tilbagebetaling af refunderet udbytteskat eller for at gennemføre
erstatningskrav eller straffesager. Sådanne spørgsmål er alle relevante for
Skatteministeriet at overveje, men de indklagede advokater skulle ikke i ad-
vokatundersøgelsen beskæftige sig hermed, hvortil kommer, at advokatun-
dersøgelsen ikke måtte kompromittere den strafferetlige efterforskning.

Det forhold, at Skattestyrelsen efter afslutningen af advokatundersøgelsen har
stævnet Bank 1 i en erstatningssag i England vedrørende refusion af ud-
bytteskat, kan ikke anføres til støtte for, at der er en forbindelse mellem
Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af Bank 1 og advokatundersøgelsen.
Skattestyrel-sens erstatningssag har intet at gøre med advokatundersøgelsen
– og Sagsøger (Advokatfirma) har intet har at gøre med erstatningssagen. En
advokat fra Sagsøger (Advokatfirma) ville ikke kunne repræsentere
Skattestyrelsen i den anlagte erstatningssag, men det følger ikke heraf, at de
indklagede advokater ikke var habile til at bistå Skatteministeriet med
advokatundersøgelsen. Der er tale om helt forskellige opgaver.

Advokatundersøgelsen var 100 % rettet mod de offentlige myndigheders
kontrol med refusion af udbytteskat. Undersøgelsesadvokaterne beskæfti-gede
sig ikke med, hvilken svindel med refusion af udbytteskat, der måtte være
blevet gennemført, fordi en afdækning heraf var uden betydning for den
ansvarsvurdering af embedsmændene, som var advokatundersøgelsens
formål.

Den aflagte redegørelse på mere end 600 sider indeholder ingen beskrivelse
af den udøvede svindel. Og med god grund, for de indklagede modtog ikke fra
skattemyndighederne noget materiale, der ville gøre det muligt at give en
sådan beskrivelse. Skatteministeriet har hverken på midtvejsmødet i au-gust
2017 eller efter modtagelse af redegørelsen gjort Indsigelse mod, at
redegørelsen ikke indeholdt en beskrivelse af den udøvede svindel. Uanset om
det måtte antages, at Bank 1 er blevet misbrugt hertil af sine kunder, har det
ingen sammenhæng til advokatundersøgelsen. For advokatundersøgel-sen
var Bank 1 dispositioner uden betydning.

Der er således ingen sammenhæng mellem Sagsøger (Advokatfirma)s
rådgivning af Bank 1 og de indklagede advokaters udførelse af
advokatundersøgelsen. Der er simpelthen intet overlap mellem genstanden
for rådgivningen i de to sa-ger. Der forelå derfor ingen interessekonflikt. Der
henvises til svarskriftets afsnit 8.3.1 og duplikkens afsnit 2.3

1.3 De indklagede advokater befandt sig ikke i en interessekonflikt ved
påtagelsen af advokatundersøgelsen, da der ikke i sagen for



/

36

Advokatfirma 1/Bank 1 er modtaget fortrolige oplysninger, der kan være af
betydning i advokatundersøgelsen.

Det gøres indledningsvist gældende, at Skatteministeriet ikke kan påberå-be
sig, at der foreligger en interessekonflikt i medfør af de advokatetiske regler
pkt. 12.2, nr. 11, da Skatteministeriets interesse ikke er værnet i medfør af den
pågældende bestemmelse. Bestemmelsen beskytter en klient mod, at klientens
advokat i en efterfølgende sag for en anden klient benyt-ter fortrolige
oplysninger, som advokaten har modtaget fra den oprindelige klient i den
første sag. Det er derfor Bank 1 og ikke Skatteministeriets in-teresse, der er
værnet i medfør af pkt. 12,2, nr. 11.

Det er endvidere en forudsætning for at konstatere interessekonflikt i med-før
af de advokatetiske reglers pkt. 12.2, nr. 11, at det kan godtgøres eller i hvert
fald sandsynliggøres, at advokaten i den første sag har modtaget for-trolige
oplysninger, som kan være af betydning i den efterfølgende sag.

De indklagede advokater bestrider, at der i forbindelse med rådgivningen af
Bank 1 er modtaget sådanne fortrolige oplysninger. Skatteministeriet har end
ikke forsøgt at godtgøre, hvilken type oplysninger der skulle være tale om, og
hvordan de skulle kunne påvirke de indklagede advokaters udførelse af
advokatundersøgelsen.

Selvom appearance-synspunkter kan tillægges vægt i en interessekonflikt-
vurdering, må det som minimum kræves, at det sandsynliggøres, at der fo-
religger fortrolige oplysninger modtaget som led i rådgivningen af Bank 1,
der kan være af betydning i advokatundersøgelsen. Skatteministeriet har
bevisbyrden for dette, og bevisbyrden er ikke løftet.

Selve det forhold, at Sagsøger (Advokatfirma) før advokatundersøgelsen har
rådgivet klienter om betingelserne for refusion af dansk udbytteskat i konkrete
transaktioner, kan ikke påberåbes til støtte for, at der foreligger en interes-
sekonflikt. Det var oplyst i Sagsøger (Advokatfirma)s bud på
advokatundersøgelsen, og Skatteministeriet meddelte Sagsøger
(Advokatfirma), at ministeriet ikke anså denne rå-dgivning for at udgøre et
problem.

De indklagede advokaters udførelse af advokatundersøgelsen skulle ikke som
hævdet af Skatteministeriet ’foregå i forbindelse med den strafferetlige
efterforskning'. Advokatundersøgelsen forløb helt uafhængigt af SØIK's
efterforskning. SØIK involverede ikke undersøgelsesadvokaterne i nogen
detaljer i efterforskningen, og advokatundersøgelsen måtte ikke kompro-
mittere de strafferetlige undersøgelser. De indklagede advokater havde in-gen
mulighed for at påvirke efterforskningen. Der henvises til svarskriftets afsnit
8.3.2.

1.4 Selv, hvis det måtte antages, at Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af
Bank 1 udgjorde en interessekonflikt, har de indklagede advokater ikke til-
sidesat god advokatskik

Hvis en advokat påtager sig en sag under omstændigheder, hvor en forud-
gående sag må anses at udgøre en interessekonflikt, må den pågældende
advokat anses for at have tilsidesat god advokatskik, forudsat at advokaten
kendte eller burde kende til de forhold, der udgjorde interessekonflikten. I



/

37

modsætning til den objektive vurdering af, om der foreligger en interesse-
konflikt, forudsætter tilsidesættelse af god advokatskik altså tilregnelse hos
den pågældende advokat.

De fire indklagede advokater, der forestod advokatundersøgelsen, kendte ikke
til Sagsøger (Advokatfirma)s forudgående rådgivning af Bank 1 i 2014 og
2015.

Skatteministeriets anbringende om, at alle medarbejdere i Sagsøger
(Advokatfirma)s skatteafdeling havde kendskab til rådgivningen af Bank 1,
afvises som grundløst. Ministeriet har henvist til, at der på et ugentligt
morgenmøde i skatteafdelingen blev cirkuleret et print med angivelse af nye
sager. De indklagede har påvist, at de informationer om Bank 1-sagen, der
fremgik af denne liste, var så sparsomme, at man end ikke herudaf kunne se,
at sagen handlede om refusion af udbytteskat. Ikke alle nye sager drøftes på
disse morgenmadsmøder, hvor der i øvrigt ikke er mødepligt. Det kan derfor
ikke antages, at andre medarbejdere i skatteafdelingen end sagsbehandlerne
havde kendskab til indholdet af rådgivningen til Advokatfirma 1. Sagsøger 2
var bortrejst på datoen for det morgenmadsmøde, hvor oversigten med
angivelse af den nye sag for Advokatfirma 1/Bank 1 må antages at være blev
omdelt. Der henvises til Processkrift A afsnit 3.3.

De indklagede advokater gør gældende, at de heller ikke burde have kendt til
rådgivningen af Bank 1, da de forud for advokatundersøgelsen havde fore-
taget et fuldt tilstrækkeligt konflikttjek.

1.5 De indklagede advokater foretog forud for afgivelse af bud på
advokatundersøgelsen et tilstrækkeligt konflikttjek

En advokat skal ved modtagelsen af en sag ’i rimeligt omfang' sikre sig mod,
at der kan opstå tvivl om advokatens overholdelse af reglerne om in-
teressekonflikt, jf. de advokatetiske reglers pkt. 12.1. Pligten til at gennem-
føre denne kontrol påhviler den advokat, der skal udføre den pågældende sag,
altså i dette tilfælde de fire indklagede advokater, der skulle forestå ad-
vokatundersøgelsen.

På vegne af de indklagede advokater forestod Sagsøger 3 forud for afgivelsen
af tilbud på advokatundersøgelsen et konflikttjek. Den gennemførte
habilitetsundersøgelse er beskrevet i svarskriftets afsnit 5.6.5. Det gøres
gældende, at denne habilitetsundersøgelse var forsvarlig og til-strækkelig, da
de indklagede advokater dermed i rimeligt omfang sikrede sig, at de ikke
befandt sig i en interessekonflikt. Undersøgelsen opfyldte kravet i de
advokatetiske regler pkt. 12.1.

Sagsøger 2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4 gør endvidere gældende, at disse
indklagede opfyldte kravet allerede ved at overlade gennemførelsen af
habilitetsundersøgelsen til Sagsøger 3, der var sags-ansvarlig på sagen
vedrørende advokatundersøgelsen og leder af Sagsøger (Advokatfirma)s
interne compliance-afdeling.

Målet med konflikttjekket var at sikre, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke havde
bistået klienter, som man kunne befrygte på strafbar måde havde søgt at opnå
en uberettiget refusion af udbytteskat.



/

38

Skatteministeriet havde ikke i forbindelse med udbuddet givet oplysninger om,
hvem der var mistænkt for svindel med refusion af udbytteskat. De indklagede
advokater var derfor henvist til at foretage konfliktundersøgel-sen på
grundlag af offentlig omtale af ’udbyttesagen’. I den offentlige om-tale af
udbyttesagen var alene Person 1 (og en række selskaber kontrol-leret af ham)
nævnt som mistænkte.

De indklagede advokater undersøgte derfor, om der i Sagsøger
(Advokatfirma)s klient-og sagsregister var nogen spor af bistand til Person 1
eller de selska-ber, som i medieomtalen var tilknyttet Person 1.

Endvidere havde Sagsøger (Advokatfirma) ca. et halvt år før udbuddet af
advokatun-dersøgelsen foretaget en bredere undersøgelse af firmaets
rådgivning i rela-tion til legal opinions om udbytteskat, herunder i
forbindelse med aktieud-lån. Konklusionen havde været, at den ydede
rådgivning såvel skatteret-ligt som advokatetisk var uproblematisk. Denne
undersøgelse indgik der-med som en del af konflikttjekket.

Skatteministeriet havde ikke i forbindelse med udbuddet af advokatunder-
søgelsen givet oplysninger om, hvori den formodede svindel med udbyt-teskat
bestod. På grundlag af tidligere offentliggjorte udtalelser fra Skatte-
ministeriet og andre offentlige myndigheder måtte de indklagede advokater
lægge til grund, at den udøvede svindet involverede ’bedrageri’, ’doku-
mentfalsk’ og ’fiktive aktiehandler’.
¨
Samtidig havde skattemyndighederne flere gange tilkendegivet, at de pro-
blemer, der kunne være i forbindelse med muligt uberettiget refusion af
udbytteskat i forbindelse med aktielånskonstruktioner, ikke havde noget at
gøre med den formodede svindel med udbytte.

De indklagede advokater måtte basere deres forståelse af ’den formodede
svindel’ på skattemyndighedernes offentlige karakterisering heraf, herun-der
at aktielånstransaktioner ikke var en del af den formodede svindel. Det
udførte konflikttjek må derfor anses for at opfylde kravene i de advokateti-ske
reglers pkt. 12.1.

Det bestrides, at de indklagede advokater – som hævdet af Skatteministeri-et
– var forpligtet til at lade konflikttjekket omfatte en gennemgang af samtlige
Sagsøger (Advokatfirma)s sager om refusion af udbytteskat i perioden 2010-
2015. Skatteministeriet har selv medgivet, at et så omfattende konflikttjek ikke
er ’sædvanligt’, og de indklagede advokater gør gældende, at en så om-
fattende sagsgennemgang går langt videre end forpligtelsen i henhold til de
advokatetiske reglers pkt. 12.1 til at kontrollere for mulige konflikter ’i
rimeligt omfang'.

Som nævnt havde skattemyndighederne forud for advokatundersøgelsen
tilkendegivet, at der kunne være problemer med uberettiget refusion af ud-
bytteskat i forbindelse med aktielånskonstruktioner, men at dette ikke hav-de
noget at gøre med den formodede svindel med refusion af udbytteskat. De
påtænkte aktietransaktioner, som blev beskrevet i Bank 1-sagen, var net-op
baseret på en aktielånsstruktur, jf. den skattemodel, som var beskrevet af et
andet danske advokatfirma, og som Bank 1 bad Sagsøger (Advokatfirma)
lægge til grund. Selv hvis de indklagede advokater havde valgt at gennemgå



/

39

Sagsøger (Advokatfirma)s tidligere sager med rådgivning om udbytteskat,
ville rådgivningen af Bank 1 ikke have været omfattet af en sådan
gennemgang, da det må anta-ges, at sager med rådgivning om transaktioner
baseret på aktielånskon-struktioner ikke ville være blevet gennemgået.

Og selv hvis et sådant udvidet konflikttjek havde omfattet Bank 1-sagen, var
der intet i Bank 1-sagens dokumenter, der kunne have givet anledning til at
tro, at Bank 1 eller Bank 1 kunder skulle være involveret i svindel med ud-
bytteskat.

Der henvises til svarskriftet afsnit 8.5.1-8.5.4 og duplikkens afsnit 2.5 .

1.6 Ingen Sagsøger (Advokatfirma) advokater havde grund til at nære
mistanke om, at Bank 1 kunder kunne være involveret i svindel med
refusion af udbytteskat

I modsætning til hvad Skatteministeriet har gjort gældende, havde de
Sagsøger (Advokatfirma) advokater, der i 2014 og 2015 rådgav Bank 1, ingen
grund til at nære mistanke om, at Bank 1 kunder skulle være involveret i
svindel med udbytteskat.

Sagsøger (Advokatfirma) modtog sagen fra en tysk afdeling af Advokatfirma
1, et stort vel-renommeret internationalt advokatfirma, og Sagsøger
(Advokatfirma) skulle rådgive advokatfirmaet og en tysk bank.

Genstanden for rådgivningen var bankens risikoeksponering i forbindelse
med kunders korttidsinvesteringer i danske aktier med henblik på at ud-nytte
en gunstig skattemæssige disposition i henhold til den dansk-ameri-kanske
dobbeltbeskatningsoverenskomst. Der forelå en tax opinion fra et dansk
advokatfirma.

Sagsøger (Advokatfirma)s opinions til Bank 1 fra 2014 og 2015 udgør korrekt
juridisk rå-dgivning. Forudsat at aktietransaktionerne blev gennemført som
beskrevet i Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion, var de påtænkte
dispositioner udtryk for lov-lig skatteplanlægning fra Bank 1's kunders side.
Skatteministeren har of-fentligt udtalt, at der var tale om en lovlig
’udbytteskattefinte'.

Vidne 1 forudsatte i sin opinion, at pensionskassen købte aktierne inden
selskabet havde truffet beslutning om udlodning af udbytte, således at der
ikke kunne foreligge en cum/ex-handel, ligesom Vidne 1 forudsatte, at ingen
andre parter end pensionskassen ville kræve refusion af udbytteskat på de
pågældende aktier, jf. svarskriftet afsnit 5.3.5-5.3.6. I Tyskland hav-de der i
en årrække eksisteret såkaldte cum/ex aktiehandler, hvor aktier blev handlet
hen over udbyttedatoen på en sådan måde, at der skulle inde-holdes
udbytteskat flere gange, og flere parter derfor også blev anset for berettiget
til at søge refusion af udbytteskat (nemlig ved at aktierne blev solgt, efter at
beslutningen om udlodning var truffet på generalforsamlin-gen, men inden
udbyttet var udbetalt). En sådan dobbelt refusion af ud-bytteskat har aldrig
været mulig i henhold til dansk skatteret, og det var derfor vigtigt for Vidne 1
at gøre Advokatfirma 1 opmærksom på, at sådanne cum/ex handler ikke var
gangbare i Danmark.



/

40

Før august 2015 var det ikke offentligt kendt, at der var foregået svindel med
refusion af dansk udbytteskat. De advokater, der rådgav Advokatfirma 1 og
Bank 1, havde derfor ingen grund til særligt at overveje risikoen herfor, da de
to opinions fra 2014 og 2015 blev afgivet.

Der var endvidere intet i de oplysninger, der blev forelagt Sagsøger
(Advokatfirma), der indikerede, at hensigten med transaktionerne kunne være
at opnå refu-sion af udbytteskat på uretmæssigt grundlag eller i øvrigt svindle
med re-fusion af udbytteskat, jf. svarskriftet afsnit 5.3.7.

Der var intet overraskende i, at en bank ønskede en vurdering af bankens
risikoeksponering, hvis de danske skattemyndigheder (og eventuelt efter-
følgende domstolene) under en efterfølgende sag måtte nå frem til, at Bank
1's kunder ikke kunne anses som retmæssige ejere af de handlede aktier
således, at den refunderede udbytteskat skulle tilbagebetales.

Afgørelsen af om en part skal anses for retmæssig ejer (’beneficial owner') i
relation til nogle aktier, der indgår i en korttidsinvestering med henblik på
opnåelse af refusion af udbytteskat, er en juridisk vurdering, der ikke
nødvendigvis er enkel. Der kan derfor være risiko for, at skattemyndighe-
derne kan have en anden opfattelse af, hvem der er retmæssig ejer – uden at
dette har noget med svindel at gøre. Der henvises til svarskriftet afsnit 5.1 og
den der omtalte sag om den canadiske pensionskasse HOOPP.

Det var derfor nærliggende, at Bank 1 som tysk bank ønskede rådgivning om
forholdene i Danmark, dels i form af en tax opinion, dels i form af en opinion
fra Sagsøger (Advokatfirma) om sin retsstilling, hvis bankens kunder – trods
den indhentede tax opinion fra et andet dansk advokatfirma – af de danske
skattemyndigheder måtte blive anset for ikke at være retmæssige ejere og
dermed ikke berettigede til refusion af udbytteskat.

Det er ikke korrekt – som hævdet af Skatteministeriet – at vurderingen af
Bank 1's mulige ansvar kun kunne blive relevant, hvis det forudsattes, at Bank
1 havde afgivet urigtig erklæring om ejerskab til de af pensionskassen
erhvervede aktier. Det var i Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion forudsat,
at Bank 1 ville afgive erklæring om legal ownership men ikke om beneficial
owners-hip. En vurdering af Bank 1's mulige ansvar kunne derfor blive
relevant, hvis de danske skattemyndigheder uanset den danske tax opinion
fandt, at pensionskassen alligevel ikke var beneficial owner/retmæssig ejer.

De faktisk gennemførte dispositioner i Bank 1, således som beskrevet i KP-
MG-rapporten (bilag 4), afveg fundamentalt fra det af Vidne 1 forudsat-te. I
modstrid med transaktionsplanen beskrevet i Vidne 1's opinion blev der
tilsyneladende gennemført transaktioner, hvor pensionskassens og ak-
tiesælgerens modparter på de i alt fire aktielånsaftaler og forwardkontrak-ter
ikke som forudsat var uafhængige parter, men derimod en og samme part.
Dette modpartssammenfald har (stadig ifølge KPMG-rap-porten) muliggjort
cirkulære transaktioner uden tilstedeværelse af aktier og reelle betalings-
strømme. Der henvises til svarskriftet afsnit 5.3.8.

Et processkrift i Skattestyrelsens erstatningssag anlagt i England (Claim
Form, bilag AT) viser, at grundlaget for Skattestyrelsens erstatningskrav mod
Bank 1 er, at banken har afgivet erklæring om, at de amerikanske pen-



/

41

sionskasser måtte anses som ’beneficial owners’/retmæssige ejere af de er-
hvervede aktier. Afgivelsen af en sådan erklæring om beneflcial ownership
var i strid med en udtrykkelig forudsætning i Vidne 1's opinion. Det er
endvidere gennem fremlæggelse af korrespondance med Advokatfirma 1 godt-
gjort, at det tyske advokatfirma bekræftede rigtigheden af Vidne 1's for-
udsætning. Der henvises til Processkrift A side 7.

Intet af dette var forudsat af Vidne 1 i hans opinion (eller af Advokat 3 i hans
opinion fra 2015) og kunne heller ikke have været forudset. I det omfang
Bank 1 har afgivet erklæringer i strid med det udtrykkeligt for-udsatte
og/eller af sine kunder er blevet misbrugt til svindel med refusion af
udbytteskat, er det således ikke Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning, der har
mulig-gjort dette.

Endelig er det væsentligt, at Bank 1 ikke af Skattestyrelsen i den engelske
retssag er anklaget for svindel (hvor de er non-fraud defendant). Ansvars-
grundlaget for Skattestyrelsens krav mod Bank 1 er ifølge bilag AT de erklæ-
ringer om beneficial ownership, som Vidne 1 havde forudsat i sin opini-on, at
banken ikke ville afgive. Der henvises til svarskriftet afsnit 8.2.4.

Skatteministeriet forlanger altså, at Sagsøger (Advokatfirma) advokaterne
ved rådgiv-ningen af Bank 1 skulle have forudset, at Bank 1 ganske vist ikke
selv ville gø-re sig skyld i svindel, men at Bank 1 af sine kunder ville blive
misbrugt til svindel med refusion af udbytteskat, og at Bank 1 derudover ville
handle an-svarspådragende ved at gøre noget, som det i en Sagsøger
(Advokatfirma) opinion var udtrykkeligt forudsat, at Bank 1 ikke ville gøre.

Et sådant krav er uantageligt. De pågældende Sagsøger (Advokatfirma)
advokater hav-de intet grundlag for at indse dette.

Det gøres derfor gældende, at de Sagsøger (Advokatfirma) advokater, der
havde rådgi-vet Advokatfirma 1 og Bank 1, ikke i 2017 havde nogen
anledning til at overveje, om denne rådgivning skulle kunne udgøre en
interessekonflikt i forhold til Sagsøger (Advokatfirma)s bud på
advokatundersøgelsen. Der forelå for de pågældende advokater ingen
indikation af, at de beskrevne aktielånsbaserede transak-tioner i Bank 1
skulle have noget at gøre med svindel.

Skatteministeriet havde gentagne gange offentligt tilkendegivet, at sagerne
omkring risiko for uretmæssig refusion i forbindelse med aktielån intet havde
at gøre med den formodede svindel, og de Sagsøger (Advokatfirma)
advokater, der havde rådgivet Bank 1, havde derfor ingen anledning til at
overveje, om Bank 1 kunder kunne være involveret i svindel med udbytteskat.

Endelig havde ingen advokater hos Sagsøger (Advokatfirma) ved udbuddet af
advoka-tundersøgelsen i 2017 noget grundlag for at antage, at Person 1
skulle have noget at gøre med de aktielånsbaserede transaktioner, der indgik i
Bank 1-sagen. Der henvises til duplikken afsnit 2.1.

1.7 Skatteministeriet kunne have forhindret den påståede interesse-konflikt

Advokatfirmaer gennemfører som udgangspunkt konflikttjek på grundlag af
oplysning om navne på personer og selskaber, der holdes op imod regi-



/

42

streringer i advokatfirmaets klient- og sagssystem. Uden adgang til oplys-
ning om navne på de parter, i forhold til hvem, der skal kontrolleres for in-
habilitet, vanskeliggøres konflikttjekket i meget betydelig grad.

Skatteministeriets beslutning om at afvise en anmodning om at udlevere en
liste med navnene på de parter i forhold til hvem, de bydende skulle
kontrollere deres habilitet, må tillægges væsentlig betydning ved vurderin-gen
af, om de indklagede advokater kan anses at have foretaget et tilstræk-keligt
konflikttjek forud for advokatundersøgelsen.

Skatteministeriet ikke blot afviste at udlevere navne på de parter, som SKAT
mistænkte for svindel med udbytteskat, til de bydende; Skattemini-steriet
undlod også at tilbyde at udlevere en sådan liste til den vindende tilbudsgiver.

Skatteministeriet har ikke forklaret, hvorfor dette ikke blev tilbudt. Skatte-
ministeriet tilkendegav ved besvarelse af et andet spørgsmål i udbudsfasen, at
visse dokumenter kun ville blive udleveret til den vindende tilbudsgi-ver.
Endvidere fremgik det af tilbudsmaterialet, at en rapport kun ville bli-ve
udleveret til den vindende tilbudsgiver. Det var altså en mulighed, som
Skatteministeriet var fuldt opmærksom på, og som kan anses som en nor-mal
fremgangsmåde.

På den baggrund må det afvises, når Skatteministeriet kritiserer Sagsøger
(Advokatfirma) og de indklagede advokater for ikke selv at have bedt om at få
en så-dan liste over mistænkte, efter at Sagsøger (Advokatfirma) havde
vundet udbuddet.

Sagsøger (Advokatfirma) måtte nødvendigvis lægge til grund, at
Skatteministeriet ikke på noget tidspunkt ønskede at udlevere en sådan liste.
Ellers ville ministe-riet have oplyst om muligheden ved besvarelse af
spørgsmålet i udbudsfa-sen.

Det må have stået Skatteministeriet klart, at den manglende udlevering af en
liste over mistænkte i realiteten umuliggjorde, at det vindende advokat-firma
kunne foretage et sådant konflikttjek, som ministeriet nu gør gæl-dende, at de
indklagede advokater var forpligtet til at foretage. Konflikttjek foretages på
grundlag af navne på klienter og parter.

Der forelå en meget betydelig informationsasymmetri, idet SKAT i januar
2017 kendte navnene på de politianmeldte personer og selskaber, herunder
Bank 1. De bydende vidste intet om, hvem der var i søgelyset hos SKAT – ud
over Person 1.

Det bestrides naturligvis ikke, at det som udgangspunkt er advokaten, der er
ansvarlig for at gennemføre et behørigt konflikttjek. Men på grund af de helt
særlige omstændigheder i denne sag, hvor Skatteministeriet var klar over, at
de indklagede ikke havde et fuldt oplyst grundlag, hvorpå firmaet kunne
foretage habilitetstjek, må Skatteministeriets beslutning om at und-lade at
give den vindende tilbudsgiver en liste med de mistænkte føre til, at det
udførte konflikttjek allerede af denne grund må anses for at opfylde kravet i
de advokatetiske reglers pkt. 12.1. De indklagede advokater havde ikke
mulighed for at gøre mere, og det er Skatteministeriets egne disposi-tioner,
der har forhindret dette.



/

43

Det gøres således gældende, at Skatteministeriet kunne have forhindret den
påståede interessekonflikt. Havde Skatteministeriet udleveret en liste over alle
mistænkte, ville de indklagede advokater kunne have konstateret, at Bank 1,
som Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet via Advokatfirma 1, var opført
på li-sten. Skatteministeriet har oplyst, at Bank 1's navn fremgik af SKATs 3.
po-litianmeldelse til SØIK fra august 2016, så Bank 1's navn ville have været
på en sådan liste.

Derimod fremgik Bank 1 navn ikke af det materiale, der blev stillet til rå-
dighed for Sagsøger (Advokatfirma) i SharePoint-datarummet til brug for
advokatun-dersøgelsen, da den 3. politianmeldelse ifølge Skatteministeriets
oplysnin-ger ikke var uploadet til datarummet. De indklagede advokater
kunne såle-des ikke selv have fundet ud af, at Bank 1 var blandt de mistænkte.
Det vid-ste kun SKAT.

Der henvises til svarskriftet afsnit 8.5.6 og duplikkens afsnit 2.6.

1.8 Skatteministeriet kendte til Sagsøger (Advokatfirma) forudgående
rådgivning om refusion af udbytteskat og undlod at stille uddybende spørgs-
mål – uanset anledning hertil

Det gøres gældende, at oplysningerne i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud på
advokatun-dersøgelsen om de deltagende advokaters erfaring med
rådgivning om be-tingelserne for opnåelse af refusion af udbytteskat burde
have foranlediget Skatteministeriet til at stille uddybende spørgsmål.

Det fremgik direkte af oplysningerne i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud, at
Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet rådgivning i forbindelse med
tilbagesøgning af endog meget store udbytteskattebeløb. Skatteministeriet
måtte lægge til grund, at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet et antal
klienter om refusion af udbytteskat. Mini-steriet var samtidig klar over, at
Sagsøger (Advokatfirma) ikke kendte identiteten på de personer og selskaber,
som SKAT mistænkte for svindel med udbytteskat. Selvom Sagsøger
(Advokatfirma) på grund af tavshedspligten ikke ville kunne oplyse identiteten
på firmaets klienter, kunne ministeriet på no-name basis have fået
oplysninger om f.eks. om transaktionstyper, typer af klienter, hjemsted etc.

Skatteministeriet har gjort gældende, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke i sit
tilbud havde givet oplysninger om tidligere rådgivning på en sådan måde, at
det gav ministeriet anledning til at stille uddybende spørgsmål. Dette postulat
må afvises som klart urigtigt:
Skatteministeren har i januar 2019 oplyst til en avis (bilag Ø), at han i 2017
fandt det problematisk at udpege Sagsøger (Advokatfirma) som
undersøgelsesad-vokat, når firmaet havde rådgivet andre om udbytteskat.
Ministeren udtal-te endvidere, at han inden tildeling af kontrakten
undersøgte, om det var muligt at vælge et andet firma end Sagsøger
(Advokatfirma), men at det på grund af udbudsregleme ikke var muligt.

Sagsøger (Advokatfirma) blev ikke gjort bekendt med ministerens bekymring
omkring firmaets habilitet. Men på baggrund af ministerens opfattelse af
Sagsøger (Advokatfirma)s tidligere rådgivning er det uforståeligt, at
Skatteministeriet ikke stillede uddybende spørgsmål til Sagsøger
(Advokatfirma) for at få afklaret, om der var



/

44

en reel risiko for inhabilitet. Skatteministeriet har både i replikken Proces-
skrift 1 undladt at kommentere den af skatteministeren tilkendegivne be-
kymring, den af skatteministeren igangsatte udbudsretlige undersøgelse eller
hvorfor ministerens bekymring ikke førte til, at Sagsøger (Advokatfirma) blev
bedt om at redegøre for karakteren af firmaets forudgående rådgivning om
refu-sion af udbytteskat.

Samtidig følger det af udbudsregleme, at Skatteministeriet som ordregiver
skulle påse, at den vindende byder opfyldte de egnethedskriterier, som
Skatteministeriet havde opstillet i konkurrencebetingelserne. Et centralt
egnethedskriterium var, at undersøgelsesadvokaten ikke måtte have eller have
haft klientmæssige relationer til de selskaber mv., som kunne være in-volveret
i den formodede svindel med udbytteskat.

Der er tale om en forpligtelse. Skatteministeriet skal som ordregiver sikre sig,
at Sagsøger (Advokatfirma) kunne antages ikke at have haft sådanne
relationer. Skatteministeriet har ikke bestridt rigtigheden af gengivelsen af de
udbud-sretlige regler i de indklagedes processkrifter (men blot søgt at
affærdige argumentationen som ’juristeri’).

Henset til, at ministeriet vidste, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke havde nogen
forteg-nelse over de mistænkte i svindelsagen, som kunne danne grundlag for
en effektiv konfliktsøgning, og at skatteministeren var så bekymret for
Sagsøger (Advokatfirma)s habilitet, at han angiveligt undersøgte, om han
kunne undgå at udpege Sagsøger (Advokatfirma) som undersøgelsesadvokat,
er det ubegribeligt, at Skatteministeriet ikke som led i sin egnethedsvurdering
af Sagsøger (Advokatfirma) fandt anledning til at udforske, om Sagsøger
(Advokatfirma) måtte have rådgivet klien-ter, som gjorde, at firmaet måtte
anses for inhabilt.

Det gøres gældende, at Skatteministeriets undladelse af at stille spørgsmål til
Sagsøger (Advokatfirma) om tidligere rådgivning inden for udbytteområdet –
trods det at ministeriet havde dobbelt anledning hertil – må tillægges
væsentlig betydning. Forholdet bør føre til, at de indklagede advokater anses
for ’i ri-meligt omfang’ at have sikret sig mod, at der forelå en
interessekonflikt (det vil sige bedst muligt på grundlag af de oplysninger, som
var tilgæn-gelige for de indklagede advokater), da det kan tilskrives
Skatteministeriet, at grundlaget for konflikttjekket ikke var bedre.

Der henvises til svarskriftet afsnit 5.6.7 og duplikkens afsnit 2.7.

1.9 Gennemførelse af et konflikttjek på basis af oplysninger modta-get som
led i advokatundersøgelsen ville ikke have ført til konsta-tering af en
interessekonflikt

Skatteministeriet har gjort gældende, at de indklagede burde have benyttet
materialet uploadet til SharePoint-datarummet som grundlag for et kon-
flikttjek gennemført efter påbegyndelse af advokatundersøgelsen.

Navnene på de mistænkte fremgik af en Excel-fil og to politianmeldelser fra
SKAT til SØIK, der var klassificeret som Yderst Hemmeligt. De ind-klagede
advokater ville ikke have været berettiget til at eksportere dette Y-HEM-
materiale til Sagsøger (Advokatfirma)s klient- og sagssystem.



/

45

Men det er ikke nødvendigt for Advokatnævnet at tage stilling hertil.

Det afgørende er, at selvom Sagsøger (Advokatfirma) havde sammenholdt
navnene på samtlige mistænkte i det klassificerede materiale med Sagsøger
(Advokatfirma)s klientre-gister, ville det ikke have vist nogen risiko for
konflikt, fordi Bank 1 navn ikke fremgik af det materiale, der var tilgængeligt
i SharePoint. På grund-lag af Skatteministeriets oplysninger kan det lægges
til grund, at Bank 1's navn alene fremgik af SKATs 3. politianmeldelse, som
ikke var tilgængelig i SharePoint.

Den af Skatteministeriet (under klagesagen) krævede udvidede konfliktun-
dersøgelse ville således ikke have givet de indklagede advokater mulighed for
at overveje, om den tidligere repræsentation af Bank 1 kunne udgøre en
interessekonflikt i forhold til advokatundersøgelsen.

Manglende gennemførelse af et særligt, udvidet konflikttjek, som notorisk ikke
ville have givet de indklagede kendskab til, at skattemyndighederne muligvis
betragtede Bank 1 som mistænkt i udbyttesagen, kan ikke udgøre en
tilsidesættelse af god advokatskik. Manglende gennemførelse af en utjenlig
handling kan ikke anses om en forsømmelse. Der henvises til svar-skriftet
afsnit 8.6 (side 71-72) og duplikkens afsnit 2.6.

1.10 Der er ingen pligt til løbende at foretage efterfølgende konflikt-tjek

Det bestrides, at en advokat er forpligtet til løbende at foretage efterfølgen-de
konflikttjek på den måde, som Skatteministeriet har gjort gældende. Der er
således ingen pligt til løbende at overvåge presseomtale af samtlige ad-
vokatfirmaets klienter.

En advokat skal ved modtagelsen af en sag sikre sig, at der ikke foreligger en
interessekonflikt, jf. de advokatetiske reglers pkt. 12.1. Herefter skal ad-
vokaten kontrollere for interessekonflikt i forbindelse med nye sager, eller
hvis advokaten bliver opmærksom på ændringer i en eksisterende sag, der
gør det relevant at foretage en fornyet vurdering af risikoen for interesse-
konflikt.
Skatteministeriet gør gældende, at efter det i to artikler i Politiken i juli 2017
havde været oplyst, at Bank 1 havde været genstand for en ransag-ning, fordi
banken var kontoførende for nogle amerikanske pensionsfonde, som var
mistænkt for at have svindlet med refusion af danske udbytteskat, må det
lægges til grund, at der i Sagsøger (Advokatfirma) var positiv viden om, at
Bank 1 var i søgelyset i udbyttesagskomplekset.

Det bestrides. Der foreligger ingen indikation af, at de advokater hos
Sagsøger (Advokatfirma), der havde deltaget i rådgivningen af Advokatfirma
1 og Bank 1, var op-mærksomme på de nævnte artikler. Det kan derfor ikke
lægges til grund, at der fra dette tidspunkt var positiv viden i Sagsøger
(Advokatfirma) om mistanken mod nogle af Bank 1's kunder.

De indklagede har godtgjort, at den kreds af medarbejdere, der har deltaget i
rådgivningen af Bank 1 – i modsætning til Skatteministeriets antagelse – var
meget begrænset.



/

46

Under alle omstændigheder – hvilket er det retligt relevante – har ingen af
medarbejderne med kendskab til rådgivningen af Bank 1 orienteret Sagsøger
(Advokatfirma)s ledelse eller de indklagede advokater om artiklen i Politiken.
Så selv hvis man måtte lægge til grund, at Bank 1-rådgivningen udgjorde en
interessekonflikt i forhold til varetagelsen af advokatundersøgelsen, hvilket
bestrides, så medfører artiklen i Politiken ikke, at de indklagede advokater
må anses at have tilsidesat god advokatskik. De indklagede advokater hav-de
ikke kendskab til rådgivningen af Bank 1, og omtalen af Bank 1 i artiklen i
Politiken ville derfor ikke kunne have givet de indklagede grundlag for at
erkende den påståede interessekonflikt.

Der foreligger heller ikke burde-viden: En advokat eller et advokatfirma er
ikke forpligtet til løbende at overvåge presseomtale af firmaets klienter.
Henset til antallet af klienter i et stort advokatfirma ville en sådan over-
vågning være praktisk uigennemførlig. En sådan løbende presseovervåg-ning
af samtlige klienter falder med sikkerhed uden for pligten i henhold til de
advokatetiske regler pkt. 12.1 til i rimeligt omfang at kontrollere for
interessekonflikter. Det kan derfor ikke – som hævdet af Skatteministeriet –
lægges til grund, at de advokater hos Sagsøger (Advokatfirma), der havde
rådgivet Advokatfirma 1 og Bank 1, burde have været opmærksom på omtalen
af Bank 1 i ar-tiklerne fra Politiken i juli 2017.

Der henvises til svarskriftet afsnit 8.6 og Processkrift A side 11-12.

Klagepunkt 2

…

Salærklagen
Advokat 1 har på vegne af Sagsøger (Advokatfirma), advokat Sagsøger 2, advokat
Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 påstået godkendelse af
salæret.

Advokat 1 har i den forbindelse gjort følgende sammenfat-tende anbringender
gældende:

” Der er intet grundlag for at lade Sagsøger (Advokatfirma)s honorar for
advokatunder-søgelsen bortfalde eller nedsættes, da der ikke foreligger en
interessekon-flikt.

Selv i tilfælde af at Advokatnævnet måtte antage, at der forelå en interes-
sekonflikt ved advokatundersøgelsens start, er der ikke grundlag for salær-
bortfald eller -nedsættelse, da de indklagede advokater ikke kendte til inter-
essekonflikten, da de påtog sig advokatundersøgelsen, og heller ikke burde
kende til den. De indklagede har dermed ikke overtrådt god advokatskik i
forbindelse med sagens modtagelse.

Salærnedsættelse eller -bortfald i forbindelse med en interessekonflikt er
ifølge de advokatetiske regler relevant, hvis en advokat må udtræde på grund
af inhabilitet. I en sådan situation kan advokaten ikke fakturere kli-



/

47

enten for det arbejde, som skal udføres af en anden advokat, jf. de advoka-
tetiske regler pkt. 12.7.

Denne situation foreligger ikke i denne sag. Den påståede interessekonflikt
blev først konstateret efter afslutningen af advokatundersøgelsen. Det blev
derfor ikke relevant for de indklagede advokater at overveje, om de var for-
pligtet til at udtræde.

Endvidere vil Skatteministeriet ikke have udgifter til en ny advokat, da mi-
nisteriet – efter eget udsagn, jf. replikken side 40 – ikke agter at bestille en ny
advokatundersøgelse. Dermed vil Skatteministeriet ikke have nogen ud-gifter,
der skal dækkes af de indklagede i medfør af de advokatetiske regler pkt.
12.7, uanset om Advokatnævnet måtte konstatere, at der forelå en in-
teressekonflikt.

Der er ikke – som hævdet af Skatteministeriet – noget retligt grundlag for at
hævde, at Sagsøger (Advokatfirma) skal tilbagebetale det modtagne honorar,
fordi undersøgelsen på grund af den påståede inhabilitet er uden værdi for
Skat-teministeriet. Skatteministeriet har gjort gældende, at Sagsøger
(Advokatfirma) ikke skal ’tjene på’, at ministeriet ikke agter at gennemføre en
ny advokatun-dersøgelse. Hverken teori eller praksis fra Advokatnævnet og
domstolene støtter et sådant princip, hvor en inhabil advokat ud fra pønale
hensyn på-lægges at tilbagebetale det modtagne salær.

Tværtimod kan alle de af Skatteministeriet fremlagte afgørelser anses at
bekræfte princippet fra de advokatetiske reglers pkt. 12.7, hvorefter pligten til
at tilbagebetale salær er betinget af, at advokatens inhabilitet har forår-
saget, at klienten skal betale en ny advokat for at udføre det samme arbej-de,
som er udført af den udtrædende advokat. Der henvises til gennemgan-gen af
de af Skatteministeriet fremlagte afgørelser i duplikken side 34-37.

Hertil kommer, at der ikke er grundlag for at antage, at den af Sagsøger
(Advokatfirma) leverede advokatundersøgelse ikke har nogen værdi for
Skatteministeriet. Skatteministeriet har ikke godtgjort dette. Der er ikke
fremlagt eksempler på, at politikere, embedsmænd, medier eller andre skulle
have gjort gæl-dende, at advokatundersøgelsens konklusioner og
anbefalinger ikke længe-re kan betragtes som valide.

Tværtimod har skatteministeren offentligt udtalt, at han ’fortsat mener, at
man har fået leveret en fagligt god undersøgelse fra Sagsøger (Advokatfirma)
om ud-bytteskandalen’.

Skatteministeriet har dermed ikke dokumenteret noget grundlag for at kræve
nedsættelse eller bortfald af Sagsøger (Advokatfirma)s honorar for
advokatunder-søgelsen.

Der henvises til svarskriftet afsnit 9 og duplikken afsnit 2.11.”

Advokatnævnets behandling:
Sagen har været behandlet på et møde i Advokatnævnet den 20. juni 2019 med
deltagelse af 15 medlemmer.



/

48

Advokat Boris K. Frederiksen, advokat Steffen Sværke og Advokat 5 gav
personligt fremmøde på vegne af Skatteministeriet.

Advokat 1, managing partner Advokat 4, Advokat 6, advokat Sagsøger 3,
managing director Person 3 og CFO Vidne 3 gav personligt fremmøde på vegne af
Sagsøger (Advokatfirma) og de indklage-de advokater.

Parterne redegjorde i det væsentlige for de synspunkter, der var gjort gældende
under skriftvekslingen, og havde lejlighed til at uddybe syns-punkterne.

Nævnets afgørelse og begrundelse:
Adfærdsklagen
Det følger af retsplejelovens § 126, stk. 1, at en advokat skal udvise en adfærd, der
stemmer med god advokatskik. Herunder må en advokat ikke bistå en klient i
situationer, hvor en interessekonflikt er opstået, el-ler hvor der foreligger
nærliggende risiko for, at en sådan konflikt vil opstå. Når der foreligger en
interessekonflikt eller en nærliggende risi-ko herfor, skal advokaten straks udtræde
af sagen i forhold til alle in-volverede klienter.

Klagepunkt 1 - advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og
advokat Sagsøger 4
9 medlemmer udtaler:
Formålet med en uvildig advokatundersøgelse er at få foretaget en uvil-dig og
objektiv undersøgelse og vurdering af, om der i en konkret sag bør indledes retlige
skridt. Hvervet som uvildig advokatundersøger in-debærer et skærpet krav til
advokatens uafhængighed, da det ikke må kunne betvivles, om undersøgelsens
konklusioner blev påvirket af un-dersøgelsen uvedkommende interesser.

Undersøgelsen af skattemyndighedernes kontrol med refusionen af ud-bytteskat
forudsatte efter disse medlemmers opfattelse, at de indklage-de opnåede indsigt i
de nærmere omstændigheder ved den formodede svindel. Det fremgår således af
kommissorium af 16. december 2016, at advokatundersøgelsen ”skal beskrive den
formodede svindel med refu-sion af udbytteskat, herunder forløbet henover
sommeren 2015, i det omfang det kan ske uden at kompromittere den strafferetlige
efterforsk-ning m.v. Vurdering af, hvad der vil kunne kompromittere efterforsk-
ningen vil skulle foretages i tæt samarbejde med SØIK” .

På den baggrund, og da Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet rådgivning om refu-
sion af udbytteskat til klienter, påhvilede der efter disse medlemmers opfattelse de
indklagede en særlig forpligtelse til at undersøge, om der var andre
klientrelationer end Skatteministeriet, der var egnede til at kunne skabe tvivl om
undersøgelsens uvildighed.

Der henvises i den forbindelse også til, at følgende fremgik af pkt. 1.3. i
udbudsbekendtgørelsens konkurrencebetingelser:



/

49

” Advokaten må ikke have eller have haft klientmæssig og/eller andre rela-
tioner til de personer, selskaber mv., som kan være involveret i den for-
modede svindel med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat, og som er be-
grundelsen for igangsættelsen af advokatundersøgelsen.

Advokaten vil ved underskrift på aftalen bekræfte, at Advokaten ikke er in-
habil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Herudover fremgik følgende af pkt. 19, i det aftaleudkast, der var ved-lagt
udbudsbekendtgørelsen:

” Advokaten må ikke have eller have haft klientmæssige og/eller andre
relationer til de personer, selskaber mv., som er omtalt i kommissoriet og/eller
beslutningsforslag af 16. december 2016 om nedsættelse af
advokatundersøgelse, som gør, at Advokaten er inhabil i forhold til udfø-relse
af advokatundersøgelsen.

Advokaten bekræfter ved underskrivelsen af aftalen, at Advokaten ikke er
inhabil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Advokat Vidne 1 og Advokat 3 havde i 2014 og 2015 rådgi-vet Advokatfirma
1/Bank 1 ved afgivelse af legal opinions om Bank 1's retsstilling i forbindelse
med, at Bank 1 var depotbank for amerikanske pensionskas-ser, der påtænkte at
investere i danske aktier.

Advokat Vidne 1's legal opinion fra 2014 var udarbejdet med udgangs-punkt i en
tax opinion udarbejdet af Advokat 2, der ef-terfølgende offentligt var blevet sat i
forbindelse med Person 1. På tidspunktet for udbuddet af den uvildige
advokatundersøgelse var det almindelig kendt, at Person 1 var mistænkt for at
være bagmand i udbyttesvindelsagen, og flertallet finder derfor, at sager, der
byggede på rådgivning ydet af Advokat 2, burde hav-de været anset for potentielt
problematiske.

Det er ikke i sig selv i strid med god advokatskik, at en advokat lader sig udpege
som uvildig advokatundersøger, når advokaten har ydet sædvanlig rådgivning til
klienter indenfor det undersøgte retsområde. Justitsministeriets bemærkning til
Skatteministeriet om, at Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til amerikanske
kapitalfonde og udenlandske pengeinstitut-ter ikke er til hinder for påtagelsen af
undersøgelsesopgaven, skal efter disse medlemmers vurdering opfattes som en
tilkendegivelse af, at al-mindelig rådgivning om udbytteskatterefusion ikke er til
hinder for un-dersøgelseshvervet. Bemærkningen kan derimod ikke læses som en
ac-cept af, at Sagsøger (Advokatfirma) har ydet rådgivning til et af de
pengeinstitutter, der er involveret i svindelsagen.

Udførelsen af rådgivning om mulige erstatnings- og skatteretlige konse-kvenser
for Bank 1 forud for undersøgelsen er efter disse medlemmers opfattelse
uforenelig med påtagelsen af rollen som uvildig advokatun-dersøger, da Bank 1 er
impliceret i udbyttesvindlen. Uanset at Bank 1's in-volvering i svindelsagen ikke
var offentlig kendt på tidspunktet for ud-buddet af den uvildige
advokatundersøgelse, burde de indklagede ad-vokater i denne sag have tilrettelagt
undersøgelsen af advokaternes uaf-



/

50

hængighed på en sådan måde, at den tidligere rådgivning af Bank 1 var kommet
frem, og de indklagede advokater burde endvidere have søgt nærmere afklaring af,
om den mulige forbindelse til svindelsagen kunne være til hinder for påtageisen af
undersøgelsesopgaven. I hvert fald ved offentliggørelsen den 10. og 11. juli 2017
af Bank 1's involvering i svindelsagen burde de indklagede advokater have
meddelt klager, at man ikke opfyldte habilitetsbetingelserne.

Disse medlemmer stemmer på den baggrund for, at advokat Sagsøger 2, advokat
Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 anses for at have tilsidesat
god advo-katskik ved at påtage sig hvervet med at udarbejde advokatundersøgel-
sen.

6 medlemmer udtaler:
Advokat Vidne 1 og Advokat 3 ydede rådgivning til Advokatfirma 1/Bank 1 i
forbindelse med afgivelse af legal opinions af 4. august 2014 og 24. juli 2015.
Udtalelserne vedrørte bankens skatteretlige, strafferetli-ge og erstatningsretlige
retsstilling i forbindelse med, at banken skulle fungere som depotbank for
amerikanske pensionskasser.

Advokatundersøgelsen, der blev iværksat i 2016, havde i henhold til
kommissorium af 16. december 2016 følgende formål:

”  2. Det er herefter besluttet at igangsætte en uvildig advokatundersøgelse af
forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat. Det
gælder både en beskrivelse af det administrative ansvar i SKAT og Skatte-
ministeriet og en beskrivelse af ministres rolle i sagen.

Advokatundersøgelsen skal beskrive den formodede svindel med refusion af
udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, i det omfang det kan
ske uden at kompromittere den strafferetlige efterforskning m.v. Vurdering af,
hvad der vil kunne kompromittere efterforskningen vil skul-le foretages i tæt
samarbejde med SØIK.

Advokatundersøgelsen skal omfatte en faktuel beskrivelse af tilrettelæggel-sen
og udførelsen af opgaven med udbetaling og kontrol af refusion af ud-
bytteskat i perioden 2010 - 2015 og en undersøgelse og redegørelse for de
forhold, der var afgørende herfor. Det gælder bl.a. lovgrundlaget, de orga-
nisatoriske forhold, herunder spørgsmålet om ledelsesmæssig forankring og
ansvar, den systemmæssige understøttelse og de økonomiske rammer, samt
samspillet mellem disse forhold.

Advokatundersøgelsen skal omfatte en undersøgelse af og redegørelse for, om
og hvordan den ovennævnte tilrettelæggelse af opgaven med udbeta-ling og
kontrol af refusion af udbytteskat og de nævnte forhold, har haft betydning for
muligheden for at gennemføre svindel med refusion af ud-bytteskat.

Advokatundersøgelsen kan i det omfang, det i tilknytning hertil vurderes
relevant, komme med forslag til ændringer i tilrettelæggelsen mv. af opga-ven
med udbetaling og kontrol af refusion af udbytteskat.”



/

51

Disse medlemmer finder på baggrund af kommissoriets formulering, at det må
lægges til grund, at advokatundersøgelsen havde til formål at undersøge
forholdene omkring skattemyndighedernes behandling af sager om refusion af
indeholdt udbytteskat, herunder overholdelse af interne retningslinjer.

Det fremgik omvendt ikke af kommissoriet, at undersøgelsen skulle in-deholde en
omtale af eller stillingtagen til betingelser for opnåelse af re-fusion af udbytteskat,
herunder en omtale eller undersøgelse af konkre-te sager, hvor der var opnået
refusion. Den færdige undersøgelse, her-under undersøgelsens konklusion, ses da
heller ikke at indeholde en så-dan omtale eller stillingtagen til konkrete sager eller
sagernes indhold og baggrund. Det bemærkes i den forbindelse, at undersøgelsens
kapi-tel 4 om ”Lovgrundlaget for beskatning af aktieudbytter og refusion af
udbytteskaf’ alene ses at indeholde en redegørelse for det relevante re-
gelgrundlag, og at kapitel 13, afsnit 3, om ”SKATs modtagelse og hånd-tering af
oplysninger om formodet svindel med udbytteskaf’, som Kam-meradvokaten
henviser til, ses at have fokus på sagsbehandlingen ved skattemyndighederne.

Den nævnte forståelse af formålet med advokatundersøgelsen under-støttes efter
disse medlemmers opfattelse også af svaret på spørgsmål 24 i Q&A processen,
hvoraf det bl.a. fremgik, at undersøgelsen ikke in-debar efterforskning af, om den
formodede svindel kunne strafforføl-ges, ligesom undersøgelsen kun skulle
undersøge den formodede svin-del, ”i det omfang der [var] grundlag for at indlede
sager om discipli-nært eller ansættelsesretligt ansvar mod de involverede
embedsmænd i Skatteministeriet og SKAT” .

Sagsøger (Advokatfirma) skulle før afgivelse af tilbud på opgaven foretage en
interessekonfliktundersøgelse, jf. pkt. 19 i aftalen af 13. marts 2017 mel-lem
Skatteministeriet og Sagsøger (Advokatfirma), hvoraf følgende fremgik:

” Advokaten ma ikke have eller have haft klientmæssige og/eller andre
relationer til de personer, selskaber m.v., som er omtalt i kommissoriet
og/eller beslutningsforslag af 16. december 2016 om nedsættelse af
advokatundersøgelse, som gør, at Advokaten er inhabil i forhold til udfø-relse
af advokatundersøgelsen.

Advokaten bekræfter ved underskrivelsen af aftalen, at Advokaten ikke er
inhabil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Bestemmelsen må efter disse medlemmers opfattelse forstås sådan, at vurderingen
af spørgsmålet om interessekonflikt svarede til den almin-delige vurdering i
henhold til god advokatskik.

Sagsøger (Advokatfirma) skulle således forud for, at man påtog sig opgaven ”i
rime-ligt omfang” undersøge, om der kunne opstå tvivl om iagttagelse af be-
stemmelserne om interessekonflikt, og henset til advokatundersøgel-sens særlige
samfundsmæssige og økonomiske betydning måtte der stilles visse krav til
grundigheden af denne undersøgelse.



/

52

Omvendt måtte det forhold, at det kunne lægges til grund, at formålet med
advokatundersøgelsen var undersøgelse af interne forhold hos
skattemyndighederne, herunder overholdelse af retningslinjer – og ikke
undersøgelse af konkrete sager og materielle afgørelser vedrørende re-fusion af
indeholdt udbytteskat – også nødvendigvis påvirke vurderin-gen af, hvordan en
rimelig interessekonfliktundersøgelse kunne udfø-res.

Henset til rammerne for advokatundersøgelsen og de oplysninger, der på
tidspunktet for interessekonfliktundersøgelsen var til rådighed for de indklagede
advokater, finder disse medlemmer således, at der ikke er grund til at bebrejde de
indklagede advokater, at interessekonfliktun-dersøgelsen efter det oplyste primært
havde fokus på skattemyndighe-derne, og kun i mindre omfang på konkrete
private klienter hos Sagsøger (Advokatfirma), herunder Bank 1. Det bemærkes i
den forbindelse, at der ikke på dette tidspunkt var holdepunker for at antage – eller
mistanke om – at Sagsøger (Advokatfirma)s klienter havde været involveret i
sager, hvor der uberetti-get var sket refusion af udbytteskat. Hertil kommer, at en
identifikation af den tidligere rådgivning til Bank 1 på tidspunktet for indgåelse af
afta-len om advokatundersøgelsen efter disse medlemmers opfattelse ikke ville
have givet et grundlag for at konkludere, at der forelå interesse-konflikt. Disse
medlemmer finder således, at de tidligere afgivne opini-ons indeholdt en grundig
beskrivelse af dansk ret og ikke fremstod som et dokument, der kunne eller skulle
bruges til ”svindel” .

Disse medlemmer henviser desuden til, at Skatteministeriet, da man indgik aftale
med Sagsøger (Advokatfirma) om advokatundersøgelsen, var bekendt med, at
advokater hos Sagsøger (Advokatfirma), herunder advokater involveret i un-
dersøgelsen, tidligere havde ydet rådgivning om bl.a. emner med til-knytning til
udbetaling af indeholdt udbytteskat, hvilket Skatteministe-riet havde forholdt sig
til. Dette bestyrker efter disse medlemmers op-fattelse, at det ikke var enhver
tidligere bistand vedrørende forhold om-kring refusion af udbytteskat, der kunne
føre til interessekonflikt i rela-tion til advokatundersøgelsen, ligesom medvirken
ved advokatunder-søgelsen omvendt heller ikke i sig selv betød, at der ikke
fremover kun-ne ydes materiel bistand på området.

Disse medlemmer lægger ved vurderingen heraf også vægt på, at Skat-
teministeriet i forbindelse med udbuddet og den efterfølgende spørger-unde ikke
ønskede at fremkomme med navne på selskaber eller perso-ner, der i særlig grad
kunne være udsat for mistanke for svindel med udbytteskat. Hertil kommer, at
Skatteministeriet ved udbuddet netop ønskede, at alle advokater skulle have
mulighed for at byde på opga-ven, og at det ikke skulle udelukke et større
advokatfirma, at der muligt blandt nogle af firmaets advokater eller partnere forud
havde været ydet bistand til klienter i relation til de danske regler om udbytteskat
mv. At der fra Skatteministeriets side var fokus herpå fremgår også af den
korrespondance, der er fremlagt mellem Skatteministeriet og Ju-stitsministeriet i
februar 2017. Heraf fremgår bl.a., at Justitsministeriet ikke anså det for at være et
problem, at nogle af de advokater, der skul-le bistå advokat Sagsøger 3, havde
beskæftiget sig med rådgivning vedrørende udbytteskat. Det blev bl.a. begrundet
med, at det blev forudsat, at adgang til særligt følsomme oplysninger og sags-



/

53

akter skulle begrænses til undersøgelseslederen (advokat Sagsøger 3) og enkelte
andre medarbejdere.

Endelig finder disse medlemmer, at en fyldestgørende interessekon-
fliktundersøgelse ikke forudsatte, at de indklagede advokater efter at være tildelt
opgaven med advokatundersøgelsen efterspurgte navne på konkrete personer og
selskaber, der var omfattet af skattemyndigheder-nes mistanke om svindel med
refusion af udbytteskat. Der henvises i den forbindelse til, at det henset til formålet
med undersøgelsen måtte anses for en saglig vurdering, at man ikke – bl.a. med
fare for at kom-promittere efterforskningen – indhentede oplysninger om
identiteten på involverede personer og selskaber, som skattemyndighederne ikke
selv havde fundet det relevant at fremlægge. Det, der er anført af flertallet om
mediernes dækning i juli 2017 af sager om svindel med ud-bytteskat, kan ikke
føre til en anden vurdering. Mindretallet lægger ved afgørelsen heraf bl.a. vægt på,
at der ikke er fremkommet oplysninger, der tilstrækkeligt tydeligt indikerer, at
advokat Sagsøger 3 og andre i teamet skulle have foretaget sig noget særligt - ud
over det generelle konflikttjek, der blev foretaget, da man påtog sig advoka-
tundersøgelsen tidligere på året.

Disse medlemmer finder på baggrund af ovenstående, at det ikke ud-gjorde en
tilsidesættelse af god advokatskik, at de indklagede advoka-ter påtog sig
advokatundersøgelsen, selvom andre advokater hos Sagsøger (Advokatfirma)
tidligere havde ydet bistand til Advokatfirma 1. Det bemærkes, at de indklagede
advokater var berettigede til at lade advokat Sagsøger 3 varetage
interessekonfliktundersøgelsen på hele gruppens vegne, idet dette dog ikke
ændrede på, at de enkelte advoka-ter var ansvarlige for, at undersøgelsen var
tilstrækkelig.

Det forhold, at Advokat 3 også få uger efter, at undersøgel-sen var påbegyndt,
ydede bistand til Bank 1, eller det forhold, at en unavngiven ansat advokat efter
det oplyste bistod Advokat 3 både i relation til bistanden til Bank 1 og i relation til
hans bistand til ad-vokatundersøgelsen (kapitel 4) kan efter disse medlemmers
opfattelse ikke føre til et andet resultat. Der lægges i den forbindelse vægt på, at
der heller ikke på tidspunktet for Advokat 3 bistand til Bank 1 i foråret 2017 var
fokus på Bank 1 i forbindelse med svindelsagen, og på at advokatundersøgelsen
og den materielle rådgivning om refusion af ud-bytteskat som nævnt ikke havde
en sådan nær sammenhæng, at Sagsøger (Advokatfirma) på grund af
advokatundersøgelsen generelt var afskåret fra at yde sådan rådgivning.

Disse medlemmer stemmer på den baggrund for at frifinde advokat Sagsøger 2,
advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4.

Afgørelsen træffes efter stemmeflertallet.

Advokatnævnet pålægger på den baggrund i medfør af retsplejelovens § 147 c,
stk. 1, advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advo-kat Sagsøger 3 og advokat
Sagsøger 4 hver en bøde på 10.000 kr.



/

54

Afgørelsen kan af advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, ad-vokat Sagsøger 3
og advokat Sagsøger 4 ind-bringes for retten inden 4 uger efter modtagelsen af
kendelsen, jf. rets-plejelovens § 147 d.

Klagepunkt 1- Sagsøger (Advokatfirma)
11 medlemmer udtaler:
Det fremgår af retsplejelovens § 147 b, at Advokatnævnet kan behandle klager
over såvel navngivne advokater som advokatselskaber.

Det fremgår endvidere af retsplejelovens § 127 a, stk. 1, at bl.a. retspleje-lovens §
126 også gælder for advokatselskaber.

Efter praksis pålægges et advokatselskab imidlertid kun en sanktion, hvis klagen
vedrører organisatoriske forhold (f.eks. firmanavnet, an-noncering eller
klientkontoregler), eller hvis selskabet som sådant kan anses for ansvarlig for
overtrædelsen af god advokatskik.

Advokatselskabet er derimod som udgangspunkt ikke ansvarligt for enkelte
advokaters adfærd, og det påhviler derfor den enkelte advokat at foretage
vurderingen af, om et forhold udgør en tilsidesættelse af god advokatskik.

Disse medlemmer finder, at der i den konkrete sag, der grundlæggende vedrører
advokaters pligt til at undgå interessekonflikter, ikke er grund til at anse
advokatselskabet som ansvarligt for den adfærd, der er klaget over, hvorfor der
ikke findes at være grund til at fravige udgangspunk-tet om, at advokaten selv er
ansvarlig for sin adfærd.

Det kan efter disse medlemmers opfattelse ikke føre til et andet resultat, at aftalen
af 13. marts 2017 formelt blev indgået mellem Skatteministeri-et og Sagsøger
(Advokatfirma), eller at der efter det oplyste – udover de navngivne indklagede
advokater – også var andre medarbejdere, herunder advo-kater, involveret i
udarbejdelse af advokatundersøgelsen. Der lægges i den forbindelse vægt på, at
det er ubestridt, at de navngivne advokater, der er omfattet af klagen, personligt
var involveret i undersøgelsen og havde hovedansvaret for udførelse af
undersøgelsen.

Disse medlemmer stemmer på den baggrund for, at Sagsøger (Advokatfirma)
frifin-des i relation til klagepunkt 1.

4 medlemmer udtaler:
Disse medlemmer, der lægger til grund, at der var tale om en interesse-konflikt, da
Sagsøger (Advokatfirma) påtog sig opgaven med at foretage den uvildi-ge
advokatundersøgelse for Skatteministeriet, finder, at Sagsøger (Advokatfirma) til-
lige med de indklagede advokater bør anses som ansvarlig for overtræ-delse af de
advokatetiske regler.

Disse medlemmer har i sin vurdering af Sagsøger (Advokatfirma)s ansvar i sagen
lagt vægt på, at det var Sagsøger (Advokatfirma), der indgik aftalen af 13. marts
2017 med Skatteministeriet. Udover de af klager anførte anbringender finder disse
medlemmer tillige, at sagens særlige natur medfører, at der påhvi-



/

55

ler Sagsøger (Advokatfirma) som advokatselskab et særligt ansvar for at kunne stå
inde for indholdet i og forholdene omkring den uvildige advokatunder-søgelse.

Disse medlemmer har tillige lagt vægt på, at det gennemførte konflikt-tjek ikke er
tilfredsstillende. Det er medlemmernes opfattelse, at såfremt Sagsøger
(Advokatfirma) havde indført mekanismer til at foretage et tilfredsstillende
konflikttjek i sager af denne art, så havde det stået klart for Sagsøger
(Advokatfirma), at der kunne foreligge en interessekonflikt i den konkrete sag.
Medlem-merne noterer sig i den forbindelse, at Sagsøger (Advokatfirma) på intet
tidspunkt i forløbet – heller ikke da det blev offentlig kendt, at Bank 1 var
involveret i svindelsagen – tog skridt til at foretage et mere tilbundsgående kon-
flikttjek. Dette må, udover at kunne tilregnes de indklagede advokater, også
tilregnes Sagsøger (Advokatfirma) som selskab, idet der er tale om et systemisk
svigt i de mekanismer, Sagsøger (Advokatfirma) har indført som led i deres
rutiner for konflikttjek i sager som denne.

Disse medlemmer er derfor enige med klager i, at den interessekonflikt, som de
indklagede advokater har befundet sig i, også må udstrækkes til at gælde Sagsøger
(Advokatfirma). Det er således disse medlemmers vurdering, at Sagsøger
(Advokatfirma) som advokatselskab som sådan kan anses som ansvarlig for
overtrædelse af reglerne om god advokatskik.

Afgørelsen træffes efter stemmeflertallet, hvorfor Sagsøger (Advokatfirma)
frifindes.

Klagepunkt 2

…

Salærklagen
Det fremgår af aftalen af 13. marts 2017 mellem Skatteministeriet og Sagsøger
(Advokatfirma), at salæret for advokatundersøgelsen var 3.500.000 kr. eks-kl.
moms, og nævnet har lagt denne aftale til grund for vurderingen af salæret.

Nævnet har desuden lagt til grund, at Skatteministeriet ikke i forbindel-se med
klagen over salæret størrelse har sat spørgsmålstegn ved de ind-klagede
advokaters faglige kompetencer, tidsforbrug eller lign.

9 medlemmer udtaler:
Disse medlemmer, der er af den opfattelse, at der opstod en interesse-konflikt, da
Sagsøger (Advokatfirma), advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat
Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 i marts 2017 påtog sig hvervet med at
udarbejde advokatundersøgel-sen, stemmer for, at salæret skal bortfalde.

Disse medlemmer er af den opfattelse, at interessekonflikten – uanset at det ikke
er godtgjort, at undersøgelsen ikke lever op til den forventede kvalitet – betyder, at
undersøgelsen har mistet den forudsatte værdi for Skatteministeriet.
Medlemmerne lægger i den forbindelse vægt på, at klager kunne efterlades med
den opfattelse, at undersøgelsen ikke var tilstrækkelig uvildig eller upartisk.



/

56

6 medlemmer udtaler:
Disse medlemmer, der er af den opfattelse, at der ikke opstod en inter-
essekonflikt, da Sagsøger (Advokatfirma), advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger
1, advokat Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4 påtog sig advokatundersøgelsen,
finder det ikke godtgjort, at undersøgelsen ikke skulle være uvildig eller upartisk,
hvorfor undersø-gelsens værdi for Skatteministeriet efter disse medlemmers
opfattelse ikke kan anfægtes.

Disse medlemmer stemmer på den baggrund for at godkende salæret på 3.500.000
kr. ekskl. moms.

Afgørelsen træffes efter flertallet, hvorfor salæret på 3.500.000 kr. ekskl. moms
bortfalder.

Advokatnævnet pålægger de indklagede at betale det modtagne salær tilbage
inden 4 uger. Ud over salæret skal de indklagede betale renter af beløbet. Renten
er sædvanlig procesrente, hvilket vil sige Nationalban-kens udlånsrente med tillæg
af 8 %. Udlånsrenten kan oplyses af penge-institutterne. Beløbet skal forrentes fra
det tidspunkt, hvor de indklage-de modtog beløbet som betaling, til det tidspunkt,
hvor de indklagede betaler beløbet tilbage.”

Forløbet op til advokatundersøgelsen
Af Skatteministeriets pressemeddelelse af 25. august 2015 fremgår bl.a. følgen-de:

”SKAT har anmeldt mistanke om økonomisk kriminalitet for 6,2 milli-arder
kroner til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet
(SØIK). Den formodede økonomiske kriminalitet er sket fra udlandet og vedrører
refusion af udbytteskatter. SØIK forestår den videre efterforskning.

SKAT har i går indgivet en anmeldelse til SØIK om formodet økono-misk
kriminalitet fra udlandet med udbetaling af udbytteskat. Den for-modede
økonomiske kriminalitet er indtil videre opgjort til 6,2 milliar-der kroner af SKATs
afdeling for særlig kontrol.

- Vi fik hen over sommeren mistanke om sagen blandt andet på bag-grund af
informationer modtaget i juli og august fra en udenlandsk myndighed. Vores egne
interne undersøgelser har bestyrket mistanken, og derfor har vi overdraget sagen
til SØIK og øjeblikkeligt sat udbeta-ling af udbytteskat i bero, siger Person 4, der
er direk-tør for SKAT.
…
- Vores foreløbige undersøgelser viser, at et større netværk af selskaber i udlandet
tilsyneladende har søgt om at få udbytteskat udbetalt på bag-grund af fiktive
aktiebeholdninger og forfalsket dokumentation, oplyser Person 4.”



/

57

Samme dag sendte Skatteministeriet en orientering til Folketingets skatteud-valg, hvoraf
bl.a. fremgår følgende:

”Den 24. august 2015 har SKAT indgivet en anmeldelse til Statsadvoka-ten for
Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK). SKAT fik henover
sommeren 2015 mistanke om formodet økonomisk krimina-litet bl.a. på baggrund
af informationer, modtaget i juli og august, fra en udenlandsk myndighed.
…
SKATs foreløbige undersøgelser viser, at den økonomiske kriminalitet formentligt
består i, at selskaberne tilbagesøger udbytteskat for danske aktier, som de angiver
at eje, men som må antages at være fiktive aktie-beholdninger. Der er
tilsyneladende et større netværk af selskaber, der med afsæt i disse
aktiebeholdninger har søgt om refusion af dansk in-deholdt udbytteskat og har fået
dette på baggrund af indsendt forfal-sket dokumentation.
…
SKAT har sammen med Intern Revision, der tidligere har revideret om-rådet,
iværksat et arbejde for at se på SKATs procedurer, og om disse tilgodeser Intern
Revisions tidligere afgivne anbefalinger. SKAT har derudover anmodet Intern
Revision om at undersøge, hvorledes admi-nistrationen og kontrollen omkring
refusion af udbytteskat fremadrettet styrkes.”

Af Sagsøger (Advokatfirma)s nyhedsbrev fra august 2015 fremgår bl.a. følgende:

“News

Temporary suspension of Danish dividend withholding tax reclaim processing due
to suspected tax fraud

Yesterday, the Danish Tax Authorities announced that, on 24 August 2015, they
filed a report with the Danish Public Prosecutor for Serious Economic Crime on
suspected tax fraud amounting to approx. DKK 6.2bn (approx. EUR 0.8bn).

The report filed was based on information received from undisclosed foreign tax
authorities in July and early August indicating that approx.
2,123 dividend withholding tax reclaims covering the period 2012-2015 were
fraudulent.

The preliminary investigation conducted by the Tax Authorities shows that the tax
fraud presumably involves businesses reclaiming withhold-ing tax on dividends
on Danish shares which such businesses untruth-fully and fictitiously claimed to
own. Allegedly, the documentation provided to the Tax Authorities as a basis for
the said reclaims was fal-sified, but the factual circumstances so far disclosed are
very scarce.

Due to the ongoing investigation, the Tax Authorities have temporar-ily
suspended all processing of reclaims of withholding tax on divi-dends.
…



/

58

Not surprisingly, the announcement has triggered significant political
astonishment and a call for action. We therefore anticipate that all cases of
reclaiming withholding tax on dividends as well as the legal basis for such
reclaims will be subject to detailed scrutiny by the Tax Authorities.
…
Sagsøger (Advokatfirma) is currently monitoring developments in the matter.
Please do not hesitate to contact us if you have any queries.”

Nyhedsbrevet indeholder kontaktoplysninger på Vidne 1, Vidne 2, Advokat 3 og Sagsøger
2, der alle var partnere i firmaet.

Af en pressemeddelelse fra den 26. august 2015 fra Skatteministeriet fremgår det, at
undersøgelsen fra Skatteministeriets interne revision skulle ligge klar se-nest fire uger
efter. I pressemeddelelsen udtaler skatteministeren bl.a. følgende:

”’Svindel for så store beløb rejser selvfølgelig spørgsmålet: Hvordan kunne det
ske? Og kunne det være undgået? Det skal vi selvfølgelig ha-ve undersøgt til
bunds. Desuden skal det undersøges, hvad der skal gø-res, for at styrke kontrollen
på området fremadrettet’, siger skattemini-sten.”

Den 28. august 2015 udsendte Skatteministeriet en pressemeddelelse, hvori
skatteministeren gav udtryk for, at han håbede, ”at Rigsrevisionen vælger at undersøge
SKATs kontrol med refusioner af udbyttebeskatning” , ligesom han ønskede ”fuld åbenhed
om sagen” .

I en tale af 3. september 2015 til brug for et samråd i Folketingets skatteudvalg udtalte
skatteministeren bl.a. følgende:

”Jeg har også selv opfordret til, at Rigsrevisionen går ind i sagen, da jeg ønsker
fuld åbenhed. Og jeg er derfor tilfreds med, at statsrevisorerne har oplyst, at de er
blevet enige om at anmode Rigsrevisionen om at un-dersøge sagen.
…
Når vi har resultatet af Intern Revisions undersøgelse, har vi et oplyst grundlag for
at kunne drøfte og vurdere, hvad der videre skal ske i sa-gen og tage den relevante
ansvarsdiskussion.”

Ved brev af 28. august 2015 rettede Advokat 4 på veg-ne af Sagsøger (Advokatfirma)
henvendelse til skatteministeren om en ”[u]ndersøgelse af fejlagtige tilbagebetalinger af
udbytteskat” . Brevet har følgende indhold:

”Jeg skriver til dig i anledning af de seneste dages omtale af de fejlagti-ge
tilbagebetalinger af udbytteskat.

Muligvis overvejer du, om der skal gennemføres en uvildig undersøgel-se af sagen
for at få klarlagt, hvorfor udbetalingerne er sket, om der fejl-



/

59

agtigt er udbetalt større beløb end hidtil antaget, og om der kan anbefa-les
procedurer til at sikre, at fejlene ikke gentages.

Jeg vil i så fald meget gerne tilbyde dig, at Sagsøger (Advokatfirma) kan forestå
en sådan undersøgelse.

Vi er helt uafhængige, idet vi ikke har nogen relation til SKAT eller
Skatteministeriet, og vi er særdeles erfarne i at gennemføre advokatun-dersøgelser,
også inden for Skatteministeriets område. Således var vo-res nuværende partner,
Sagsøger 3, som landsdommer formand for Skattefradragssagskommissionen
(TDC/Talkline). Sagsøger 3 er leder af Sagsøger (Advokatfirma)s afdeling for
Corporate Com-pliance and Investigations, som også tæller tidligere
vicestatsadvokat hos Bagmandspolitiet, Person 5.

Vi har endvidere en international skatteafdeling, som har erfaring i at rådgive
udenlandske kunder om, hvornår der er adgang til tilbagebeta-ling af udbytteskat
og mere vigtigt, hvornår der ikke er. Vi har dermed kompetencen til og erfaringen
i at identificere komplicerede strukturer, som kunne have til formål at omgå de
danske skatteregler, og dermed vil vi fx kunne verificere, om SKATs procedurer
har varet tilstrækkeligt robuste, og vi vil kunne rådgive om tiltag, der vil kunne
forhindre fremtidige fejlagtige udbetalinger.

Jeg stiller meget gerne op til et møde, hvor du kan få lejlighed til at høre mere om,
hvordan en eventuel advokatundersøgelse kunne gennemfø-res.”

Af Skatteministeriets pressemeddelelse af 7. september 2015 fremgår følgende:

”Lovgivning om udbytterefusion undersøges

Skatteministeriet er i gang med at undersøge, hvorvidt der er behov for ny
lovgivning eller kontrol i forhold til refusion af udbytteskat.

Skatteministeriet gik på baggrund af en såkaldt Early Warning fra SKAT,
modtaget 7. juli 2015, i gang med at undersøge, hvorvidt der er behov for ny
lovgivning eller kontrol i forbindelse med refusion af ud-bytteskat.

En Early Warning fra SKAT til departementet bruges om forhold, hvor SKAT
rejser spørgsmål om behov for eventuel ny lovgivning f.eks. som følge af misbrug
eller lignende.

Arbejdet sker parallelt med Intern Revisions undersøgelse af årsagerne til,
hvordan formodet økonomisk kriminalitet for 6,2 mia. kr. er foregå-et. Den
pågældende Early Warning har imidlertid ifølge SKAT ikke no-gen umiddelbar
sammenhæng til svindelsagen.

Den aktuelle udbytte-svindelsag drejer sig – efter hvad Skatteministeri-et er blevet
oplyst af SKAT – om, at udbytterefusioner er udbetalt på baggrund af forfalskede
bilag. Early Warning-sagen drejer sig derimod



/

60

om den skattemæssige behandling af aktielån. Spørgsmålet er, om fi-nansielle
aktører, som køber, låner og sælger aktier, har haft mulighed for, at to parter kan
anmode om refusion af den samme skat.

’Det er for tidligt at sige, om der er et problem på det her område også. Men jeg
forventer selvfølgelig, at det bliver undersøgt grundigt. Hvis der er behov for at
ændre lovgivningen eller øge kontrollen, så er jeg selvfølgelig klar til det,’ siger
Skatteminister.

Det er målet, at Skatteministeriets indledende undersøgelse i forhold til spørgsmål
om eventuel ny lovgivning – som konsekvens af den ind-sendte Early Warning –
fremlægges for Folketinget samtidig med Intern Revisions undersøgelse af den
aktuelle udbytte-svindelsag.”

Af et notat af 23. september 2015 fra Skatteministeriet vedrørende ”[s]var på early warning
i forbindelse med aktielån” fremgår bl.a. følgende:

Skatteministeriet har den 7. juli 2015 modtaget en early warning fra SKAT Jura
vedrørende aktielån og godskrivning af udbytteskat, der ba-serer sig på en early
warning, som Skat Jura modtog den 27. marts 2015 om emnet fra SKAT Store
Selskaber.

Dette notat redegør for den skattemæssige behandling af udbytte og udbytte-
kompensation i forbindelse med aktielån. Indledningsvist skitseres kort de to early
warnings som er fremsendt. Herefter gennemgås, hvad der forstås ved et aktielån
og den skattemæssige behandling af udbytte og udbyttekompensation i en
aktielånsaftale mellem långiver og låntager. Afslutningsvist vurderes de problemer
og forslag, som er præsenteret i de to early warnings fremsendt af henholdsvis
SKAT Store Selskaber og SKAT Jura.
…
SKAT Store Selskabers early warning indledes med en beskrivelse af, at
Værdipapircentralen A/S (VP) foretager indberetninger til SKAT om ejere af
aktier, beholdning af aktier, udbytte af aktier og indeholdt ud-bytteskat. Det
anføres, at VP som udgangspunkt registrerer den juridi-ske ejer. Ved aktielån
registreres låntager som ejer, hvorved udlåner ik-ke længere er registreret som
ejer. Der foretages ikke registrering af ak-tielån.

Herefter anføres det, at der ved aktielån skattemæssigt skal henses til, hvem der er
retmæssig ejer/beneficial owner, jf. SKM2010.266.SR. Af af-gørelsen fremgår
det, at en aftale om lån af aktier ikke skatteretligt kan kvalificeres som afståelse.
En långiver anses skattemæssigt for retmæs-sig ejer af aktierne. Udbytte, der
udloddes i låneperioden, anses for at tilkomme långiver, og långiver skal derfor
beskattes heraf.
…
Derimod er der ikke overensstemmelse i forhold til de ’automatisk’ ind-berettede
oplysninger til SKAT, idet en låntager indberettes som ejer og modtager af udbytte
og er ikke skattepligtig heraf, ligesom en långiver ikke indberettes som ejer og
ikke modtager udbyttet, men er skatteplig-tig af dette.



/

61

Konsekvensen er ifølge SKAT Store Selskaber, at SKAT ikke kan stole på de
indberettede oplysninger, og at SKAT ikke modtager oplysninger om aktielån.

Efter SKAT Store Selskabers opfattelse er der stor risiko for fejl, idet skatteyder
fejlagtigt beskattes af udbytte og omvendt ikke beskattes af udbytte. Dermed kan
der opstå situationer med dobbeltbeskatning og dobbelt ikke beskatning.

Det anføres desuden, at når SKATs oplysninger ikke er valide, kræver det at SKAT
foretager manuel kontrol. Særligt hvor låntager er en uden-landsk skatteyder, vil
der være en væsentlig risiko for, at udbytteskat-ten bliver tilbagebetalt uden at
SKAT opdager, at der er tale om aktie-udlån. Det vil kræve manuelle kontroller og
yderligere oplysninger.

Efter SKAT Store selskabers opfattelse fortolker andre lande beneficial owner
således, at denne er den faktiske modtager af udbyttet i sædvan-lige,
forretningsmæssigt begrundede låneforhold.

SKAT Store Selskabers foreslår at en mulig løsning kunne være, at man
skattemæssigt vælger at følge registreringsforholdet og dermed penge-strømmen,
hvorefter låntager vil blive anset for skattemæssig ejer. Det skyldes, at det er en
svær opgave for de indberetningspligtige, hvis dis-se skal foretage en vurdering af
den retmæssige ejer.

Early warning af 7. juli 2015 til Skatteministeriet fra Skat Jura
SKAT Juras early warning tager som udgangspunkt afsæt i early war-ningen fra
SKAT Store Selskaber.

I SKAT Juras early warning fremføres indledningsvist, at låntager regi-streres
civilretligt som ejer af de lånte aktier, men at aktierne i overens-stemmelse med
TfS 1999.408 ikke anses for afstået. Skattemæssigt anses långiver således fortsat
for ejer af de udlånte aktier. I SKM 2010.266.SR tilsluttede Skatterådet sig SKATs
indstilling om, at det er långiver, der er beneficial owner efter de indgåede
dobbeltbeskatningsaftaler af ud-bytte på de lånte aktier, når disse ikke er
videresolgt af låntager.

Skat Jura angiver i deres early warning, at det er blevet fremført, at den
skattemæssige behandling af aktielån i Danmark afviger fra den skatte-mæssige
behandling af aktielån i resten af verden. Denne forskel giver anledning til
problemer, når danske långivere eller låntagere skal indgå aftaler om aktielån med
udenlandske långivere eller låntagere.

Det refereres endvidere, at det er vurderingen, at der er pengeinstitut-ter, som
hidtil skattemæssigt har behandlet aktielån på en måde, som ikke er i
overensstemmelse med SKM2010.266.SR.
…
Skattemæssigt forkerte indberetninger
VP indberetter til SKAT, at låntager er ejer af de lånte aktier og modta-ger af
udbytte. Indberetningerne til SKAT er derfor skattemæssigt for-kerte og medfører,
at låntager fejlagtigt beskattes af udbytte på de lånte aktier, hvis låntager
civilretligt ejer de lånte aktier på udbyttetidspunk-



/

62

tet. Omvendt beskattes långiver fejlagtigt ikke af udbytte på de lånte aktier.

På baggrund af ovenstående bør det ifølge SKAT Jura overvejes at lov-give om
den skattemæssige behandling af aktielån.

Gældende ret
Aktielån kan anvendes til flere formål. Fx bruges aktielån til spekula-tion i
faldende kurser, herunder ved at låntager låner aktier for at sælge aktierne dyrt og
genkøbe aktierne billigt, inden de leveres tilbage til långiver – dette kaldes også
for ’shortselling’. Aktielån kan også anven-des i forbindelse med aktieemissioner
eller bruges til afvikling af hand-ler med aktier, hvorpå der er en lang afviklingstid
ved almindelige køb og salg.

For at der er tale om et aktielån, skal aftalen om overdragelse af aktier først og
fremmest have karakter af et lån, herunder at aktierne er over-ført fra långiver til
låntager uden vederlag eller mod andet vederlag end købesummen for aktierne.
Låntager skal endvidere være forpligtet til at tilbagelevere aktier af samme
mængde og art til långiver ved låne-periodens udløb. Låntager opnår i
låneperioden en ejers fulde råden over aktierne.

Der er tale om en genusvare, og der er derfor ikke krav om, at det er præcis de
samme værdipapirer, som tilbageleveres til långiver, så læn-ge det er samme antal
værdipapirer fra samme udsteder og med sam-me rettigheder. Aktierne vil derfor
også som altovervejende hovedregel være børsnoterede.

I en aktielånsaftale betaler låntager typisk udbyttekompensation til lån-giver som
godtgørelse for det udbytte, der udloddes på de lånte aktier i udlånsperioden
(uafhængigt af om låntager ejer aktierne på udlod-ningstidspunktet eller har
videresolgt aktierne). Låntager betaler også et honorar til långiver for at låne
aktierne. Det kan også forekomme, at det er långiver, der betaler et honorar til
låntager.

Aktielånsaftaler udarbejdes på baggrund af rammeaftaler, herunder på
baggrund af de danske standardvilkår…( ’Standardvilkår’ eller ’Standard- 
vilkårene’) eller standardvilkårene i de internationale aktielåneaftaler ISLA…eller
OSLA….

Den skattemæssige behandling af aktielån uden videresalg til tredjemand Den
skattemæssige behandling af aktielån har udviklet sig via praksis.

I praksis anses aktielåneaftaler med en løbetid på i hvert fald seks må-neder
skattemæssigt som lån af aktier og ikke som en afståelse af ak-tier…Efter nyere
praksis er det tilsvarende fastslået, at også aftaler, hvor der ikke på forhånd er
aftalt et udløbstidspunkt for aftalen, men hvor aftalen af både långiver og låntager
kan opsiges med få dages var-sel, skattemæssigt kvalificeres som lån af aktier og
ikke som en afståel-se….



/

63

I en aktielånsaftale mellem långiver og låntager vil långiver således, desuagtet
udlånet af aktierne til låntager, stadig skattemæssigt være den retmæssige ejer
(’beneficial owner’) af aktierne og dermed også af udbyttet.

Långivers status som retmæssig ejer skal ses i sammenhæng med, at långiver efter
udlånet fortsat anses som den aktuelle aktionær. Om man er aktuel aktionær beror
på, om man er aktionær på tidspunktet for de-klarering af udbyttet…, altså om
man er aktionær på retserhvervelses-tidspunktet.

Deklarering af udbytte vil sædvanligvis ske på selskabets ordinære eller
ekstraordinære generalforsamling. Skattemæssigt forstås ved udbytte således alt,
hvad der af et selskab udloddes til aktuelle aktionærer….

I overensstemmelse hermed fremgår det af SKM 2010.266.SR, at udbytte på
udlånte aktier skal beskattes hos långiver. Er der tale om en uden-landsk långiver,
vil udbytteskatten typisk skulle nedsættes, såfremt der sker udveksling af
oplysninger mellem Danmark og det pågældende land via en
dobbeltbeskatningsoverenskomst eller anden aftale. Den udenlandske långiver vil
i så fald være berettiget til at søge refusion af den overskydende indeholdte
udbytteskat hos de danske skattemyn-digheder.

Begrebet retmæssig ejer anvendes i selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra c, og
fortolkesi overensstemmelse med begrebet beneficial owner i OECD’s
modeloverenskomst….Betingelserne for at være beneficial ow-ner er nærmere
beskrevet i kommentarerne til artikel 10 om udbytte. Betingelsen om retmæssig
ejer vil således fremgå af dobbeltbeskat-ningsoverenskomsternes udbytteartikel.

Der er i dansk skatteret således ikke hjemmel til, at andre end den part, der efter
dansk ret skattemæssigt anses som modtager af pengene fra et selskab, kan få
godskrevet eller tilbagebetalt kildeskatter på udbytte.

Det er låntager, der modtager udbyttet på aktierne. Låntager vil som re-gel
kompensere långiver for udbyttet via en såkaldt udbyttekompensa-tion. Overføres
bruttoudbyttet fra låntager til långiver som udbytte-kompensation, vil
udbyttekompensationen generelt have en så direkte tilknytning til det udloddede
udbytte, at udbyttekompensationen be-skattes som udbytte hos långiver….
Tilsvarende er låntager ikke skat-tepligtig af udbyttet, idet låntager de facto blot
modtager udbyttet på långivers vegne. Udlodningen af udbyttet har således som
udgangs-punkt ingen skattemæssige konsekvenser for låntager.

Den skattemæssige behandling af aktielån med videresalg til tredjemand
Ved låntagers videresalg til tredjemand anses aktierne ikke for afstået af långiver,
for så vidt angår avanceopgørelsen. Dette skal ses i sammen-hæng med, at det i
låneaftalen mellem långiver og låntager er aftalt, at låntager skal tilbagelevere
aktierne, idet der fortsat er tale om et lån. Da aktierne imidlertid er en genusvare,
er salget så at sige irrelevant for långiver i avancehenseende. Der sker således ikke
afståelsesbeskatning af långiver.



/

64

Med tredjemands erhvervelse af aktierne fra låntager bliver tredjemand imidlertid
retmæssig ejer af aktierne og dermed også af udbyttet…. Ud-byttet beskattes
således hos tredjemand. Det er dermed også tredje-mand, der er berettiget til at
modtage en eventuel refusion af indeholdt udbytteskat.

I de tilfælde hvor låntager fortsat skal kompensere långiver for udbytte, som
låntager pga. salget til tredjemand ikke har modtaget, kvalificeres udgiften til
udbyttekompensationen som et tab omfattet af statsskatte-loven.

Som følge af at aktierne er solgt af låntager til tredjemand, kan långiver ikke
længere anses som aktuel aktionær. Det er derfor Skatteministeri-ets opfattelse, at
udbyttekompensationen hos långiver beskattes efter statsskatteloven og ikke som
udbytte efter ligningslovens § 16 A.
…
Konklusion
I begge early warnings synes et centralt element i forhold til problem-stillingen at
være, at den skattemæssige og civilretlige behandling af ak-tielån er forskellig.
Selvom långiver skattemæssigt er den retmæssige ejer af aktierne, er det låntager
der indberettes til SKAT som ejer af ak-tierne.

Aktielånskonstruktionen indebærer dermed en risiko for, at begge par-ter i aftalen
søger refusion for den indeholdte udbytteskat, selvom det alene er den ene part,
der er berettiget hertil.

Den skattemæssige behandling af udbytte i forbindelse med aktielån er
tilstrækkeligt klarlagt via offentliggjort praksis. Praksis efterlader ingen tvivl om,
hvem der er den retmæssige ejer af udbyttet, og dermed hvem der er berettiget til
eventuel udbytterefusion.

På den baggrund ses der ikke at være behov for lovgivningsinitiativer, for så vidt
angår indholdet af de gældende beskatningsregler. Hertil kommer, at der er gode
grunde til, at långiver anses for retmæssig ejer i aktielånsaftaler, hvor der ikke sker
videresalg til tredjemand. Opgives beneficial owner-begrebet, vil det blive muligt
- via aktieudlån - at spe-kulere i at flytte ejerskabet til aktierne på tidspunktet for
deklarering af udbytte for derved at opnå en hel eller delvis nedsættelse af
udbytte-beskatningen. En opgivelse af beneficial owner-begrebet vil desuden få
stor betydning for de verserende retssager mod kapitalfonde.

De mulige risici i forbindelse med aktielån skal først og fremmest ses i lyset af, at
der kan være uoverensstemmelser mellem de til SKAT ind-berettede oplysninger
og det faktiske skattemæssige ejerforhold, hvilket kan gøre det vanskeligt at sikre
korrekt beskatning af udbytte.

Skatteministeriet vil dog under alle omstændigheder analysere de gæl-dende regler
for beskatning, indeholdelse og indberetning af udbytte med henblik på at sikre, at
reglerne er tilstrækkeligt robuste. Dette vil bl.a. ske ved, at der nedsættes en ny
tværfaglig arbejdsgruppe på ud-



/

65

bytteområdet med deltagelse af de relevante ministerier, SKAT og Fi-nanstilsynet.

Herudover har Skatteministeriet forstået, at SKAT vil undersøge penge-
institutternes ageren på området, idet der er tegnet et billede af, at nog-le
pengeinstitutter tilsyneladende ikke har fortolket skattereglerne om aktielån
korrekt.”

Den 24. september 2015 afgav Intern Revision i SKAT en redegørelse om ”SKATs
administration af udbytteskat og refusion af udbytteskat” . Det fremgår af forordet, ”at
Departementet og SKAT løbende har leveret det af Intern Revi-sion rekvirerede materiale”
, ligesom det i rapportens beskrivelse af undersøgel-sens omfang er anført, at det ”[a]f
hensyn til SØIKs efterforskning har…været nødvendigt at udlade en række oplysninger i
redegørelsen” , uden at ”[d]isse udeladelser har haft betydning for vores konklusioner i
redegørelsen” . Af rede-gørelsens konklusion fremgår bl.a. følgende:

”På baggrund af den gennemførte undersøgelse samt tidligere udført revision er
det Intern Revisions vurdering, at en række indbyrdes af-hængige forhold i SKAT
har medført, at det er muligt at begå bedrageri rettet mod SKAT´s administration
af udbytteskat. De væsentligste årsa-ger, til at bedrageriet har været muligt, skal
søges i følgende forhold: In-terne kontroller, datastruktur samt placering af det
overordnede ansvar (procesejerskab).”

I et bilag til redegørelsen (2A om oversigt over sager i Skatteministeriet) er bl.a. anført
følgende:

”Konkret er der valgt en række søgeord, som er anvendt til at identifice-re
relevante sager og dokumenter. Der er søgt i de forskellige journalsy-stemer, der
dækker den søgte periode. De søgekriterier, der er anvendt for at identificere
relevante sager og dokumenter, fremgår af bilag 1.”

I en handlingsplan af 25. september 2015 fra Skatteministeriet omtales kritikken fra Intern
Revision som ”forholdsvis skarp” . I handlingsplanen omtales ligele-des ”Early Warning
om aktielån samt spørgsmålet om cum/ex” :

”Skatteministeriet modtog den 7. juli 2015 en såkaldt Early Warning fra SKAT,
hvor SKAT udtrykte bekymring om manglende klarhed i regler-ne for aktielån og
refusion af udbytteskat. I overensstemmelse med ret-ningslinjerne for Early
Warnings har Skatteministeriet udarbejdet en vurdering af sagen.

Den fremsendte Early Warning har ikke nogen direkte forbindelse med
svindelsagen, som efter de foreliggende oplysninger først og fremmest handler om
dokumentfalsk, men de to spørgsmål har været omtalt sam-tidig i medierne.
…



/

66

På den baggrund vurderes der ikke at være behov for lovgivningsinitia-tiver, for så
vidt angår indholdet af de gældende regler. De mulige risici ved aktielån skal
således – i relation til den fremsendte Early Warning – ses i sammenhæng med, at
der kan være uoverensstemmelse mellem de til SKAT indberettede oplysninger og
de skattemæssige ejerforhold. Det kan gøre det vanskeligere at kontrollere, hvem
der skal have refusion. Det vil være et fokusområde i den nyoprettede task force
om kontrol på udbytteområdet.

Der har ligeledes i medierne været rejst spørgsmål om, hvorvidt tyske svindelsager
med refusion af udbytteskat – de såkaldte cum/ex-sager – har en dansk vinkel. I de
tyske sager blev der uberettiget opnået refu-sion af udbytteskat på en
udbyttekompensationsbetaling til långiver, selvom der ikke var indeholdt
udbytteskat af denne udbyttekompensa-tion.

Det er Skatteministeriets vurdering, at de tyske cum/ex-sager ikke umiddelbart
udgør et problem i forhold til dansk lovgivning. Det er ale-ne den retmæssige ejer,
der er skattepligtig af udbyttet og dermed be-rettiget til refusion af indeholdt
udbytteskat (hvis der er tale om en udenlandsk aktionær). Hvis der sker refusion
flere gange for samme in-deholdte udbytteskat – herunder af en
udbyttekompensationsbetaling
- vil det være i strid med gældende ret.

Skatteministeriet vil dog under alle omstændigheder analysere de gæl-dende regler
for beskatning, indeholdelse og indberetning af udbytte med henblik på at sikre, at
reglerne er tilstrækkeligt robuste.

Af Skatteministeriets pressemeddelelse af 29. september 2015 fremgår bl.a. føl-gende:

”Fire store banker risikerer at blive krævet til ansvar, hvis det viser sig, at de har
brudt reglerne for refusion af udbytteskat.

De fire banker, der er blevet sat under lup for at have brudt reglerne for refusion af
udbytteskal i forbindelse med aktielån, kan risikere at blive politianmeldt, hvis
sagen viser sig at være i strid med loven. Det skriver DR Nyheder.

Det er et nyt notat fra Skatteministeriet, som fastslår at bankerne tilsy-neladende
har brudt reglerne.
…
Det nye notat fastslår, at bankerne har udført aktielån på en sådan må-de, at den,
der har lånt aktierne, har kunne modtage refusion af udbyt-teskat. Reglerne lyder
ellers, at det kun er udlåneren, som har krav på refusion.”

I en artikel i Berlingske den 15. november 2015 omtales ”et netværk af 12 selska-ber, der
mindst 2.120 gange har snydt de danske skattemyndigheder for 6,2 mil-liarder” . Af
artiklen fremgår bl.a. følgende:



/

67

”De 12 virksomheder havde hver især deres funktion i den malkning af det danske
skattevæsen, hvor Person 1 mistænkes for at være ho-vedmanden. Der er tre trin i
kontruktionen af svindelnummeret, frem-går det af retsdokumenter, som
Berlingske har set.

Første trin står Virksomhed Ltd., hvor Person 1 er registreret som såkaldt director,
bag. Ifølge Bagmandspolitiets mistanke har det været centrum for kontruktion af
falske ejerskaber af aktier, gennemført fiktive handler med aktier eller midlertidige
lån af aktier i en stribe børsnoterede danske selskaber. Virksomhed Ltd.s tre
datterselskaber i England og Dubai samt Luxembourg-selskabet Udenlandsk
virksomhed 2 har ifølge Bagmandspolitiet også spillet en ikke nærmere defineret
rolle i sagen.
…
Ifølge retsdokumenterne står de fire selskaber Udenlandsk virksomhed 1,
Udenlandsk virksomhed 3, Udenlandsk virksomhed 4 og Udenlandsk virksomhed
5 bag næste trin.

De fire selskaber udstedte falske udbyttenotaer på vegne af i alt 132 sel-skaber i
USA og Malaysia og bildte på den måde de danske skattemyn-digheder ind, at
disse selskaber havde modtaget udbytte fra danske børsnoterede selskaber og
betalt 27 pct. i udbytteskat til Danmark. Alle fire selskaber er på den ene eller
anden måde relateret til Person 1.

I den anden ende af netværket befandt sig tre andre selskaber, som stod for at
downloade en blanket fra Skats hjemmeside, »Claim to Relief from Danish
Dividend Tax«, som de sørgede for blev udfyldt med de beløb, de ønskede
refunderet, og fremsendte blanketterne til Skat på vegne af »kunderne« og sørgede
for at inddrive pengene. De tre selska-ber er ikke umiddelbart relateret til Person 1
hverken ledelses- eller ejermæssigt.”

Den 17. november 2015 omtalte Politiken, at ”Skats undersøgelser har afdækket svindel
for yderligere 2,9 mia. i skandalen om danske udbytteskatter” . Af artik-len fremgår bl.a.
følgende:

”Skat tør ikke garantere, at vi med forhøjelsen af svindelbeløbet til 9,1 milliarder
kroner har set det hele, siger indsatsdirektør Person 6:

»Vi er i fuld gang med at gennemtrawle alle de udbetalinger der har været
gennemført, og nu er vi oppe i så stort et omfang, at vi har behov for at melde ud
overfor politi og offentlighed, hvad vi har fundet, for det er jo et ganske voldsomt
beløb«, siger han.

Forventer du at beløbet bliver større?

»Jamen, vi ville jo stoppe nu, hvis vi ikke mente, at der kunne være me-re at
komme efter, men vi håber selvfølgelig ikke, at beløbet bliver end-nu større«.

»Det her handler jo i høj grad forfalskninger, hvor papirer, bilag og do-kumenter
ligner alle de andre sager, men når vi så begynder at grave og kradse i det, kan vi
se at det efter alt at dømme er forfalskninger, ek-



/

68

sempelvis falske udenlandske stempler. Så vi er helt nede i hver enkelt sag og
efterprøve dokumentationen i hver enkelt udbetaling«.”

Den 18. november 2015 anførte Berlingske bl.a. følgende i en artikel om ”[f]em sigtede i
omfattende skattesvindelsag” :

”Første led i svindlen konstruerede falske ejerskaber til danske aktier. Andet led
fremstillede falske udbyttenotaer vedrørende udbetaling af udbytte fra danske
selskaber. Tredje led blev udgjort af de tre selskaber, der ifølge retsdokumenter,
som Berlingske har set, mistænkes for at ha-ve stået for rekvirering og udfyldning
og indsendelse af en blanket, »Claim to Relief from Danish Dividend Tax«, som
udenlandske investo-rer i danske selskaber kan hente på Skats hjemme side.
Blanketten anvendes, når de ønsker at få refunderet dansk udbytte skat, som Skat
trækker automatisk.”

I februar 2016 afgav borger- og retssikkerhedschefen i SKAT en ”[f]aktuel rede-gørelse om
administrationen af udbytterefusion i perioden 2010-2015” . Af ind-ledningen til
redegørelsens fremgår bl.a. følgende:

”Rammerne for tilrettelæggelsen af en intern undersøgelse om udbyt-tesagen:

Skatteministeriets Interne Revision (SIR) afgav den 24. september 2015 en rapport
om SKATs administration af udbytteskat og refusion af ud-bytteskat. Rapporten
afdækkede en række kritisable forhold på områ-det.

Direktøren for SKAT har efterfølgende besluttet at iværksætte en intern
undersøgelse af SKATs administration af udbyttes katteom rådet. Di-rektøren har
bedt SKATs Borger- og retssikkerhedschef om bistand til undersøgelsen.

Undersøgelsen vil tidsmæssigt skulle afgrænses til perioden fra 2009, hvor
daværende departementschef Person 7 bad SIR om at gennemfø-re en
undersøgelse af administrationen af udbytteskatte området og frem til det
tidspunkt, hvor SKATs udbetaling af udbytteskatter sættes i bero i august 2015.”

I et afsnit om ”afgrænsning” er bl.a. anført følgende:

”Som det fremgår af rammerne for Borger- og retssikkerhedschefens bi-drag til
den interne undersøgelse af administrationen af udbytteskat, af-grænses denne
tidsmæssigt til perioden fra 2009, hvor Skatteministeri-ets Interne Revision (SIR)
blev bedt om at gennemføre en undersøgelse af administrationen af
udbytteområdet frem til det tidspunkt, hvor ud-betaling af refusion af udbytteskat
sættes i bero den 6. august 2015.
Borger- og retssikkerhedschefens bidrag omhandler alene SKATs admi-nistration
af udbytteskat og refusion af udbytteskat og omhandler ikke SKATs håndtering af
eventuel svindel på området. Borger- og retssik-



/

69

kerhedschefens bistand til undersøgelsen indeholder alene en faktuel redegørelse.

Borger- og retssikkerhedschefen har gennemgået SKATs generelle ad-ministration
af udbytteskat og mere specifikt SKATs administration af refusion af udbytteskat
til udenlandske udbyttemodtagere.

I denne redegørelse lægges de faktuelle oplysninger fra SIRs rapport om "SKATs
administration af udbytteskat og refusion af udbytteskat" fra 24. september 2015
(SIRs rapport 2015) til grund.”

Den 24. februar 2016 fremsendte Statsrevisorerne til Folketinget Rigsvisionens beretning
af 17. februar 2016 om ”SKATs forvaltning af og Skatteministeriets til-syn med refusion af
udbytteskat” . Af beretningens konklusion fremgår bl.a. føl-gende:

”Rigsrevisionen vurderer samlet, at SKATs forvaltning af og Skattemi-nisteriets
tilsyn med refusion af udbytteskat har været meget kritisabelt. SKAT har ført en
helt utilstrækkelig kontrol med udbetalingerne af re-fusion af udbytteskat, og
Skatteministeriets tilsyn med området har væ-ret særdeles mangelfuldt.

SKAT har anmeldt formodet svindel for foreløbig 9,1 mia. kr. Skattemi-nisteriet
har dog oplyst, at det er sandsynligt, at SKATs igangværende gennemgang af de
resterende udbetalinger på 5,1 mia. kr. i perioden, hvor den formodede svindel er
foregået via blanketordningen, vil af-dække yderligere formodet svindel.

Både SKAT og Skatteministeriet har i hvert fald siden 2010 været viden-de om, at
der var problemer med refusion af udbytteskat. På trods heraf kom der først
opmærksomhed på den formodede svindel med refusion af udbytteskat, fordi
SKAT modtog oplysninger herom udefra. Der er ikke noget i Rigsrevisionens
undersøgelse, der peger på, at SKAT eller Skatteministeriet uden disse oplysninger
ville have reageret på den markante stigning i refusionen af udbytteskat fra 0,68
mia. kr. for hele 2010 til 9,3 mia. kr. i de første godt 7 måneder af 2015, svarende
til en stigning på ca. 1.300 %. Tværtimod var SKAT i gang med at oplære nye
medarbejdere for bl.a. at kunne håndtere et stigende antal refusionsan-modninger,
da SKAT modtog oplysninger udefra om den formodede svindel.

SKAT har i den periode, hvor den formodede svindel er foregået, refun-deret
udbytteskat for 14,2 mia. kr. via blanketordningen. Denne refu-sion er sket på et
helt utilstrækkeligt grundlag, og SKAT har ikke kon-trolleret helt grundlæggende
oplysninger i anmodningerne, fx ejerskab til aktierne, og om ansøger har fået
indeholdt udbytteskat.
…
SKAT har udbetalt 3,2 mia. kr. i refusion af udbytteskat efter det tids-punkt, hvor
SKAT modtog oplysninger udefra om den formodede svin-del, og indtil
udbetalingerne blev sat i bero. Skatteministeriet har op-lyst, at SKAT på baggrund
af de oplysninger, der fremkom hen over sommeren 2015, først den 6. august 2015
havde det nødvendige grund-



/

70

lag for at stoppe udbetalingerne. Rigsrevisionen kan konstatere, at SKAT, da de
modtog oplysninger udefra om den formodede svindel, var vidende om, at antallet
af anmodninger og det samlede refusionsbe-løb var steget markant, og SKAT var
samtidig vidende om, at de interne kontroller var mangelfulde. Rigsrevisionen
finder, at SKAT – allerede da de modtog oplysninger udefra – burde have
undersøgt området nærmere, inden der blev foretaget yderligere udbetalinger af
refusion.

Skatteministeriet har i sit tilsyn reelt ikke forholdt sig til udviklingen i udbytteskat,
herunderrefusioner….
…
Sammenfattende må Rigsrevisionen konstatere, at Skatteministeriets til-syn har
været fragmenteret og reaktivt. Skatteministeriet har således ik-ke sammenholdt
de oplysninger, som ministeriet fik som led i sit almin-delige tilsyn, med de øvrige
indikationer på problemer med refusion af udbytteskat, som ministeriet løbende
modtog gennem årene. Havde Skatteministeriet ført et mere proaktivt tilsyn,
herunder sammenholdt de oplysninger, som ministeriet fik på forskellig vis, ville
det klart have peget på behovet for en nærmere undersøgelse af området.
Rigsrevisio-nens undersøgelse viser, at helt simple analyser af udviklingen i refu-
sion af udbytteskat ville have peget på problemer på området, som bur-de have
givet anledning til at undersøge området nærmere.”

Om baggrunden for beretningen er bl.a. anført følgende:

”Den formodede svindel kan ifølge en undersøgelse fra Skatteministeri-ets Interne
Revision (SIR) fra 2015 være foregået ved, at udenlandske formodede svindlere
har fået refunderet udbytteskat ved at foregive at eje danske aktier, for hvilke der
er indeholdt udbytteskat. Skattemini-steren oplyste i forbindelse med
anmeldelserne til SØIK, at sagen end-nu ikke er fuldt afdækket, og at det derfor
ikke kan udelukkes, at SKAT vil anmelde yderligere svindel. SKATs afdækning af
den formodede svindel forventes afsluttet inden sommerferien 2016.
…
5. Det fremgår af SIR’s undersøgelse fra 2015, at svindlen formodes at være
foregået via blanketordningen, hvor formodede svindlere har fo-regivet at have
modtaget aktieudbytte fra danske selskaber, hvor der er indeholdt udbytteskat. De
formodede svindlere har således anmodet SKAT om at få refunderet udbytteskat
for aktier, de aldrig har ejet, og har herved fået refunderet udbytteskat, de ikke har
betalt.”

Af et afsnit om revisionskriterier, metode og afgræsning fremgår bl.a. følgende:

”11. Skatteministeriet har i sit høringssvar anført, at Rigsrevisionen sy-nes at
vurdere sagen med afsæt i den viden, som er til stede i dag, og har anført, at det
også ses afspejlet i, at Rigsrevisionen i løbet af under-søgelsesperioden har
modtaget de samme revisionsrapporter fra SIR som departementet, uden at der har
været advaret kraftigere om risiko-en end sket.

Rigsrevisionen skal hertil bemærke, at Skatteministeriet har det over-ordnede
styrings- og tilsynsansvar for SKAT, hvilket bl.a. indebærer, at



/

71

ministeriet skal følge med i og reagere på kritiske revisionsrapporter, der indikerer
problemer eller risici på området, jf. pkt. 8.

Rigsrevisionens revisionsberetning fra 2013 omhandler hele Skattemini-steriets
regnskab og er baseret på en vurdering af risiko og væsentlig-hed for hele
regnskabet. Rigsrevisionen har i revisionsberetningen hen-vist specifikt til SIR’s
revisionsrapport om udbytteskat fra 2013. Rigsre-visionen baserer sig på SIR’s
arbejde og har via SIR gentagne gange fulgt op på spørgsmål om manglende
kontroller på området for udbyt-teskat.
…
15. Beretningen har været i høring hos SØIK, og en række oplysninger er på
SØIK’s foranledning udeladt af beretningen af hensyn til efter-forskningen.
Rigsrevisionen har vurderet, at de udeladte oplysninger ikke har haft betydning for
undersøgelsens hovedkonklusioner. Rigsre-visionen har af hensyn til SØIK’s
efterforskning således ikke kunnet formidle, hvilke oplysninger SKAT har
modtaget udefra, og hvordan SKAT og Skatteministeriet har behandlet disse
oplysninger om for-modet svindel. Rigsrevisionen har derfor heller ikke kunnet
formidle, hvordan SKAT har opgjort den formodede svindel på indtil videre 9,1
mia. kr. Statsrevisorernes anmodning herom har derfor ikke fuldt ud kunnet
besvares.”

Kapitel 2 har titlen ”[f]ormodet svindel med refusion af udbytteskat” og af ka-pitlet
fremgår bl.a. følgende:

”25. SKAT og Skatteministeriet har efterfølgende oplyst, at de finder det meget
alvorligt og dybt beklageligt, at der har kunnet foregå svindel i det påviste
omfang. Skatteministeriet tilføjer, at med den viden om om-rådet og den hertil
forbundne risiko, som SKAT og Skatteministeriet har i dag, må det således
konstateres, at kontrollen forbundet med refu-sion af udbytteskat skulle have
været tilrettelagt anderledes. Skattemi-nisteriet tilføjer, at det, at svindel kan
foregå, bl.a. er et resultat af den ri-sikobaserede tilgang, som er valgt for den
danske skatte- og afgiftsmo-del, hvor udgangspunktet er, at der er tillid til, at
borgere og virksom-heder generelt betaler den rette skat. Rigsrevisionen skal i den
forbin-delse henvise til en vismandsrapport fra 2011 (Dansk Økonomi, foråret
2011), hvoraf det fremgår, at det ikke er manglende lyst til snyd, men primært
manglende muligheder for snyd, som holder niveauet af skat-tesnyd i Danmark
lavt.
…
80. Skatteministeriet har modtaget en early warning om risiko for uret-mæssig
refusion af udbytteskat i forbindelse med aktieudlån den 7. juli 2015. Den mulige
uretmæssige refusion af udbytteskat i forbindelse med aktieudlån vedrører en
anden type af uretmæssig refusion og for-modes at være foregået uafhængigt af
den formodede svindel via blan-ketordningen. Skatteministeriet har anført, at den
modtagne early war-ning ikke omhandler svindel med refusion af udbytteskat.
Skattemini-steriet har endvidere oplyst, at ministeriet i overensstemmelse med ret-
ningslinjerne har udarbejdet en vurdering af den modtagne early war-ning.



/

72

Rigsrevisionen er enig i, at den modtagne early warning ikke nødven-digvis
omhandler svindel med refusion af udbytteskat. Rigsrevisionen konstaterer dog, at
Skatteministeriet med denne early warning igen er blevet gjort opmærksom på
mulige problemer vedrørende refusion af udbytteskat og behovet for at undersøge
udbytteområdet nærmere, herunder udviklingen i indtægterne fra og refusionen af
udbytteskat.
…
82. Rigsrevisionens undersøgelse viser, at Skatteministeriets tilsyn med refusion
af udbytteskat har været særdeles mangelfuldt, og at der ikke har været
ledelsesmæssigt fokus på området.”

Af en pressemeddelelse fra den 24. februar 2016 fra Skatteministeriet fremgår det, at
skatteministeren ”tager kritikken til efterretning” . I pressemeddelelsen udtaler
skatteministeren bl.a. følgende:

”Skatteministeren fastholder sin tidligere kritik af SKAT, men er tilfreds med, at
der allerede i efteråret blev draget personalemæssige konse-kvenser i forbindelse
med sagen.

’Jeg havde allerede i september en samtale med SKATs direktør, og ef-terfølgende
blev et antal af SKATs chefer hjemsendt. Det, mener jeg, var det rigtige at gøre.
De pågældende er fortsat hjemsendt, og nu hvor vi kender konklusionerne i
Rigsrevisionens beretning, er der grundlag for at træffe beslutning om
igangsættelse af tjenstlige forhør i samarbejde med Kammeradvokaten med
henblik på at få afsluttet sagen’, siger skatteministeren.”

Den 4. marts 2016 indeholdt Børsen et interview med den ”svindelmistænkte fi-nansmand”
, Person 1” , som var citeret for at udtale, at han sammen med an-dre ”hev 9 mia ud af Skat
lovligt – jeg er syndebuk” . Videre fremgår bl.a. føl-gende af artiklen:

”Men ifølge Person 1 er der aldrig forfalsket nogen dokumenter. Re-fusionerne fra
Skat skal i stedet være givet på baggrund af handler med aktier omkring
udbyttetidpunktet, såkaldte cum/ex-handler.

Netop denne type handler var centrale for en større skandale, der rulle-de i
Tyskland for flere år siden - og som senest førte til, at Deutsche Banks kontorer
blev ransaget sidste sommer. Inden myndighederne slog ned var det en yderst
lukrativ form for spekulation.

"Tyske advokater har fortalt mig, at folk, der lavede denne type hand-ler, tjente så
mange penge, at det var ligesom at køre lastbiler ind på et lager og fylde dem med
kontanter 24 timer i døgnet," fortæller Person 1.
…
"Set herfra passer det med mine kunders aktiviteter. Men beløbene kan være
større. Jeg ved, at de 9 mia. kr. var på grund af mine kunders akti-viteter, men jeg
ved, at flere organisationer også har været involveret i de her handler i Danmark,
så det ville ikke overraske mig, hvis beløbet



/

73

er større end 20 mia. kr.," siger Person 1, der mener, det har været et almindeligt
kendt hul i de danske skatteregler.”

Samme dag indeholdt Børsen en anden artikel med titlen ” "Vi har talt med fle-re danske
advokater"” . Heraf fremgår bl.a. følgende:

”"Jeg vil gerne gøre det klart, at jeg ikke er en professionel skatteperson. Jeg er
ikke advokat eller revisor. Det, jeg har gjort over årerne, er at hy-re folk, der er
eksperter i skat, som har arbejdet i banker, som har bragt ideer til mig," siger
Person 1 og fortsætter:

"De ideer jeg har haft, har jeg udført med hjælp fra skattespecialister. Så jeg ser
ikke mig selv som mastermind bag det. Jeg er ejeren af forretnin-gen, jeg er
bossen, jeg tager de endelige beslutninger, jeg betaler huslej-en og jeg betaler
lønningerne."
…
Person 1's Udenlandsk virksomhed 6 har ifølge ham selv kun stået for at stille
handelfaciliteter, rapportering og lignende til rådighed for kun-derne og har ikke
selv søgt om refusion hos Skat.

Den fremgangsmåde kunderne har brugt, siger han, at han har forelagt flere
danske advokatfirmaer, der har ment, at den lå inden for lovens rammer.
…
"Vi har talt med flere danske advokatfirmaer. Jeg kan ikke give dig nav-net på
dem, fordi de er bange for at miste deres opgaver for den danske stat. Det er store
firmaer, vi har arbejde med store organisationer," siger Person 1, der understreger,
at han har fået udarbejdet skriftlige notater fra advokatkontorerne, som kan
fremlægges i en rets-sag.”

Af en artikel fra Børsen den 11. marts 2016 fremgår bl.a. følgende:

”Medie: Danske advokater rådgav Person 1 om udbytteskat
…
To danske topadvokater har rådgivet den britiske statsborger, Person 1, der i
danske medier er bedst for den store sag om lænsning af statskassen for milliarder
i udbytteskat.

Det skriver DR fredag eftermiddag.

Ifølge DR's oplysninger var det to advokater, der samarbejdede, mens de var ansat
i et udenlandsk advokathus, der ikke længere har kontor i København.

Den ene af de to advokater er ifølge DR blevet fyret fra sin seneste stil-ling hos
Advokatfirma 2, fordi han "i et tidligere job har ydet råd-givning, som
Advokatfirma 2 har fundet problematisk," siger managing partner i Advokatfirma
2, Person 8, til DR.



/

74

Den anden advokat er ifølge DR ansat hos Advokatfirma 4 som skatteadvokat.

Horten ønsker hverken at be- eller afkræfte, hvorvidt en af firmaets ad-vokater har
ydet rådgivning til Person 1 i et tidligere ansættelsesfor-hold, skriver DR.
…
Hos konkurrenten Advokatfirma 5 var meldingen derimod mere klar:

"Vi har hverken bistået Person 1 eller Udenlandsk virksomhed 6, og vi har heller
ik-ke rådgivet om den type transaktioner, hvor man spekulerer i regler om, om
udbytteskat skulle være lovligt," sagde partner i Advokatfirma 5, Person 9.”

Af Sagsøger (Advokatfirma)s ”instruks for sagsadministrationen” fra april 2016 fremgår
bl.a. følgende:

”7. Formål og resultater

Før Sagsøger (Advokatfirma) påtager sig en ny sag, skal det undersøges, om der
fore-ligger aktuelle eller nærliggende interessekonflikter. Konflikttjekket skal
sikre, at gældende lovregler og retningslinjer på området overhol-des, samt sikre,
at Sagsøger (Advokatfirma) forretningsmæssigt og etisk kan stå inde for
håndtenng af evt. modsatrettede interesser mellem klienter og/eller Sagsøger
(Advokatfirma).

Først når det er afklaret, at der ikke foreligger nogen interessekonflikt, kan
sagsbehandleren over for klienten bekræfte, at Sagsøger (Advokatfirma) kan på-
tage sig sagen.

Konflikttjekket skal resultere i:

• Compliance med god advokatskik og De Advokatetiske Regler
• En sammenhængende kommerciel vurdering.

8. Overordnede regler

Sagsøger (Advokatfirma) kan ikke

• repræsentere en klient, hvor der foreligger en konflikt eller en nærlig-gende
risiko herfor med en eksisterende eller tidligere klient i samme sag
• repræsentere flere parter med indbyrdes modstridende interesser i en retssag
• repræsentere flere parter med indbyrdes modstridende interesser i privatretlige
eller forretningsmæssige sager, kontraktforhandlinger, virksomhedsoverdragelse
og lignende
• rådgive i sager, hvor Sagsøger (Advokatfirma) har rådgivet en anden part, med-
mindre denne definitivt er ude af sagen (og eventuelt har meddelt samtykke til den
nye repræsentation).
…



/

75

Også hensynet til andre klienter kan føre til, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke
ønsker at tage sagen. Dette kan være tilfældet, hvis det ikke vil være rimeligt over
for en eller flere klienter, at vi påtager os sagen, og vi dermed risi-kerer at belaste
eksisterende klienter.”

Senere i instruksen fremgår det af et afsnit med titlen ”[h]vad er det vi skal kon-flikttjekke”
, at fokusområderne er sagen, den potentielle klient, modparten, kli-entens ejere samt
modpartens ejere. Endvidere fremgår bl.a. følgende:

”Den grundlæggende logik i Sagsøger (Advokatfirma)s konflikttjek - som er
illustre-ret i figur 5 - indeholder fire forskellige typer af kontroller. De to første:
Umiddelbar personlig vurdering af sagens karakter (fra den sags-ansvarlige) og
Systemsøgning er obligatoriske. Se også figuren under procedure og regler for,
hvordan det udmøntes i praksis.”

Elementerne i den omtalte figur er foruden de to omtalte en eventuel ”konflikt-mail til
partnere” samt en eventuel ”inddragelse af Sagsøger (Advokatfirma)s specialister” .

Senere i instruksen omtales roller og procedurer, hvoraf bl.a. fremgår følgende:

” 10. Roller/ansvar

• Sagscontrolleren: Skal gennemføre konflikttjek i systemer, udarbejde oplæg til
den sagsansvarlige med anbefaling i relation til konfliktsøg-ning samt sikre, at den
sagsansvarliges beslutning i relation til konflikt-tjek bliver eksekveret.
• Den sagsansvarlige: Skal godkende sagscontrollerens konflikttjek, fore-tage
vurderinger vedrørende konflikttjek (fx deltage i afklarende dialog med partnere
herom) samt tage endelig beslutning i tvivlstilfælde, med-
mindre det er nødvendigt at forelægge spørgsmålet for Konflikt- og Eti- 
kudvalget, se også Førkonfliktudvalget.
• Managing Partner/Compliance Partner: En af dem skal godkende, at Sagsøger
(Advokatfirma) påtager sig en sag i tilfælde, hvor en interessekonflikt ikke kan
udelukkes, og hvor der er tvivl om, hvorvidt konfliktmail er nød-vendig.
…
11.1 Umiddelbar personlig vurdering (den sagsansvarlige) - ikke sy-
stemunderstøttet

Den sagsansvarlige skal med udgangspunkt i sit generelle kendskab til Sagsøger
(Advokatfirma)s klientbase foretage en umiddelbar vurdering af mulige in-
teressekonflikter.

Er klienten eller modparten et selskab, skal vurderingen også omfatte klientens/
modpartens ejere, medmindre den sagsansvarlige træffer an-den beslutning.
I givet fald skal sagscontrolleren have besked herom.

11.2 Konflikttjek via systemopslag (sagscontrolleren)



/

76

Sagscontrolleren skal altid sikre, at reglerne overholdes i alle sager - dvs.:
Der skal gennemføres konflikttjek på alle nye sager.
Sagsbehandling kan ikke påbegyndes, inden konflikttjek er gennemført med
negativt resultat.
Kravet om systembaseret konflikttjek kan ikke fraviges - det er således ikke
muligt at love klienten, at Sagsøger (Advokatfirma) kan påtage sig sagen.

Konflikttjek skal omfatte:
Sagens part og modpart samt disses ejere (medmindre den sagsansvar-lige har
fravalgt dette).
Sagens potentielle klient. Hvis denne er en eksisterende klient, skal der
som udgangspunkt ikke gennemføres konflikttjek. Konflikttjek skal dog
gennemføres, hvis klienten er ikke-aktiv - dvs. at der ikke har været re-gistreret tid
på klienten de seneste to år.
I "følsomme privatklientsager" (dvs. ægteskabs- og forældremyndig-hedssager)
tillige klientens og modpartens arbejdsgivere.

Den systembaserede søgning består af to trin; dels en søgning, som sker i Navokat
(dvs. Sagsøger (Advokatfirma)s klient- og sagsdatabase), dels en søgning på en
række særlige lister - insiderliste, hemmeligliste og listen over be-styrelsesposter.
Sagscontrolleren skal følge konflikttjek-skærmbilledet i CMI, som automatisk
dukker op som led i sagsoprettelsen i Ny sag. Modparter skal tillige tjekkes i
CRM.
…
11.3 Systemopslag viste ingen umiddelbar konflikt (sagscontrolleren)

Sagscontrolleren skal - hvis systemsøgningen ikke viste umiddelbare tegn på
konflikt - anvende følgende regler:

Hvis systemsøgningen ikke endeligt har kunnet afkræfte mistanke om konflikt,
skal der udsendes konfliktmail, eller sagen skal forelægges for Managing Partner
og Compliance Partner eller til Compliance Offcer. Vurderingen af, hvad der er
det relevante skridt, sker efter retnings-linjerne nedenfor og med afsæt i, at
konfliktmail kun bør udsendes, hvor dette er nødvendigt. Forelæggelse/mail
skrives i fast skabelon, jf. retningslinjer nedenfor ved figur 7. Ved tvivl skal
sagscontrolleren ind-drage den sagsansvarlige.

Retningslinjer til at vurdere behov for yderligere belysning af mulig in-
teressekonflikt i sag:

• Sagen: Hvis sagen har konkrete modparter, skal der være særlig op-mærksomhed
på, at disse 'kke er aktuelle eller faste Sagsøger (Advokatfirma)-klien-ter. Tjek
også i CRM, om en modpart figurerer som target.
• Branchen: Hvis der er tale om en ny klient i en for Sagsøger (Advokatfirma)
kendt branche (gælder for både klient og modpart), skal der være særlig op-
mærksomhed, idet der kan være risiko for, at Sagsøger (Advokatfirma)
repræsente-rer eventuelle modparter eller afskærer sig fra opgaver for kendte
klien-ter.
• Størrelse: Hvis der er tale om en ny, mindre klient (med forventet be-grænset
behov for juridisk bistand), skal der være særlig opmærksom-



/

77

hed på, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke afskærer sig fra fremadrettet arbejde for
an-dre.

Hvis der er behov for yderligere afdækning af sagen, skal der udsendes en generel
konfliktmail. Sagscontrolleren udarbejder udkast hertil, jf. nedenfor, og skal før
udsendelse inddrage den sagsansvarlige eller Compliance Partner for at sikre, at
der reelt set er behov for mailen.

• Mail laves i fast skabelon, jf. retningslinjer nedenfor ved figur 7.
• Mail sendes til hele Sagsøger (Advokatfirma)s partnergruppe, medmindre der er
tale om en klient eller sag, der nødvendiggør særlig fortrolighed. I så fald skal den
sagsansvarlige gøre sagscontrolleren tydeligt opmærksom herpå, og mailen skal
alene sendes til udvalgte partnere.
• Mail kan - hvis det er muligt - indsnævres til konkrete faggrupper med henblik
på at undgå at forstyrre alle. Ved tvivl sendes mail til alle.
• Sagscontrolleren indsamler mailsvar.

Der skal i ’følsomme sager’ (ægteskabs- og forældremyndighedssager) med en
privat klient mod en anden privat person foretages en grundig søgning - dvs. ud
over søgning af klient og modpart tillige af deres ar-bejdsgivere. Disse
oplysninger skal den sagsansvarlige indhente i den indledende afdækning af sagen
(se instruks 1).

Hvis sagscontrolleren bliver opmærksom på, at der er tale om en føl-som
privatretlig sag, og at vi ikke har den nødvendige viden om parter-ne, tages
kontakt til den sagsansvarlige.

Sagsøger (Advokatfirma) kan først tage sagen, når den "personfølsomme søgning"
er gennemført.

11.4 Systemopslag viste potentiel konflikt (sagscontrolleren)

Sagscontrolleren skal - hvis systemsøgningen viste potentiel konflikt:

• Identificere de(n) ansvarlige jurist(er), jf. søgeresultater.
• Udarbejde en standard-konfliktmail (jf. skabelon nedenfor figur 7) med
angivelse af svarfrist (minimum 24 timer, medmindre tvingende grunde
nødvendiggør kortere frist) og sende mail til de udvalgte inklu-sive angivelse af
deres mulige part.
• Sagscontrolleren skal - hvis der ikke er kommet svar inden for den fastsatte frist
- rykke de involverede enten via ny mail eller telefon.
• Sagscontrolleren skal indsamle mailsvar.

11.5 Endelig vurdering af konflikttjekket (sagscontrolleren og den sags-
ansvarlige)

• Sagscontrolleren sammenfatter resultaterne af konflikttjekket i stan-dardmail til
den sagsansvarlige inklusive:

■ Anbefaling - dvs. er der potentiel konflikt eller ej
■ Eventuelle svar fra konfliktmail vedhæftes.

• Den sagsansvarlige foretager en samlet vurdering, herunder
■ indgår i dialog med relevante partnere med henblik på at vurdere



/

78

en mulig konflikt.
■ Hvis dette ikke fører til afklaring, skal spørgsmålet forelæg-

ges Konflikt-og Etikudvalget.
■ Den sagsansvarlige giver sagscontrolleren besked, så snart der fo-religger
afgørelse.

• Sagscontrolleren foretager eventuelle korrektioner på sagen via CMI.”

Den 23. august 2016 udsendte Skatteministeriet en pressemeddelelse med titlen ”[e]ndelig
opgørelse fra Skat om formodet svindel med ubytteskat” . Af presse-meddelelsen fremgår
bl.a. følgende:

”SKAT har gennemgået titusindvis af anmodninger om refusion af ud-bytteskat og
kan nu opgøre omfanget af den formodede svindel. SKAT har nu meldt yderligere
svindel for 3,2 mia. kr. til Bagmandspolitiet, hvorefter den samlede svindel med
udbytteskat kan opgøres til 12,3 mia. kr.

Der er i dag sat et foreløbigt punktum i sagen om formodet svindel med
udbytteskat. SKAT satte i 2015 udbetalingerne af udbytterefusion i bero og har
siden gennemgået titusindvis af refusionsanmodninger for at af-dække svindelens
samlede omfang. Den formodede svindel er nu op-gjort til i alt 12,3 mia. kr.

SKAT vil derfor indgive anmeldelse om formodet svindel med udbyt-teskat for
yderligere 3,2 mia. kr. til Statsadvokaturen for Økonomisk Kriminalitet (SØIK) -
også kaldet Bagmandspolitiet. Der er tale om for-modet svindel, der er foregået i
samme periode som den øvrige - altså frem til senest august 2015.

Skatteminister har skriftligt orienteret Folketingets skatteudvalg samt partierne
bag regeringens handleplan 'SKAT ud af krisen'.

"Det er sørgeligt, at den danske statskasse - og dermed alle de lovlydige
skatteborgere - er blevet svindlet for så voldsomt et beløb. Vi har hele ti-den vidst,
at det endelige svindelbeløb kunne vokse yderligere, og det er så desværre blevet
bekræftet nu. Det eneste, jeg kan glæde mig over, er, at vi nu kan sætte et punktum
for den her sag", siger Skatteminister.”

Af SKATs politianmeldelse af 24. august 2016 om svindel for 3,2 mia. kr. frem-går bl.a.
følgende:

”Af materialet fremgår det, at der fortrinsvis er tale om Amerikanske
pensionsplaner og enkelte Canadiske Pensionsplaner, der har benyttet sig af
følgende custodians/brokervirksomheder:
…
5. Bank 1
Adresse



/

79

55118 Mainz
…
Ad 5)
Der er tale om en tysk Broker/bank, der har ageret som mellemled mel-lem de
amerikanske pensionsplaner og reclaimagenterne. Udformnin-gen af
dokumentationen ser meget anderledes ud end de øvrige bro-
ker/custodianvirksomheder, idet der her tale om en "rigtigt" udseende
depotoversigt/udbyttemedelelse.

Bank 1har udfærdiget mange CDA og der har væ-ret tilbagesøgt gennem alle
reclaimagenter med hovedvægten lagt på…og…SKAT har dog ikke på baggrund
af oplysninger modtaget fra VP Securities om udenlandske ejerandele (depot) af
danske aktier, kun-net finde Bank 1 anført med depoter af danske aktier.

SKAT har i forbindelse med sagsbehandlingen af modtagne men ikke udbetalte
ansøgninger forespurgt om yderligere dokumentation for pengestrømme, men har
heller ikke her modtaget den ønskede doku-mentation.

SKAT fra IRS modtaget informationer om hovedparten af de i anmel-delsen
nævnte pensionsplaner. Informationerne indeholder oplysninger om
stiftelsestidspunkt, adresse, selvangivelsesstatus. Enkelte pensions-planer er der
tillige modtaget kopi af indsendt selvangivelse, oplysnin-ger om trustee eller
andet.

Eksempel:

…pension Plan…stiftet feb. 2014…er anvendt som agent. Bank 1 som custodian.

April 2015 indsendes 8 ansøgninger om tilbagesøgning af indeholdt ud-bytteskat
på kr. 37 mio. og et brutto udbytte på kr. 138 mio.

Bank 1 har oplyst, at de har krediteret Pensionsplanens konto i Bank 1 for det
modtagne udbytte. Der er søgt tilbage på 8 forskellige aktier. Ho-vedparten af
udbyttet kommer fra en investering i Novo Nordisk på omkring kr. 3 mia.,12
måneder efter pensionsplanens stiftelse.
Investeringen og Cashflowet skulle ifølge ovenstående være foregået over
pensionsplanens konto i Bank 1.

Ifølge IRS er der umiddelbart tale om en pensionsplan med aktiver un-der $
250.000.”

Af en artikel fra Børsen fra den 24. august 2016 fremgår bl.a. følgende:

”Ny bombe i udbyttesvindel: Person 1's talsmand udpeger fem nye Dubai-syndere
…
Der var også fem andre navngivne erhvervsfolk, der i dag levet et luksusliv i
Dubai. Så stop heksejagten på Person 1.”



/

80

Den 8. september 2016 fremgik det af TV-Avisen kl. 21.30, at ”[e]t politisk flertal vil have
placeret et ansvar for skandalen om de 12,3 mia, som internationale svindlere fik ud af
SKAT. Vi må have en uafhængig undersøgelse.”

Af et notat om undersøgelseskommissioner af 23. september 2016 fra Skattemi-nisteriet
fremgår det bl.a., at en eventuel undersøgelseskommission vil skulle afhøre ”mere end 100
medarbejdere” , hvilket ligeledes blev gengivet i en artikel i Berlingske fra den 3. oktober
2016 med titlen ”Skræmmebillede eller svulmen-de sag? Udbyttekommission vil kræve
100 afhøringer” .

Kammeradvokaten anførte i et notat af 6. oktober 2016 om de udbudsretlige regler for en
advokatundersøgelse bl.a. følgende:

”Skatteministeriet har bedt om en redegørelse for de udbudsretlige reg-ler for
advokatundersøgelser.

I det følgende er det lagt til grund, at der vil være tale om en såkaldt "uvildig
advokatundersøgelse", som defineret i punkt 2.2.2 i Danske Advokaters praktiske
vejledning til udførelse af advokatundersøgel-ser…Kriterierne herfor er følgende:

1) Sikring af advokatens uafhængighed før, under og ef-ter
undersøgelsen. Skatteministeriet må ikke være i et fast
klientforhold til advokaten, ligesom advokaten ik-ke må påtage
sig andre opgaver fra Skatteministeriet, mens undersøgelsen
pågår, og må heller ikke efterføl-gende beskæftige sig med
sager, som undersøgelsen lægger op til.

2) Undersøgelsen baseres på et skriftligt kommissorium.
3) Advokaten får adgang til alt relevant materiale for un-

dersøgelsen.
4) Berørte parter får lejlighed til kontradiktion i forhold til

faktuelle oplysninger og efter omstændighederne tilli-ge i
forhold til spørgsmål af retlig karakter, inden un-dersøgelsen
afsluttes.

5) Overholdelse af visse processuelle regler for offentlig-gørelse.

Som ordregivende myndighed er Skatteministeriet forpligtet til at følge
procedurereglerne i udbudsloven, såfremt indkøbet ligger over de i ud-budsloven
anførte tærskelværdier, og indkøbet ikke eksplicit er undta-get i loven.
…
Sammenfattende kan det konkluderes, at indkøb af en uvildig advoka-
tundersøgelse for over kr. 500.000 er en udbudspligtig ydelse, som skal udbydes
efter udbudslovens afsnit III (light regime) eller afsnit V (un-der tærskelværdi
uden grænseoverskridende interesse).
…
Uanset om indkøbet er over eller under tærskelværdien på kr. 5.592.375, overlader
udbudsloven det i meget højere grad til ordregiver selv at til-



/

81

rettelægge en optimal udbudsproces, da der ikke i loven er fastlagt de-taljerede
procedureregler for, hvorledes udbuddet skal gennemføres.
…
Procedurereglerne efter light-regimets regelsæt er betydeligt enklere end ved
"traditionelle" udbud og overlader det i meget højere grad til ordregiver selv at
tilrettelægge en optimal udbudsproces. Det er f eks. ikke et krav, at ordregiver skal
overholde bestemte minimumstidsfri-ster. Ordregiver skal blot fastsætte passende
tidsfrister.
…
Den valgte procedure skal dog stadig overholdelse de almindelige EU-retlige
principper om ligebehandling, gennemsigtighed og proportiona-litet. Det er derfor
et krav, at ordregiver skal offentliggøre en udbudsbe-kendtgørelse eller en
forhåndsmeddelelse, hvoraf det fremgår, hvilken fremgangsmåde der anvendes,
samt kriterierne for tildeling, jf. udbuds-lovens § 187.”

I en artikel af 18. november 2016 i Information kritiseres statsministeren af Fol-ketinget
for ”lukkethed om skattesvindel” . Af artiklen fremgår bl.a. følgende:

”I stedet beror det på en »konkret afvejning« af hensynet til den parlamentariske
kontrol på den ene side og hensynet til de forhold, der kan begrunde
hemmeligholdelse, på den anden side, om oplysninger skal udleveres til
Folketinget. Statsministeren advarer om, at det kan skade den igangværende
efterforskning af svindelsagen, hvis »en ræk-ke særligt sensitive oplysninger i
sagen, herunder om det nærmere for-løb op til at SKAT i august 2015 anmeldte
forholdet til SØIK (Statsadvo-katen for Særlig Økonomisk og International
Kriminalitet, red.), videre-gives til andre end en snæver kreds af personer, der
beskæftiger sig med sagen«.

»Skatteministeren og justitsministeren har derfor vurderet, at hensynet til
efterforskningen med henblik på at stille de ansvarlige til ansvar og få flest mulige
af skatteborgernes penge tilbage i det aktuelle tilfælde vejer tungest. Hvis det på et
tidspunkt vurderes, at de forhold, der kan begrunde en hemmeligholdelse, ikke
længere gør sig gældende, vil skatteministeren oversende oplysningerne til
Folketingets skatteud-valg,« skriver statsministeren.”

Af en artikel fra DR.dk den 12. december 2016 fremgår bl.a. følgende:

”Tysk politi mistænker Person 1 for hvidvask i dansk milliardsag

Den hovedmistænkte i milliardsagen mod Skat forsøgte at hvidvaske 1,7
milliarder kr. via tysk bank, bekræfter tyske myndigheder.
…
Forsøget på at hvidvaske de mange penge er sket via banken Bank 2 i Hamborg,
som Person 1 opkøbte sammen med en række forret-ningspartnere i slutningen af
2014.”



/

82

Den 14. december 2016 sendte Vidne 4 fra Skatteministeriet en mail til bl.a. Person 10 i
Justitsministeriet. Af mailen fremgår bl.a. følgende:

”Som bekendt begynder der at tegne sig et flertal for iværksættelse af en hurtigt
arbejdende advokatundersøgelse af udbyttesagen.
…
Men vi vil prøve at få et udbud gjort klar så hurtigt som muligt- om muligt så vi
kan gå i udbud inden jul.
Skal vi gøre det så hurtigt, har vi brug for den hjælp, vi kan få.

Vi håber derfor, at I har mulighed for et møde med os, så hurtigt som muligt -
meget gerne med udveksling af det materiale, I brugte til at be-skrive opgaven
med Virksomhed 1. Altså hjælp til - at vi får lavet så god en opgavebeskrivelse
som muligt - så vi har så godt et grundlag som muligt at vurdere og vælge blandt
de konkrete bud fra advokatfirmaerne.”

Person 10 besvarede mailen samme dag og anførte bl.a. følgen-de:

”Vi foretog som bekendt ikke et udbud i forbindelse med advokatun-dersøgelsen
af Virksomhed 1-sagen, og jeg er derfor bange for, at det er be-grænset, hvad vi
kan hjælpe med i den henseende.

Jeg har vedhæftet den aftale, som vi indgik med Advokat 7 om udførelse af
advokatundersøgelsen.
Den kan måske danne inspiration for jeres arbejde.”

Af den vedhæftede aftale fremgår bl.a. følgende:

” 10. Habilitetserklæring 

10.1 Forud for Aftalens indgåelse har Advokatfirmaet un-dersøgt,
hvorvidt Advokatfirmaet har eller har haft kli-entmæssige
og/eller andre relationer til de personer, selskaber mv., som er
omtalt i Kommissoriet og/eller beslutningsforslag nr. S 116 om
nedsættelse af en un-dersøgelsekommission, som medfører, at
Advokatfir-maet er inhabil i forhold til udførelse af
advokatunder-søgelsen.

10.2 Ved Aftalens underskrift bekræfter Advokatfirmaet, at
Advokatfirmaet ikke er inhabil i forhold til udførelse af
advokatundersøgelsen.”

Aftalen er lavet på Advokat 7's brevpapir og er underskrevet den 26. januar 2016 af denne
samt en repræsentant for Justitsministeriet.



/

83

Vidne 4 takkede senere samme dag for det modtagne materiale og anførte bl.a. følgende:

”Vi har udbudsekspert i huset - men han var noget i tvivl om beskrivel-se af
ydelsen. Den kan vi finde stor inspiration til i jeres kontrakt.”

Advokatundersøgelsen
Af en pressemeddelelse af 16. december 2016 fra Skatteministeriet fremgår bl.a. følgende:

”Politisk flertal for uvildig advokatundersøgelse af udbyttesagen

Et flertal af Folketingets partier er enige om at igangsætte en uvildig ad-
vokatundersøgelse af sagen om svindel med refusion af udbytteskat.
Undersøgelsen skal belyse forholdene på udbytteområdet siden 2010 under
hensyntagen til SØIKs fortsatte efterforskning. Skatteministeren er tilfreds med, at
et bredt flertal blandt Folketingets partier er enige om en uvildig undersøgelse.

Et flertal i Folketinget bestående af regeringen (V, LA og K), Socialde-
mokraterne, Dansk Folkeparti, Radikale og Socialistisk Folkeparti har i dag
besluttet at igangsætte en uvildig advokatundersøgelse af forholde-ne vedr. SKATs
udbetaling af refusion af udbytteskat. Det gælder både det administrative ansvar i
SKAT og Skatteministeriet samt ministres rolle i sagen.

Skatteminister er tilfreds med, at der nu er politisk enighed om en undersøgelse af
udbyttesagen.

’En advokatundersøgelse kan forhåbentlig give os nogle af de svar, man savner i
den her forfærdelige sag. Det handler både om at få et klarere billede af, om der
har fundet fejl og forsømmelser sted, som har med-virket til, at svindlen kunne
finde sted. Og om at lære så meget som muligt, så vi kan sikre, at det aldrig sker
igen. Derfor er det positivt, at et bredt flertal er enige om en
advokatundersøgelse’, siger Skatteminister.

Den uvildige advokatundersøgelse, der nu sættes i gang, skal blandt andet belyse,
hvordan SKAT tilrettelagde og udførte udbetaling og kon-trol af udbytterefusion,
og om og hvordan denne tilrettelæggelse og ud-førelse af opgaven har haft
betydning for, at det lykkedes at gennemfø-re svindlen.

Undersøgelsen skal beskrive lovgrundlaget, de organisatoriske forhold, herunder
ledelsesmæssig forankring og ansvar, den systemmæssige un-derstøttelse og de
økonomiske rammer på udbytteområdet, samt sam-spillet mellem disse forhold.
Undersøgelsen skal omfatte perioden 2010-2015, herunder forløbet hen over
sommeren sidste år, hvor svind-len blev anmeldt til SØIK – også kaldet
Bagmandspolitiet.



/

84

Den uvildige undersøgelse skal desuden vurdere, om og i hvilket om-fang der er
sket fejl og forsømmelser i SKAT og Skatteministeriet – og i den forbindelse, om
der er grundlag for at indlede sager om discipli-nært eller ansættelsesretligt ansvar
mod en eller flere embedsmænd.

Endelig skal advokatundersøgelsen undersøge og beskrive de faktiske
omstændigheder vedrørende de sidende ministres eventuelle rolle i sa-gen.
Advokatundersøgelsen kan dog ikke udtale sig om, hvorvidt en minister har
begået fejl eller forsømmelser, da det er Folketinget, som har kompetence til at
tage stilling til sådanne spørgsmål.

Advokatundersøgelsen ønskes afsluttet inden udgangen af 2017. Når
advokatundersøgelsens konklusioner og resultatet af den strafferetlige
efterforskning foreligger, vil regeringen indkalde aftaleparterne til for-nyet
drøftelse af sagen, hvorunder der bl.a. skal tages stilling til, om der er behov for at
iværksætte yderligere undersøgelser eller tiltag i anled-ning af sagen.”

Den politiske aftale af samme dato har følgende indhold:

”Aftale mellem Regeringen, DF, S, SF og RV

Aftale om iværksættelse af en advokatundersøgelse af SKATs udbe-taling af
refusion af udbytteskat

Regeringen, DF, S, SF og RV er enige om at igangsætte en uvildig advo-
katundersøgelse af forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refu-sion af
udbytteskat i perioden 2010-2015.

SKAT har i perioden fra den 24. august 2015 til den 26. august 2016 ind-givet
anmeldelse til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og Interna-tional
Kriminalitet om formodet svindel med tilbagesøgning af inde-holdt udbytteskat
for i alt ca. 12,3 mia. kr.

På denne baggrund pågår der i øjeblikket en omfattende efterforskning af de
strafferetlige aspekter af sagen hos statsadvokaten. Efterforsknin-gen har til formål
at afdække, i hvilket omfang det vil være muligt at strafforfølge personer, som står
bag den formodede svindel, samt i hvil-ket omfang der gennem strafferetlig
forfølgning vil kunne skaffes mid-ler tilbage til den danske statskasse.

Det er besluttet at igangsætte en uvildig advokatundersøgelse af forhol-dene
vedrørende SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat. Det gæl-der både en
beskrivelse af det administrative ansvar i SKAT og Skatte-ministeriet og en
beskrivelse af ministres rolle i sagen.

Advokatundersøgelsen skal omfatte en faktuel beskrivelse af tilrette-læggelsen og
udførelsen af opgaven med udbetaling og kontrol af refu-sion af udbytteskat i
perioden 2010 – 2015 og en undersøgelse og rede-gørelse for de forhold, der var
afgørende herfor. Det gælder bl.a. lov-grundlaget, de organisatoriske forhold,
herunder spørgsmålet om ledel-



/

85

sesmæssig forankring og ansvar, den systemmæssige understøttelse og de
økonomiske rammer, samt samspillet mellem disse forhold.

Advokatundersøgelsen skal beskrive den formodede svindel med refu-sion af
udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, og fore-tage en vurdering
af, om der i SKAT og Skatteministeriet er begået fejl og forsømmelser i
tilknytning til sagen, og om der på den baggrund er grundlag for at indlede sager
om disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar mod embedsmænd.
Advokatundersøgelsen skal tillige beskrive de siddende ministres eventuelle rolle i
sagen i den periode, der er gen-stand for undersøgelsen. Advokatundersøgelsen
skal ikke udtale sig om, hvorvidt en minister har begået fejl eller forsømmelser.
Det skyl-des, at det tilkommer Folketinget at tage stilling til sådanne spørgsmål.

Aftalepartierne lægger afgørende vægt på, at advokaten får fuld ad-gang til alt
relevant materiale i SKAT og Skatteministeriet. Aftaleparti-erne er samtidig enige
om, at advokatundersøgelsen skal gennemføres under fuld hensyntagen til den
strafferetlige efterforskning, så det sik-res, at undersøgelsen ikke svækker
mulighederne for at stille de ansvar-lige bag den formodede svindel til ansvar og
føre midler tilbage til den danske statskasse.

Når advokatundersøgelsens konklusioner og resultatet af den strafferet-lige
efterforskning foreligger, indkalder regeringen til en fornyet drøf-telse af sagen,
hvorunder der bl.a. skal tages stilling til, om der er behov for at iværksætte
yderligere undersøgelser eller tiltag i anledning af sagen.

Resultatet af advokatundersøgelsen vil blive offentliggjort. Offentliggø-relsen skal
ske i en form, der ikke kompromitterer den strafferetlige ef-terforskning af sagen
hos SØIK.

Advokatundersøgelsen ønskes afsluttet inden udgangen af 2017.”

I en artikel i Berlingske af 19. december 2016 omtales en kritik af valget af advo-
katundersøgelse fremfor undersøgelseskommission. Af artiklen fremgår bl.a. følgende:

”En advokatundersøgelse er langt fra nok til at komme til bunds i skan-dalen om
svindel med udbytteskat for 12,3 mia. kr. Sådan lyder det fra eksperter i
forvaltningsret, efter at Skatteminister (V) fredag droppede en
undersøgelseskommission og bestilte en advokat-undersøgelse af sagen. »Jeg
troede, at det var en aprilsnar,« siger advokat.”

Ved mail af 21. december 2016 sendte Vidne 5 i Skatteministeriet ”som aftalt telefonisk”
følgende vedhæftede filer til bl.a. Vidne 6 i Justitsministeriet:

”<Bilag 1 -Tidsplan_21122016.docx>
<Bilag 2 - Kravspecifikation_21122016.docx>



/

86

<Bilag 3 -Advokatens Løsningsbeskrivelse_21122016.docx> <Bilag 4 - Prisbilag
- 21122016.docx>
<Bilag 5 - CVer - 21122016.docx>
<Bilag 6 - Databehandleraftale - 21122016.docx>
<KonkurrencebetingeIser-indkøb under light_regime_advo Un-
der_21122016.docx>
<ENOTICES_nhoeeglp-2016-164607-NF21 -DA.PDF>
<Endelig aftaletekst.pdf>
<Kommissorium advokatundersøgelse.Endelig..docx>”

Vidne 6 besvarede mailen samme dag ved at anføre følgen-de:

”Jeg har skimmet materialet igennem. Med det forbehold, at jeg ikke har praktisk
erfaring med udbudssager, så er der ikke umiddelbart no-get, som falder mig i
øjnene som uhensigtsmæssigt.”

Vidne 5 takkede for tilbagemeldingen senere samme dag. Hun skrev i den forbindelse bl.a.
følgende:

”Vi får udbuddet videre i morgen, og så må vi tales ved, når vi forhå-bentlig har
fået en række bud ind i slutningen af januar.”

Af pkt. 8 i et aftaleudkast, der var vedlagt udbudsbekendtgørelsen, fremgår bl.a. følgende:

”Advokaten indestår for, at den ydede bistand mindst opfylder de i bi-lag 2
angivne krav, kravene til god skik inden for det pågældende bran-cheområde, og
at den ydede bistand omfatter alle de forhold og den rådgivning, som Kunden med
føje kan forvente.”

I et bilag 3 om advokatens løsningsbeskrivelse er anført ”[o]rdregivers fem krav” , hvoraf
bl.a. fremgår følgende:

”1. Advokatundersøgelsen skal beskrive den formodede svindel med refusion
af udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, i det omfang det
kan ske uden at kompromittere den strafferetlige ef-terforskning mv.
…
2. Advokatundersøgelsen skal omfatte en faktuel beskrivelse af
tilrettelæggelsen og udførelsen af opgaven med udbetaling og kon-trol af
refusion af udbytteskat i perioden 2010 – 2015 og en undersø-gelse og
redegørelse for de forhold, der var afgørende herfor.
…
3. Advokatundersøgelsen skal omfatte en undersøgelse af og redegø-relse for,
om og hvordan den ovennævnte tilrettelæggelse af opgaven med udbetaling
og kontrol af refusion af udbytteskat og de nævnte forhold, har haft
betydning for muligheden for at gennemføre svin-del med refusion af
udbytteskat.
…



/

87

4. Advokatundersøgelsen kan i det omfang, det i tilknytning hertil vurderes
relevant, komme med forslag til ændringer i tilrettelæggel-sen mv. af opgaven
med udbetaling og kontrol af refusion af udbyt-teskat.
…
5. Advokatundersøgelsen skal på baggrund af den nævnte gennem-gang af
sagsmaterialet foretage en vurdering af, om der i SKAT og Skatteministeriet
er begået fejl og forsømmelser i tilknytning til sa-gen, og om der i så fald er
grundlag for at indlede sager om discipli-nært eller ansættelsesretligt ansvar
mod de pågældende embeds-mænd.”

Den 9. januar 2017 sendte Vidne 4 en mail til Person 11 hos Statsadvokaten for særlig
økonomisk og international kriminalitet (SØIK), hvoraf bl.a. fremgår følgende:

”Dertil kommer, at jeg ønsker at få en indledende drøftelse af, hvordan vi
håndterer de mange dokumenter, som Skatteministeriet skal stille til rådighed for
advokatundersøgelsen til den advokat, som må vinde ud-buddet af undersøgelsen
senere på måneden – og som ligeledes skal be-handles med en særlig grad af
fortrolighed af hensyn til efterforsknin-gen.

Vi er pt. ved at få et overblik over, hvilke dokumenter Skatteministeriet skal stille
til rådighed for undersøgelsen. Nå vi senere på ugen forven-tes at have dette
overblik, kan det være fornuftigt at mødes og tage en drøftelse af håndteringen.
Hvad siger du hertil?”

Person 11 besvarede mailen dagen efter, hvor han bl.a. anførte følgende:

”SØIK er i dialog med Rigsadvokaten om, hvorledes anklagemyndighe-den bedst
og mest hensigtsmæssigt kan bistå Skatteministeriet med de ønskede
forespørgsler. Det er muligt, at Justitsministeriet også vil blive inddraget i disse
overvejelser, hvorfor jeg desværre ikke p.t. har en tids-horisont for dette forløb,
men vi vil selvfølgelig bestræbe os på at svare snarest muligt.”

Dagen efter skrev Vidne 4 bl.a. følgende til Person 11:

”Tak for tilbagemeldingen. For så vidt angår håndtering af advokatun-dersøgelsen,
er der i forbindelse med udbudsrunden stillet en række spørgsmål fra en række
advokatfirmaer, som er under besvarelse. Flere af spørgsmålene vedrører
håndteringen af de stærkt fortrolige doku-menter. Spørgsmålene var ikke stillet, da
jeg kontaktede dig – og da de blev stillet, tog vi fat i Justitsministeriet mhp. hjælp
til besvarelse.



/

88

Det er Person 12, jeg har brugt som indgang i JM i den for-bindelse. Dette blot til
din orientering – da henvendelserne muligvis krydser hinanden.”

Person 11 takkede samme dag for mailen og oplyste ”til din ori-entering” i sit svar, ”at
SØIK v/statsadvokat Vidne 7 har drøftet visse af disse spørgsmål med Justitsministeriet” .

Ved mail af 10. januar 2017 skrev Vidne 4 til Person 12 i Justitsministeriet og anførte bl.a.
følgende:

”Som bekendt skal der iværksættes en advokatundersøgelse af udbyt-tesagen.
Hvem der skal stå for undersøgelsen afgøres efter en udbuds-runde. Udbuddet gik
i luften lige inden jul og fristen for at stille opkla-rende spørgsmål udløb i går.

En række af de stillede spørgsmål er det vores vurdering, at I/SØIK har en
væsentlig interesse i at være inde over besvarelsen af. Jeg har ved-hæftet disse
spørgsmål.”

Person 12 besvarede mailen samme dag og bekræftede, ”at det nok er mest
hensigtsmæssigt, at JM laver svarudkast” .

Den 11. januar 2017 skrev Person 12 en mail med følgende indhold til Vidne 8 hos
Rigsadvokaten:

”I forbindelse med SKMs udbud af opgaven med advokatundersøgel-sen af
udbyttesagen er der blevet stillet en række opklarende spørgsmål fra firmaer, der
overvejer af byde ind. En række af disse spørgsmål har SKM bedt JM besvare, jf.
SKMs mail nedenfor.

Efter aftale med Vidne 9 fremsendes derfor vedhæftet udkast til besvarel-se mhp.
jeres eventuelle bemærkninger – gerne i løbet af i morgen, hvis det er muligt.”

Den 12. januar 2017 sendte Vidne 4 en mail til Person 10 med bl.a. følgende indhold:

”Vi har fået følgende spørgsmål fra et advokatfirma, som vi lægger op til at
besvare som følger. Jeg har forsøgt at ringe – jeg ville gerne have vendt det med
dig.
…
Kan 2 advokatfirmaer med hver sine specialer løse opgaven sammen, hvis det ene
firma er leading partner?
…
Tilbudsgiver kan organisere sig som det findes hensigtsmæssigt i for-hold til
løsningen af opgaven. Alle deltagere i opgaveløsningen skal dog opfylde
habilitetskravet i udbudsbekendtgørelsens punkt. 1.3:



/

89

”1.3 Habilitetskrav
Advokaten må ikke have eller have haft klientmæssige og / eller andre relationer
til de personer, selskaber mv., som kan være involveret i den formodede svindel
med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat, og som er begrundelsen for
igangsættelsen af advokatundersøgelsen.

Advokaten vil ved underskrift på aftalen bekræfte, at Advokaten ikke er inhabil i
forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Kun de underleverandører, der er angivet i bilag 5 må anvendes mv. I bilag 5
indsættes et skema for angivelse af underleverandører.

Tilbudsgiver kan gå sammen i konsortium og skal så
udfylde den ny uploaded skabelon til konsortiumerklæring.”

Person 10 svarede samme dag, at han havde ”sendt spørgsmålet videre til vores
Procesretskontoret” .

Den 13. januar 2017 sendte Vidne 8 en mail til Person 12, hvor han havde ”indsat vores få
bemærkninger/kommentarer i vedhæftede” . Af den ved-hæftede fil fremgår bl.a. en
kommentar med følgende indhold:

”Bemærk at SØIK's efterforskning er rettet mod den formodede svindel, herunder
hvem der måtte have deltaget heri, men ikke er rettet mod, om der f.eks. er begået
strafbare pligtforsømmelser af embedsmænd (f.eks. straffelovens §§ 155-157). Det
sidste spørgsmål ligger jo i forlæn-gelse af vurderingen af, om der er grundlag for
disciplinært eller ansæt-telsesretligt ansvar.”

Ved brev af 24. januar 2017 sendte Sagsøger (Advokatfirma) et tilbud på
advokatundersøgel-sen. Af indledningen til tilbuddet fremgår bl.a. følgende:

”Sagsøger (Advokatfirma) afgiver hermed tilbud på gennemførelse af den
advokatundersøgelse af forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af
udbytteskat, som Skatteministeriet har udbudt den 23. de-cember 2016 under
nummer 2016/S 248-455200.

Sagsøger (Advokatfirma) har indgående kendskab til de skatteretlige regler, som
er grundlaget for det forløb, som vil være genstand for undersøgelsen, omfattende
erfaring med det forvaltningsretlige område og med undersøgelser, herunder
advokatundersøgelser, samt med at bistå of-fentlige myndigheder med politisk
bagland.

Sagsøger (Advokatfirma) kan tilbyde en projektorganisation, som passer til
projek-tets særlige karakter, herunder sikker håndtering af fortrolighed og
tavshedspligt.

Sagsøger (Advokatfirma) har ikke tidligere rådgivet Skatteministeriets koncern,
her-under hverken Skatteministeriets departement eller SKAT. Det samme gælder
Revisionsfirma 1, som Sagsøger (Advokatfirma) har



/

90

tilknyttet til at bistå med varetagelsen af opgaven. Vi kan derfor med høj habilitet
forestå advokatundersøgelsen.”

Af tilbuddets resumé fremgår bl.a. følgende:

”Høj habilitet i relation til undersøgelsen af SKAT og Skatteministe-riet
· Gennemførelsen af en undersøgelse som den udbudte kræver, at un-dersøgeren

ikke blot er fri for interessekonflikter i formel forstand, men også fremstår
med den højest mulige uafhængighed i forhold til den opgave, der er stillet, og
de myndigheder, hvis forhold skal belyses.

· Sagsøger (Advokatfirma) bekræfter at være konfliktfri i den anførte betydning
i forhold til at undersøge SKAT og Skatteministeriet.

· Sagsøger (Advokatfirma) har, med valget af Revisionsfirma 1 lagt afgørende
vægt på at finde ekstern bistand, som ikke har leve-ret ydelser til nogen
myndighed inden for Skatteministeriets kon-cern.

En velafprøvet proces og metode for udarbejdelse af advokatundersø-gelser
til sikring af både kvalitet, tidsplan og pris
• Sagsøger (Advokatfirma)s interne arbejde med leverancerne er organiseret i

en firedelt fasemodel, der inddeler arbejdet i en planlægningsfase,
analysefase, udredningsfase og fase for overdragelse af advokatun-
dersøgelsen.

• Hovedansvarlige partner, Sagsøger 3, fungerer som intern projektleder og
sikrer kvalitet og rettidighed inden for de de-taljerede procestrin, vi har
beskrevet for hvert spørgsmål.

• Sagsøger (Advokatfirma)s tilgang til eksekveringen udmønter sig i
sammensæt-ningen af et smalt team med forudgående praktisk erfaring med
advokatundersøgelser.

• Vi vil sikre, at Skatteministeriet til fulde får fordel af Sagsøger
(Advokatfirma)s principper om fuld fleksibilitet, tilgængelighed og høje
kvalitetstan-darder.

…
Pris
Vores samlede pris for arbejdet er DKK 3.500.000, ekskl. moms.”

I afsnittet om ”[b]eskrivelse af opgaveudførelsen” omtales ”den formodede svindel” bl.a.
på side 6, 9, 10 og 12.

Det fremgår endvidere af tilbuddet, at ”[d]et team, som Sagsøger (Advokatfirma) har sam-
mensat til opgaven, består af 9 personer” , herunder fra Sagsøger (Advokatfirma) Sagsøger
3, Sagsøger 1, Advokat 8, Sagsøger 4, Sagsøger 2 og Vidne 10.

I et afsnit om ”faglighed” er bl.a. anført følgende om ”Skat (Sagsøger (Advokatfirma))” :

”Vi har et af Danmarks største og mest erfarne teams inden for skatterå-dgivning.
Vi rådgiver de største danske og internationale virksomheder



/

91

om de fleste spørgsmål inden for skat, og vi analyserer i den forbindelse ofte
komplicerede transaktioner og giver legal opinions om disse.

Vi er markedsledende og har i kraft af vores størrelse berøring med mange nye
"produktet på skatteområdet og ved derfor også, hvilke værn det kan være relevant
at sætte op mod ulovligheder for de enkelte landes skattemyndigheder.

I netop denne advokatundersøgelse for Skatteministeriet mener vi, at vi især kan
trække på vores erfaring inden for:
· Selskabs- og aktionærbeskatning
· Internationale og EU-skatteforhold
· Skat ved etablering, ændring og afvikling af finansiering og anven-delse af

finansielle produkter
· Skatte- og afgiftsretlig due diligence

Sagsøger (Advokatfirma)s referencer inden for skatteretlige sager er fortrolige,
hvor-for vi ikke kan nævne nogen konkrete repræsentationer. Dog kan vi op-lyse,
at vi har haft repræsentation for udenlandske banker i relation til samme
sagstype.”

I forlængelse heraf nævnes som referencer ”[e]n række store banker i London” , og
opgaven beskrives på følgende vis:

”Vurdering og udarbejdelse af legal opinions om, hvordan bestemte ty-per af
bankernes produkter ville blive vurderet fra et dansk skatteretligt perspektiv,
herunder særligt i relation til hvordan produktet ville blive vurderet i forhold til
muligheden for at tilbagesøge udbytteskat” .

Det fremgår endelig af afsnittet, at Sagsøger (Advokatfirma) ”er ét blandt to
advokatfirmaer i Danmark, som af det anerkendte vurderingsfirma, Chambers, er blevet
vurde-ret som værende i "tier 1" for skat for 2016” .

Af advokat Vidne 10's CV fremgår bl.a. følgende:

”Kompetencer
Vidne 10 rådgiver udelukkende om skattemæssige for-hold, herunder om skat ved
indenlandsk og grænseoverskridende om-strukturering af koncerner, samt køb og
salg af danske selskaber.

Han rådgiver store og mellemstore danske selskaber om danske og in-ternationale
skatteforhold samt om moms.

Relevant erfaring
· Koordinering og håndtering af tilbagesøgning af ca. DKK 925M i

udbytteskatte for 5 amerikanske kapitalfonde (2012-2017)
· Rådgivning om skattemæssige forhold ved udlodning af ca. USD 240M i

udbytte fra danske selskaber til amerikansk kapitalfond (2016-2017)



/

92

· Rådgivning om tilbagesøgning af udbytteskatter til fransk investe-ringsfond
(2014-2017)”

I en mødeindkaldelse sendt til Vidne 4 med Vidne 5 fra Skatteministeriet som arrangør og
Vidne 4 samt Person 13 fra Skatteministeriet som nødvendige deltagere er ”JM” angivet
som emne og mødet er planlagt til at blive afholdt den 27. januar 2017 i tidsrummet 13-14 i
et mødelokale med plads til 8 personer.

Af en ”[g]engivelse af et notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvokaten fremgår føl-gende:

”3/2-17

Talt med Vidne 9, Vidne 7 og Person 14 om adv. undersøgelse.

Vidne 9: 2 adv. angivet at have erfaring med rådgivning af udenlandske
pensionsselskaber og USA’s investeringsselskaber skal løse opg. i 2 x 15 t [timer].

Efter drøftelse med Vidne 7 og Person 14 meldt tilbage:

Ikke vores afgørelse. Efter vores vurdering ikke generelt inhabil.

Hvis de har rådgivet om konkrete metoder, fx udlån af aktier, så kan de ikke
deltage. Ikke op til os at vurdere, hvordan det skal håndteres ift [i forhold til]
skat/udbud/adv, men adv er formentlig selv opmærksomme på det.

/Vidne 8” .

I Skatteministeriets ministerforelæggelse af 8. februar 2017 er bl.a. anført følgen-de:

SKM har afleveret alle tilbud til JM og anmodet om en vurdering af, hvorvidt JM
er enige i SKMs vurdering. JM har dags dato meddelt, at de kan tilslutte sig SKMs
vurdering af, at Sagsøger (Advokatfirma) har afgivet det bedste tilbud. JM er også
opmærksom på det forhold, at der i teamet indgår advokater, der har beskæftiget
sig med rådgivning vedrørende tilbagesøgning af udbytteskat. JM har drøftet dette
forhold med ankla-gemyndigheden, som har vurderet, at dette forhold ikke taler
imod at udpege den pågældende advokat. JMs svar er vedlagt til orientering.

I forbindelse med de politiske drøftelser blev der udtrykt ønske om, at
aftalekredsen blev orienteret ifm. valg af advokat. Der vedlægges et ud-kast til
mailtekst, som sammen med PM kan sendes til ordførerne til orientering.”

Af en håndskreven påtegning med initialerne ”Person 15” fremgår det, at man ”[v]il gerne
drøfte med ministeren” .



/

93

Den 20. februar 2017 modtog Vidne 6 via mail en invitation fra Person 16 fra
Skatteministeriet til et møde af en halv times varighed i Skatteministeriet med ministeren
og departementschefen om advokatundersø-gelsen. Dagen efter modtog Vidne 6 en mail
fra Vidne 5 med et skema over de modtagne tilbud.

Af en pressemeddelelse af 28. februar 2017 fra Skatteministeriet fremgår bl.a. følgende:

”Advokatundersøgelse af udbyttesagen sættes i gang

Skatteminister har udpeget Sagsøger (Advokatfirma) til at gennemføre en
uvildig advokatundersøgelse af udbyt-tesagen. Skatteministeren ser frem til
hurtigt at få svar på, om der er sket fejl og forsømmelser, som har medvirket
til, at svindlen kunne finde sted.

Skatteministeren har nu sat navn på det advokatfirma, som skal gen-nemføre den
uvildige advokatundersøgelse af den såkaldte udbyttesag. Ved udløbsfristen på
udbuddet havde otte advokatfirmaer budt på op-gaven.

Skatteministeriets indstilling til skatteministeren om valg af Sagsøger
(Advokatfirma) er sket ud fra en samlet vurdering af pris og kvalitet. Også
Justitsmini-steriet har læst alle de afgivne bud og har tiltrådt Skatteministeriets
indstilling om valget af Sagsøger (Advokatfirma) til at gennemføre
advokatundersø-gelsen. Undersøgelseslederen vil være advokat Sagsøger 3, som
har betydelig erfaring med advokatundersøgelser, lige-som han har været formand
for en undersøgelseskommission.
…
’Jeg har som skatteminister et ønske om, at vi får undersøgt den her for-færdelige
sag til bunds. Det har været vigtigt for mig, at vi hurtigt fik udpeget et uvildigt
advokatfirma til at undersøge, om der har fundet fejl og forsømmelser sted, som
har medvirket til at skruppelløse krimi-nelle har kunnet svindle statskassen for
milliarder. Jeg ser frem til, at vi – og alle danskere – forhåbentlig får nogle svar
på, hvordan det kunne gå så galt, så vi i fremtiden kan sikre, at det aldrig sker
igen” , siger Skatteminister.
…
Den uvildige advokatundersøgelse skal blandt andet belyse, hvordan SKAT
tilrettelagde og udførte udbetaling og kontrol af udbytterefusion, og om hvordan
denne tilrettelæggelse og udførelse af opgaven har haft betydning for, at det
lykkedes at gennemføre svindlen.

Derudover skal den uvildige undersøgelse vurdere, om og i hvilket om-fang der er
sket fejl og forsømmelser i SKAT og Skatteministeriet – og i den forbindelse, om
der er grundlag for at indlede sager om discipli-nært eller ansættelsesretligt ansvar
mod en eller flere embedsmænd.”



/

94

Pressemeddelelsen var forinden sendt til Sagsøger 3 til oriente-ring, ligesom den var sendt
til Vidne 6, som ikke havde be-mærkninger til ”formuleringen vedr. JM” .

Ved brev af 28. februar 2017 orienterede Skatteministeriet Folketingets skatte-udvalg om
valget af Sagsøger (Advokatfirma). Af brevet fremgår bl.a. følgende:

”Disse tilbud har Skatteministeriet evalueret, og jeg kan til Skatteudval-gets
orientering oplyse, at Skatteministeriet på baggrund af denne eva-luering har
indstillet, at Sagsøger (Advokatfirma) skal forestå gen-nemførelsen af den
uvildige advokatundersøgelse af udbyttesagen. Ju-stitsministeriet har ligeledes
læst alle de afgivne tilbud og har tiltrådt Skatteministeriets indstilling om valget af
Sagsøger (Advokatfirma). Denne indstil-ling har jeg tiltrådt.
...
Ved valget af Sagsøger (Advokatfirma) er der bl.a. lagt vægt på, at
undersøgelsesle-deren har betydelig erfaring med advokatundersøgelser og også
tidlige-re har været formand for en undersøgelseskommission. Det team, som
ifølge tilbuddet vil bistå undersøgelseslederen, består ligeledes af stær-ke
kompetencer indenfor ansættelsesret og skatteret.”

I en mail fra Skatteministeriet til ordførerne af samme dag er bl.a. anført følgen-de:

”Skatteministeriet har afleveret alle tilbud til Justitsministeriet og anmo-det om en
vurdering af, hvorvidt Justitsministeriet er enige i Skattemi-nisteriets vurdering.
Justitsministeriet har læst alle de afgivne tilbud og meddelt Skatteministeriet, at
ministeriet kan tiltræde Skatteministeriets indstilling om valget af Sagsøger
(Advokatfirma).

Justitsministeriet er også opmærksom på det forhold, at der i Sagsøger
(Advokatfirma)s team indgår advokater, der har beskæftiget sig med rådgivning
vedrørende tilbagesøgning af udbytteskat. Justitsministeriet har drøftet dette
forhold med anklagemyndigheden, som har vurderet, at dette for-hold ikke taler
imod at udpege den pågældende advokat.”

På Sagsøger (Advokatfirma)s hjemmeside blev der den 1. marts 2017 orienteret om, at
skatte-ministeren havde ”udpeget Sagsøger (Advokatfirma) til at stå for den uvildige
advokatun-dersøgelse, der skal se på forholdene om SKAT’s udbetaling af refusion af ud-
bytteskat” , ligesom det fremgår af nyheden, at ”[u]ndersøgelsen skal udrede, hvordan det
var muligt for formodede udenlandske svindlere at få SKAT til at udbetale 12,3 mia. kr. i
perioden 2012-2015” .

Af en artikel på finans.dk fra den 2. marts 2017 fremgår bl.a. følgende:

”Det var torsdag ikke muligt at få en kommentar fra Skatteminister, mens
Sagsøger 3 siger, at han ikke ved, om der kommer noget nyt frem, men han
påpeger, at det også ligger i opgaven at give anbefalinger til Skats fremadrettede
kontrol.



/

95

Det fremgår af en orientering fra Skatteministeriet til Folketingets skatteordførere,
at der i Sagsøger (Advokatfirma)s undersøgelsesteam indgår »advo-kater, der har
beskæftiget sig med rådgivning vedrørende tilbagesøg-ning af udbytteskat«.

Person 17 finder dette problematisk og kritisabelt at sætte advokater, der selv har
tjent penge på at rådgive om refusion af udbyt-teskat, til at undersøge mulige
systemfejl i Skat.

Hun medgiver dog, at det næppe er advokater, som har spillet en rolle i den
konkrete sag, og skatteadvokat Person 18 påpeger, at en stor del af refusionerne er
foregået fuldstændig efter bogen.

Ifølge orienteringen til skatteordføreme har Skatteministeriet da også forelagt
spørgsmålet for Justitsministeriet, som har spurgt anklagemyn-digheden. Svaret
herfra lød, at Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning ikke talte imod at give firmaet
opgaven.

Sagsøger 3 siger, at Sagsøger (Advokatfirma) har undersøgt meget nøje, om der
kunne opstå en habilitetsproblem i forbindelse med under-søgelsen - og det kunne
der ikke, lød konklusionen.”

Den 2. marts 2017 skrev Vidne 4 til Person 12 en mail-med bl.a. følgende indhold:

”Som vi tidligere har talt om, skal de advokater, som skal have adgang til det
stærkt fortrolige materiale, have en sikkerhedsgodkendelse.
…
Jeg har talt med undersøgelsesleder Sagsøger 3 herom og med-delt, at han og 1-2
mere vil kunne få adgang til materialet – og således skal have en forudgående
sikkerhedsgodkendelse.
…
Vi aftalte, at i første omgang bliver det kun ham selv, der får adgang til det
materiale, som er vurderet stærkt fortroligt. Dernæst når han har haft adgang til at
orientere sig heri, kan han vurdere, for hvem i teamet, det tillige vil være relevant
at få adgang til materialet.

Vil I fortælle, hvordan vi griber det konkret an herfra?”

Mailen er efterfølgende den 14. januar 2021 videresendt fra Vidne 4 til Person 19 i
Skatteministeriet. Person 12 henviste i sit svar til SØIK, som Skatteministeriet derefter
rettede henvendelse til.

Den 9. marts 2017 sendte Sagsøger 3 en mail med bl.a. følgende indhold til Vidne 4:

”Vi har netop afsluttet vores interne kickoffmøde.

Vi stiller:



/

96

Sagsøger 2, partner, Sagsøger (Advokatfirma), Skat
Advokat 8, Sagsøger (Advokatfirma), Arbejdsret
Sagsøger 3, partner, Sagsøger (Advokatfirma), Corporate Compli-ance &
Investigations
Person 20, statsautoriseret revisor, partner, Revisionsfirma 1

Baseret på vores læsning af de tilgængelige redegørelser mv. har vi selvfølgelig
nogle foreløbige ønsker til dokumenter mv., men jeg tæn-ker, at det måske giver
bedst mening, at vi drøfter det på mandag, når vi har set, hvad I har lagt ind i
datarummet.”

Vidne 4 besvarede dagen efter mailen ved at sende en dagsorden for det kommende møde
om advokatundersøgelsen. Af denne fremgår bl.a. føl-gende:

”Vedr. fra 11-13:
Jeg tror, at det er vigtigt at understrege, at vi der er til stede ikke er til-stede som
eksperter i udbyttesagen. De fleste af os har ingen faglig be-røring i vores daglige
arbejde med området. Vi er der for at facilitere jer, som skal forestå undersøgelsen.
I vid udstrækning vil vi formentlig no-tere ønsker og vende tilbage med fakta
efterfølgende.

Kontraktsunderskrivelse mv., kl. 10-11. Følgende vil være tilstede:
Afdelingschef for koncernstyring Person 13 (Skatteministeriet)
Afdelingschef for lovgivning og økonomi Vidne 5 (Skatte-ministeriet)
Souschef i Proces og Administration Vidne 4 (Skattemi-nisteriet)
Direktør for HR og stab Person 21 (SKAT)

Gennemgang af materiale på sharepoint, ca. kl. 11-13. Følgende vil være tilstede:
Chefkonsulent i SKATs direktionssekretariat Person 22 Direktør for HR og stab
Person 21 (SKAT)
Chefkonsulent i Selskab, Aktionær og Erhverv
Person 23 (Skatteministeriet)
Fuldmægtig i Økonomistyring og tilsyn Person 24 (Skat-teministeriet)
Fuldmægtig i Forretning og udvikling Person 25 (Skatte-
ministeriet)
Fuldmægtig i Forretning og udvikling Person 19 (Skattemi-nisteriet)
Souschef i Proces og Administration Vidne 4 (Skattemi-nisteriet)
Chefkonsulent i Skatteministeriets Koncernrevision Person 26 Specialkonsulent i
Proces og Administration Person 27 (Skatte-ministeriet)
Kontorchef i infrastruktur Person 28 (SKAT)



/

97

Det er mange medarbejdere – men det er alle som forventes i en eller anden
udstrækning at kunne medvirke til at redegøre for fakta vedr. materialet eller til
afklaring af spørgsmål i øvrigt.”

Af en mail af 13. marts 2017 fra Vidne 4 til Sagsøger 3 fremgår det, at hun har vedhæftet
”følgebrevet til Kammeradvokatens indberetning, som I fik udleveret tidligere i dag” ,
ligesom hun anfører, at ”[m]aterialet fremgår ligeledes af sharepointen” .

Den 14. marts 2017 sendte Sagsøger 3 en mail med følgende indhold til Vidne 4:

”Tak for mødet i går og for præsentationen af det etablerede Sharepo-int-site.

Som aftalt holdt vi efter mødet med jer et internt møde for at danne os et overblik
over, hvilke dokumenter vi får behov for – ud over dem, som befinder sig på sitet
(med det forbehold, at vi ikke har gennemgået det endnu).

Det drejer sig om :

1) Ministerieinstruks for Skatteministeriet
2) Organisationsoversigt – for SKAT og departementet – hvilke afdelin-
ger/kontorer/enheder har haft med udbytteskat at gøre, hvilke medar-bejdere har
været placeret hvor hvornår, og i hvilket omfang findes der stillingsbeskrivelser or
dem
3) Nedskrevne forretningsgange, instrukser og brugervejledninger i SKAT
vedrørende udbytteskat

Der vil utvivlsomt vise sig behov for yderligere dokumenter – når det sker, vil jeg
sende yderligere forespørgsler, der af overskuelighedsårsa-ger vil være benævnt
requestliste + nr.

Som aftalt vil jeg nu tage kontakt til Rigsrevisionen.

Vi tager meget gerne imod Person 21's tilbud om en gennemgang af
organisationsdiagrammerne, jf. pkt. 2 ovenfor.

Vi har særskilt drøftet spørgsmålet om adgang til de dokumenter, der indgår i
SØIK’s verserende efterforskning. Uanset at vi ikke – eller kun i yderst begrænset
omfang efter godkendelse fra SØIK – vil kunne omta-le disse dokumenter i vores
beretning, finder jeg det væsentligt at kun-ne drøfte dem med i hvert fald visse af
undersøgelsesteamets medlem-mer. Jeg beder derfor om, at der igangsættes en
procedure, således at advokat Sagsøger 1 og statsautoriseret revisor Person 20 kan
få den nødvendige sikkerhedsgodkendelse.”

Den 16. marts 2017 skrev Vidne 4 i en mail til Sagsøger 3, at de havde ”holdt møde med
SKAT vedr. dot 2 og 3” , og at der var



/

98

”tale om en større afdækning, da vi skal tilbage i tid – og alt er desværre ikke li-ge let at
søge frem” . Dagen efter sendte Vidne 4 en ny mail til Sagsøger 3, hvoraf bl.a. fremgår
følgende:

”På mandagens møde bekræftede I, at I gerne ville have de pressemed-delelser
mv., som var startskuddet for udbyttesagen. De fremgår af ne-denstående links.
Der er sidenhen kommunikeret adskillige gange i sa-gen, fx når der er sket
politianmeldelse af yderligere svindel i sagen. I kan ved søgning på vores
hjemmeside let finde dette materiale.”

Den 29. marts 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3, hvoraf fremgår følgende:

”SKAT har nu lagt materiale vedrørende dot 2+3 i Request nr. 1 ind i SKATs del
af sharepointen. SKAT har således rent bord ift. bestillingen.

Dot 1 har departementet tidligere leveret på – og dette materiale frem-går af
departementets del af sharepointen.

Udeståender er således alene vedr. dot 2 en uddybning af departemen-tets
organisationsoversigter, som Person 27 vil gennemgå på mødet på fre-dag.

Så tager vi eventuelle opfølgende spørgsmål/requests derfra.”

Den 4. april 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3, hvoraf fremgår følgende:

”Jeg kan forstå, at I har modtaget jeres sikkerhedsbelæring. Vi vil hur-tigst muligt
give jer adgang til det fortrolige materiale.

Vi er dog nødt til at have grønt lys fra SØIK ift. sikkerheden omkring materialet.
Så det er desværre ikke bare at åbne op. Jeg tør derfor ikke love, at det kan nås
inden dit møde senere i dag.

Den aftale, som jeg lavede med Vidne 7 hos SØIK, gik ud på, at når I havde holdt
møde – kunne vi tale med

SØIK om den praktiske adgang. Jeg er derfor nødt til at kontakte SØIK, inden jeg
ændrer det aftalte.”

Samme dag sendte Vidne 4 en mail til Person 29 hos SØIK, hvoraf bl.a. fremgår følgende:

”Vi er nu orienteret om, at tre advokater/revisorer knyttet til advoka-
tundersøgelsen er sikkerhedsgodkendt og har modtaget sikkerhedsbe-læring. Vi
skal derfor have gang i processen med at gøre materialet til-gængeligt for
advokaterne.



/

99

Vi har oprettet et sharepoint til alt materialet vedr. advokatundersøgel-sen, ca.
30.000 dokumenter. Der er undermapper, som er struktureret på forskellig vis.

Vi har reserveret en mappe hos både SKAT og departementet med overskriften
”Forløbet henover sommeren 2015” . Mappen er pt. tom – men når vi har
modtaget grønt lys fra jer, vil vi flytte materialet til disse mapper og kun give
adgang til mapperne til de tre advokater, som er sikkerhedsgodkendt til ”Yderst
hemmeligt” . Det er følgende advoka-ter/revisor:

Sagsøger 1
Person 20
Sagsøger 3”

Mailen er efterfølgende den 14. januar 2021 videresendt fra Vidne 4 til Person 19.

Den 5. april 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 med følgende indhold:

”SKAT har nu flyttet materiale vedr. sommeren 2015 ind i mappen i sharepointen.
Den er således tilgængelig for de af jer, som er sikker-hedsclearet. Departementet
er tilsvarende i gang med at flytte materia-let. Jeg giver status-melding i morgen.

SØIK har oplyst, at der ikke ønskes adgang til Person 20 efter dia-log med dig.
Jeg har derfor bedt IT om at lukke ned for hans adgang til det fortrolige materiale.
Det vil ske snarest muligt.”

Den 16. maj 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 med emnet ”jeg ringer ca. 15.30,
ja, ting går hurtigt” . Senere samme dag sendte Vidne 4 en ny mail til Sagsøger 3 med føl-
gende indhold:

”Kære Sagsøger 3

Jeg vil blot for god ordens skyld præcisere, at forespørgsler bør gå gen-nem
departementet via Person 27 eller jeg. Jeg kan forstå, at der har været en
forespørgsel direkte til SKATs direktionssekretariat – jeg har sagt ok til, at de
håndterer den, men fremadrettet vil vi gerne henstille til, at vi er indgangen.

Vi skal nok sørge for, at henvendelserne kommer de rette steder hen as-ap.”

Af en mail af 26. juni 2017 fra Sagsøger 3 til Vidne 4 fremgår bl.a. følgende:



/

100

”I den seneste tid har man i dagspressen kunnet laese, at den medarbej-der I
SKAT, som gennem den periode, som vores advokatunders?gelse vedr?rer, var
beskaeftiget med at ekspedere udbytteskatterefusionssa-gerne, i perioden har haft
en skattesag, der udspringer af det forhold, at en udlandsdansker ad flere gange i
perioden 2006-09
overf?rte et bel?b p? i alt omkring 1,7 mio. kr. til hans konto i et penge-institut, og
hvis udfald blev, at medarbejderen blev anset for groft uagt-somt at have undladt
at selvangive bel?bene.

Vi har selvsagt ingen ide om, i hvilket omfang omtalen i dagspressen er korrekt.

S?ledes som kommissoriet for vores unders?gelse er afgraenset, anser vi det ikke
for omfattet af unders?gelsen at gennemg? medarbejderens skattesag, i den
forstand at vi skal foretage en vurdering af, om den har vaeret behandlet korrekt.

Det er derimod omfattet af kommissoriet, at vi skal foretage en vurde-ring af, om
der i SKAT og Skatteministeriet er beg?et fejl eller fors?mmelser i tilknytning til
"sagen" [h?ndteringen i perioden 2010-sommeren 2015 af anmodninger om
refusion af udbytteskat]. En s?dan vurdering m? efter vores opfattelse naturligt ske
p? baggrund af det samlede risikobillede, som p? givne tidspunkter tegnede sig
eller burde have tegnet sig for de personer, hvis forhold vi skal vurdere. Ef-ter den
omtale, som medarbejderes skattesag har f?et i medierne, kan vi ikke afvise, at det
kan have betydning for vores vurdering af, om invol-verede personer i SKAT og
Skatteministeriet har handelt korrekt, eller om de har beg?et fejl eller udvist fors?
mmelighed, hvilket kend-skab de har haft til sagen og de aktiviteter, den gav
anledning til i for-hold til medarbejderen og/eller den omtalte udlandsdansker.

Vi beder derfor om, at Skatteministeriet overvejer at stille den p?gael-dende sag
og eventuelle sager med tilknytning dertil til r?dighed for unders?gelsen.”

Af en artikel fra Børsen den 29. juni 2017 fremgår bl.a. følgende:

”Skatteminister er klar med sit forslag til nye reg-ler for udbytteskat. Det vil
dog kun lukke for den mest åbenlyse svindel, mener ekspert
…
’Der er ingen tvivl om, at udbyttesagen har svækket tilliden til skatte-væsenet. Det
må for alt i verden ikke ske igen. Vi har allerede man-gedoblet indsatsen på
området, men der er også behov for ny og bedre lovgivning. Derfor har regeringen
besluttet, at muligheden for refusion af udbytteskat helt skal stoppes,’ lød det 12.
juni fra Skatteminister (V) i en pressemeddelelse.

I stedet vil man opkræve den korrekte skat i det øjeblik, hvor udbyttet udbetales.



/

101

Ved at stoppe for refusion, sætter man en effektiv stopper for den type svindel,
som den britiske finansmand Person 1 er mistænkt for at have foretaget. Og som
er opgjort til at have kostet statskassen 12,3 mia. kr. Her er der nemlig udbetalt
refusion af skat, som aldrig er betalt.
…
Til gengæld er det mere tvivlsomt, om løsningen lukker ned for den sy-stematiske
spekulation i at undgå udbytteskat, som Børsen kunne for-tælle om sidste år. Her
låner investorer kortvarigt aktier ud til investo-rer, som slipper billigere i
udbytteskat, når udbyttet udbetales. Det skønnes at have kostet staten ca. 400 mio.
kr alene i 2015.”

Af Justitsministeriets kommissorium af 3. juli 2017 for en undersøgelseskom-mission om
SKAT fremgår bl.a. følgende:

”1. Justitsministeren nedsætter herved i medfør af § 1, stk. 1, i lov om
undersøgelseskommissioner en kommission til undersøgelse af SKAT.

Undersøgelseskommissionen har efter lov om undersøgelseskommis-sioner § 4,
stk. 2, til opgave at undersøge og redegøre for det samlede begivenhedsforløb,
som knytter sig til

· forvaltningen af inddrivelsesområdet og planlægningen, udviklin-gen,
idriftsættelsen og nedlukningen af det digitale inddrivelsessy-stem EFI (Et
Fælles Inddrivelsessystem),

· sammenlægningen af den statslige og kommunale inddrivelsesmyn-dighed i
SKAT og

· beslutningsgrundlaget for, implementeringen af og opfølgningen på de
generelle effektiviseringstiltag i SKAT.

Undersøgelsen og redegørelsen skal omfatte perioden fra 2002 til tids-punktet for
kommissionens nedsættelse. Undersøgelseskommissionen kan, i det omfang den
finder det relevant, også inddrage forhold, der tidsmæssigt ligger uden for den
angivne periode.

Fremkommer der i forbindelse med kommissionens undersøgelse andre forhold,
som er af en sådan karakter, at de ud fra kommissoriet må an-ses for nærliggende
at undersøge, men som ikke umiddelbart skønnes at være omfattet af
kommissoriet, kan undersøgelseskommissionen ret-te henvendelse til
Justitsministeriet med henblik på en drøftelse heraf.
…
6. Der er i begyndelsen af 2017 iværksat en advokatundersøgelse af for-holdene
vedrørende SKAT’s udbetaling af refusion af udbytteskat. Ad-vokatundersøgelsen
skal bl.a. beskrive det administrative ansvar i SKAT og Skatteministeriet og de
siddende ministres eventuelle rolle i sagen. Advokatundersøgelsen forventes
afsluttet med udgangen af 2017. Der verserer endvidere en strafferetlig
efterforskning ved Statsad-vokaten for Særlig Økonomisk og International
Kriminalitet.

Når advokatundersøgelsen er afsluttet, vil der blive taget endelig stil-ling til en
udvidelse af kommissoriet, for så vidt angår sagen om refu-sion af udbytteskat, og
i hvilken form. I den forbindelse vil hensynet til



/

102

at undgå at kompromittere den strafferetlige efterforskning skulle ind-gå.”

Ifølge en artikel i BT den 10. juli 2017 var Person 1 ”ikke længere eneste ho-vedmistænkte
i sagen om svindel for 12,3 milliarder i udbytteskat” . Af artiklen fremgår bl.a. følgende:

”Ifølge Politiken har Bagmandspolitiet sigtet to personer med bopæl i USA for at
være hovedmænd i svindelnummeret sammen med den 46-årige brite Person 1,
som opholder sig i Dubai, og som indtil nu har været hovedmistænkt.

De er alle tre sigtet for bedrageri "af særlig grov beskaffenhed".

Det viser oplysninger fra bagmandspolitiet i Danmark til anklagemyn-digheden i
den tyske by Koblenz.

Oplysningerne skulle bruges til at få en tysk domstols godkendelse til at ransage
blandt andet den tyske Bank 1 i Mainz, samt fem selskaber som står bag den lille
tyske bank.”

Ekstra Bladet, TV2, DR, Ritzau indeholdt samme dag en lignende omtale.

Dagen efter havde Politiken på forsiden af avisen en artikel, hvoraf bl.a. frem-går følgende:

”Nye sigtede i sag om milliardtyveri

Bagmandspolitiet mener, at 212 fiktive pensionsfonde blev brugt til at stjæle
milliarder fra Skat i Danmark.
…
Oplysningerne fra Danmark blev brugt til at opnå godkendelse fra en tysk domstol
til at ransage den lille tyske Bank 1 i Mainz. 20. juni blev banken gennemsøgt af
60 tyske politifolk.
Bagmandspolitiet mener, at den tyske bank med blot 50 ansatte blev brugt i
svindelnummeret. 27 af de formodede fiktive amerikanske pen-sionsfonde havde
ifølge mistanken aktieposter i Bank 1.
…
Bank 1 siger via et pr-bureau, at banken »aktivt har un-derstøttet« ransagningen.
Svindlen med udbytteskat fandt sted mellem 2012 og 2015 og blev kun opdaget,
fordi en ansat i en bank i London undrede sig over de milli-ardbeløb, som
strømmede gennem bestemte konti i banken.
Det er klarlagt, at Skats kontrol med udbetalingerne var stærkt mangel-fuld, og
Folketinget bestilte i slutningen af 2016 en advokatundersøgel-se, som skal
forsøge at placere ansvaret for den manglende kontrol.

»Det her handler jo i høj grad forfalskninger, hvor papirer, bilag og do-kumenter
ligner alle de andre sager, men når vi så begynder at grave og kradse i det, kan vi
se at det efter alt at dømme er forfalskninger, ek-



/

103

sempelvis falske udenlandske stempler. Så vi er helt nede i hver enkelt sag og
efterprøve dokumentationen i hver enkelt udbetaling«.”

Børsen, Berlingske, BT, TV2 og Ritzau indeholdt ligeledes den pågældende dag en omtale
af sagen, ligesom TV2 Nyhederne bragte indslag herom. Dagen efter blev sagen, og Bank
1's involvering heri, omtalt hos Berlingske, Fi-nanswatch og DR.

Den 10. august 2017 sendte Person 27 fra Skatteministeriet ved mail en dagsorden for
”midtvejsstatusmøde” den 11. august 2017 til bl.a. Sagsøger 3. Det fremgår af
dagsordenen, at Vidne 5 ville byde velkommen og give en ”status for arbejdet med en
undersøgelseskommission og dens betydning for udbyttesagen” , hvorefter Sagsøger
(Advokatfirma) skulle give en ”[s]tatus for arbejdet med advokatundersøgelsen” samt en
”[p]ræsentation af udkast til redegørelse på overskrift- og deloverskriftsform iht.
kontraktens pkt. 4” . Dagsordenen indeholdt endelig et fjerde punkt om ”[e]vt. Udestående
og det videre forløb” . Dagen besvarede Sagsøger 3 mailen med den udsendte dagsorden
ved at sende et ”udkast til indholdsfortegnelserne til kapitlerne i vores redegørelse” .

Som opfølgning på mødet sendte Person 22 den 17. august 2017 en mail med følgende
indhold til Sagsøger 3:

”Tak for sidst.

Vi oplyste på mødet med jer den 11. august, at vi forventede at kunne aflevere det
materiale, som I har bedt om vedrørende en konkret sag, i denne uge. Vi kan
imidlertid se, at vi desværre først bliver i stand til at aflevere materialet til jer midt
i næste uge.

Vi beklager og arbejder på højtryk på at få materialet klar så hurtigt som muligt.
Og vi giver jer besked så snart materialet er lagt ind i Sha-repointet.”

Den 6. september 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 med følgende indhold:

”På mødet for nylig spurgte I til høringsrækkefølgen af SØIK/SKM. I havde
umiddelbart vurderet, at SØIK skulle høres først – inden SKM, da det ligger i
kommissoriet, at en vurdering af, hvad der vil kunne kompromittere
efterforskningen, skal foretages i tæt samarbejde med SØIK – og hvis de ikke
høres først, kan denne vurdering ikke foretages.

Vi sagde på mødet, at vi ville overveje spørgsmålet, og det har vi nu gjort.
Skatteministeriet skal hermed bekræfte, at vi er enige i denne vur-dering og
rækkefølge.”

Af en pressemeddelelse fra SØIK af 8. september 2017 fremgår bl.a. følgende:



/

104

”Skattesagen: Tidligere skatteansat tiltalt for millionsvindel
…
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet rejser
nu svindeltiltale mod en tidligere ansat i SKAT og en dansker bosat i USA. De
to er anklaget for i fællesskab at have begået groft bedrageri i millionklassen
i sagen om refusion af udbytteskat.

En tidligere ansat i SKAT og en dansker bosat i USA er i dag blevet til-talt for at
have begået groft bedrageri for 37,4 millioner kroner over for SKAT. Den tidligere
ansatte i SKAT er også tiltalt for embedsmisbrug og modtagelse af bestikkelse for
2 millioner kroner.
…
Den aktuelle tiltale vedrører i alt 14 tilfalde, hvor et udenlandsk firma i 2007
uberettiget fik refusion af dansk udbytteskat for over 37 millioner kroner. Den
tiltalte dansker bosat i USA ejer firmaet, som efter anklage-skriftet har givet
urigtige oplysninger til SKAT, og som den daværende medarbejder i SKAT
godkendte som ansvarlig sagsbehandler. Den tidli-gere ansatte i SKAT er derfor
samtidig tiltalt for at have gjort sig skyl-dig i embedsmisbrug og for at lade sig
bestikke.”

Den 2. november 2017 fremgik det af en artikel hos DR, at der var begået ”[s]nyd med
udbytteskat for 12,4 milliarder” . Af artiklen fremgår endvidere bl.a. følgende:

”Tysk bank brugt som kulisse

Retsdokumenter afslører for første gang, hvor detaljeret svindlen med udbytteskat
var sat op.

En tysk bank har spillet en central rolle i en stor del af sagen om svindel med
dansk udbytteskat for 12,4 mia. kr. og er nu genstand for en intens politimæssig
efterforskning. Det fremgår af en ransagningskendelse, som DR Nyheder er i
besiddelse af.

Veltilrettelagt svindel

Ransagningskendelsen fra statsadvokaten i Koblenz giver et hidtil ukendt og
meget detaljeret billede af, hvor veltilrettelagt svindlen mod danske stat har været.

Den tyske bank, Bank 1, bærer derfor en stor del af skyl-den for, at svindlen kunne
ske, vurderer såvel en dansk som en tysk ekspert. De har begge læst den
beskrivelse af sagen, som dansk politi har brugt for at få ransagningskendelsen.

Rystet over bankens rolle

- Det ser desværre ud til, at vi har en tysk bank, der har fungeret som den centrale
operatør i transaktionerne. Det er dem, der har samlet alle trådene og fået det
samlede billede til at gå op. Det er selvfølgelig dybt rystende, at vi har en tysk
bank, der medvirker på den aktive måde. Jeg



/

105

har meget svært ved at forestille mig, at de er blevet snydt og har med-virket
uvidende. Så skulle man i hvert fald have sovet voldsomt i timen, siger Person 30,
der er skattepolitisk chef i de danske bankers in-teresseorganisation Finans
Danmark.

Person 1 er stadig hovedmistænkt

Ifølge ransagningskendelsen er den britiske finansmand Person 1 stadig den
hovedmistænkte i sagen, men i tilfældet Bank 1 har han i ledtog med to
amerikanske forretningsmænd oprettet 27 amerikanske pensionskasser og en
række selskaber på Belize og De Britiske Jomfruøer. Alle selskaberne havde depot
i Bank 1, hvor de ifølge politiet handlede fiktive danske aktier frem og tilbage
mellem selskaberne.

I den forbindelse har banken produceret kvitteringer, der er blevet brugt til at
dokumentere, at pensionsfondene ejede et enormt antal dan-ske aktier. Disse
kvitteringer er siden blevet sendt til Skat i Danmark for at bevise, at
pensionsselskaberne skulle have refunderet udbytteskat.

Ifølge kendelsen har de 27 pensionskasser fået udbetalt omkring 1,1 mia. kr. I en
rigtig verden ville det have krævet, at de skulle have fået et samlet udbytte på
deres aktier på 4,2 mia. kr. og i sidste ende have ejet aktier for 185 mia. kr. Det
mener bagmandspolitiet er urealistisk, idet pensionsselskaberne blev etableret i
2014 og først åbnede deres konto i Bank 1 to til tre måneder senere.

” Det er svindel”

Det er Person 31 helt enig i, og han afviser, at modellen kan være lovlig.

- Det er ikke skatteplanlægning, det er ikke skattearbitrage. Det er svindel, siger
han.

Person 30 kalder hele konstruktionen for en "kulisse".

- Der er ikke noget forretningsmæssigt indhold. Ikke nogen parter, der løber en
risiko. Det er et lukket system, som er opbygget med det for-mål at skabe en
illusion, en kulisse, hvor tingene ser ud til at være noget helt andet end de i
virkeligheden er. Jeg kan slet ikke se, at der er nogen forretningsmæssige legitime
forklaringer på, hvorfor man agerer, som man gør," siger Person 30.

Tyske direktører med mundkurv

Ifølge DR Nyheders oplysninger medvirkede 60 personer ved ransag-ningen af
Bank 1 og bankens ejere, der er gemt bag en række selskaber registreret i
Luxemborug. Det skete i juni og bagef-ter har danskerne forsynet bankens ledelse
med en effektiv mundkurv.

- Vi er blevet bedt om ikke at blande os i efterforskningen, så vi kan ik-ke udtale
os om sagen. Vi har samarbejdet med myndighederne, og vi



/

106

samarbejder stadig med myndighederne for at opklare sagen," siger Person 32, der
er direktør i Bank 1.

Han er kommet til banken i år efter, at den tidligere ledelse forlod ban-ken ved
årsskiftet. Allerede i 2016 blev banken gransket af revisionsfir-maet KPMG for
det tyske banktilsyn. Forhenværende direktør Person 33 forklarer, at han forlod
banken for at skabe ro om den.

- Vi mente, at det var en god ide at beskytte banken, mens efterforsk-ningen kører.
Vi har samarbejdet tæt og besvaret alle spørgsmål så godt vi kan, siger Person 33
til DR Nyheder.

Han afviser, at banken har sløset med sin kontrol af de udenlandske kunder.

- Nej. Tyske banker er meget stramt reguleret, og vi har haft en intern revision, der
var outsourcet til et meget anerkendt firma, så det er ikke rigtigt, siger Person 33.

Dansk politi vil ikke kommentere de nye oplysninger i sagen.”

Sagen blev ligeledes omtalt i TV-Avisen den 2. november 2017 og Radioavisen den 3.
november 2017, ligesom det fremgår af artikler hos Finanswatch og DR den 3. november
2017, at Bank 1 blev ”indkaldt til høring i Euro-paparlamentet” .

Den 7. november 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 med emnet ”[j]eg ringer så
snart, jeg kan” . Den 9. november 2017 sendte Vidne 4 en ny mail til Sagsøger 3 med
emnet ”[p]rivat mobil: Tlf nr. 1 - den hører jeg med sikkerhed i morgen tid-lig” .

Af en artikel fra Berlingske den 16. november 2017 fremgår bl.a. følgende:

”Brikkerne i Skats svindelpuslespil er ved at falde
på plads

Bagmandspolitiet har sigtet to amerikanere, de mener stod bag svindel med
udbytteskat gennem fiktive pensionsfonde. Skatteadvokater er overrasket over
svindlernes kreativitet, men mener, at vi måske omsi-der er ved at have et overblik
over svindlen.
…
Det skriver Politiken, efter avisen har fået adgang til oplysninger fra
Bagmandspolitiet i Danmark, som er givet til anklagemyndigheden i den tyske by
Koblenz, der skulle bruges til at få en dommerkendelse til at ransage blandt andet
den tyske Bank 1 i byen Mainz.”

Den 23. november 2017 sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 vedhæftet ”foreløbigt
høringssvar af dags dato vedrørende fak-



/

107

tuelle bemærkninger til udkast til advokatredegørelse” . Senere samme dag sendte med
Vidne 4 en ny mail til Sagsøger 3 med emnet ”[f]aktaark om inddrivelsen” . Dagen efter
sendte Vidne 4 en mail til Sagsøger 3 med et vedhæftet brev af samme dato, hvoraf det
fremgår, at Sagsøger (Advokatfirma) anmodes om, ”at gennemføre en faktu-el høring over
kapitel 13 på skriftligt grundlag af direktør for Indsats Person 6 og underdirektør for Særlig
Kontrol Person 34” . Af brevet fremgår endvidere bl.a. følgende:

”For at undgå at kompromittere den strafferetlige efterforskning, anmo-des
Sagsøger (Advokatfirma) om at gennemføre den skriftlige faktuelle høring, såle-
des at eventuelt modtagne nye oplysninger straks kan vurderes i sam-arbejde med
SØIK ift. om offentliggørelse af oplysningerne kompromit-terer efterforskningen.
SØIK er orienteret om fremgangsmåden.”

Vidne 4 sendte endvidere den 24. november 2017 en mail ved-hæftet et ”supplerende
høringssvar” til Sagsøger 3. Af hørings-svaret fremgår bl.a. følgende:

”Skatteministeriets faktuelle bemærkninger er følgende:
…
Til p. 553, 1. afsnit
Følgende fremgår af ovennævnte [afsnit]: ” Disse aktiviteter resulterede i, at
SKAT i løbet af relativtkort tid kunne genoptage refusionen af udbytteskat, og at
man kunne implementere den proces, som
den nedsatte arbejdsgruppe havde designet. ”

Det er ministeriets opfattelse, at den nuværende formulering kan give indtryk af,
at refusionen
af udbytteskat blev genoptaget i et større omfang og hurtigere, end det rent faktisk
er tilfældet.

Ministeriet kan til baggrund oplyse følgende om omfanget af modtagne
ansøgninger om
udbytterefusion samt hvor mange udbyttenotaer, ansøgningerne inde-holder:”

Sagsøger (Advokatfirma) foretog på baggrund af Skatteministeriets anmodning en høring
af Person 6 og Person 34, som begge kom med bemærkninger.

Den 1. december 2017 sendte Person 27 et supplerende høringssvar til Sagsøger 3.

Den 9. december 2017 bragte Ritzau en artikel, der bl.a. har følgende indhold:

”Tysk bank vildledte Skat i stor svindelsag
…



/

108

En tysk bank spillede en aktiv rolle i det svindelnummer, som endte med at koste
de danske skatteydere 12,4 milliarder kroner. Det fremgår af oplysninger fra
bagmandspolitiet, som Politikener i besiddelse af.

Bagmændene anvendte en sindrig konstruktion bestående af 212 fiktive
amerikanske pensionskasser. 27 af dem havde konto i den tyske Bank 1.
…
I foråret 2014 sad der allerede et andet medlem i Bank 1's tre mand store
bestyrelse, som samtidig var ansat i investeringsfirmaet.

Ifølge Politikens oplysninger var de to bestyrelsesmedlemmer på det tidspunkt
begge en del af bankens ejerkreds. Dog har det ikke været muligt at opspore
bankens nuværende ejere.”

Historien blev ligeledes omtalt dagen efter på Politikens forside, hvor der inde i avisen var
en større artikel om ”[f]ormuerådgiveren og advokaten, der svindle-de Danmark for en
milliard” . Herudover blev historien omtalt i Berlingske.

Sagsøger (Advokatfirma) afsluttede sin advokatundersøgelse den 15. december 2017. I
ind-ledningen til undersøgelsen omtales ”[t]o terminologiske bemærkninger” . Den ene har
følgende indhold:

”De steder, hvor vi har omtalt de forhold, der førte til, at SKAT den 6. august 2015
indstillede refusionen af udbytteskat, har vi anvendt beteg-nelsen ’den formodede
svindel’. Vi er opmærksomme på, at dette ud-tryk ikke kan betegnes som juridisk.
Vi har imidlertid valgt at benytte det, dels fordi det er det udtryk, som i
sammenhæng med sagen sæd-vanligt er blevet benyttet i offentligheden, dels fordi
ingen endnu kan sige med sikkerhed, om nogen vil blive dømt for strafbare
forhold, endsige hvilke strafbare gerningsindhold de pågældende i gi-vet fald
måtte have realiseret.”

Kapitel 1 har titlen ”Baggrund – Undersøgelsens gennemførelse” og heraf frem-går bl.a.
følgende:

”2.2 Det skriftlige grundlag

Undersøgerne fik ved undersøgelsens begyndelse adgang til et Sha-repoint-site,
som Skatteministeriet havde etableret til formålet. Dette si-te indeholdt de
dokumenter, som havde indgået i de fire undersøgelser, der er omtalt i kapitel 3
nedenfor, samt yderligere materiale, som SKAT eller Skatteministeriet forventede
kunne have betydning for advokatun-dersøgelsen. Uploadingen til sitet er sket fra
henholdsvis SKAT og Skat-teministeriet, og således at medarbejdere fra de to
myndigheder ikke har haft adgang til materiale hidrørende fra den anden
myndighed.

Både SKAT og Skatteministeriet har oplyst, at det uploadede materiale ikke
indeholder samtlige dokumenter i de sager, som sitet rummer. Sa-gerne har været
gennemgået i de respektive myndigheder i forbindelse



/

109

med, at de tidligere gennemførte undersøgelser blev planlagt, og mate-riale, som
har været skønnet åbenbart uden betydning for undersøgel-serne, er blevet
frasorteret. Sorteringen er sket med deltagelse af medar-bejdere, der ikke selv har
haft med udbyttebeskatningen at gøre. Ud-søgning samt efterfølgende sortering af
e-mails er sket under anvendel-se af en række søgeord.

Vi har både inden og under gennemgangen af materialet overvejet, om det kan
give anledning til betænkeligheder i forhold til grundlaget for vores undersøgelse
– og dermed for de vurderinger, som vi anlægger – at vi ikke selv har foretaget en
sortering af grunddata. Vi har undervejs i forløbet fremsat en række anmodninger
om udlevering af yderligere materiale, som alle er blevet imødekommet fuldt ud,
og vi har intet grundlag for at mene, at materiale, som kunne have nogen
betydning, ikke er indgået i vores undersøgelse.
…
2.3.1 Undersøgelsen er gennemført på skriftligt grundlag. Vi har under-vejs i
forløbet stillet spørgsmål af generel karakter til Skatteministeriet, som er blevet
besvaret af enten ministeriet eller SKAT, hvortil ministeri-et i det relevante
omfang har videresendt forespørgslerne. Henset til det, der er anført i pkt. 3, 2.
afsnit, i kommissoriet for vores undersøgel-se, har vi valgt at undlade at stille
konkrete spørgsmål af opklarende karakter.”

Kapitel 2 indeholder en sammenfatning af undersøgelsens konklusioner, hvoraf bl.a.
fremgår følgende:

”1. SKAT

1.1.1 Vi finder, at det forhold, at SKAT refunderede udbytteskat efter anmodning
uden at have foretaget en kontrol af, om de materielle be-tingelser herfor var
opfyldt, ikke var i overensstemmelse med de for-valtningsretlige krav til forsvarlig
sagsoplysning som betingelse for at træffe en afgørelse.

1.1.2 Vi finder, at SKAT indledningsvis reagerede adækvat på SIRs rap-port af 10.
maj 2010, men at opfølgningen i ledelsesforumsammenhæng blev afsluttet på et
utilstrækkeligt grundlag. Dette kan have været en medvirkende årsag til det
forhold, at de anbefalinger, som rapporten in-deholdt, uanset de aktiviteter, der
foregik, ikke blev efterkommet.

1.1.3 Vi finder, at SKAT indledningsvis reagerede adækvat på SIRs rap-port af 30.
maj 2013, men at opfølgningen herefter i SKATs direktion – i betragtning af
karakteren af de forhold, som rapporten påpegede – var utilstrækkelig.

1.1.4 Vi finder, at SKAT reagerede for sent på de betydelige og konstan-te
stigninger i refusion af udbytteskat, som kunne iagttages fra omkring foråret 2013,
og at reaktionen, da den kom, ikke var adækvat. Det er vo-res opfattelse, at SKAT
burde have iværksat en egentlig undersøgelse af årsagen til stigningerne, i hvert
fald på det tidspunkt i forsommeren



/

110

2014, hvor stigningen påkaldte sig interesse i forbindelse med regn-
skabsgodkendelsen, men baseret på udviklingen i refusion formentlig noget
tidligere.

Kapitel 6 indeholder en beskrivelse af bl.a. blanket- og bankordningen, hvoraf bl.a.
fremgår følgende:

”2.2 …De tre anmeldelser, som SKAT har foretaget til Statsadvokaten for Særlig
Økonomisk og International Kriminalitet, og som er gen-stand for den
igangværende efterforskning, vedrører formodet svindel ved misbrug af
blanketordningen.
…
3.2…De to første anmeldelser om den formodede svindel, som SKAT indgav til
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Krimi-nalitet, vedrørte
misbrug af blanketordningen, jf. afsnit 2 ovenfor. SKAT tilkendegav, at man ville
undersøge, om der også var foregået formodet svindel ved misbrug af
bankordningen. Denne undersøgelse viste ifølge Skatteministeriets
pressemeddelelse af 23. august 2016, at den formodede svindel i det hele vedrører
misbrug af blanketordnin-gen. SKATs undersøgelse viste også, at den formodede
svindel har et større omfang end det, som fremgik af de to indgivne anmeldelser,
og det blev oplyst i pressemeddelelsen, at SKAT ville indgive en anmeldel-se om
formodet svindel med udbytteskat for yderligere 3,2 mia. kr.”

Kapitel 13 har titlen ”Afdækningen af den formodede svindel hen over somme-ren 2015 og
forløbet derefter” og har bl.a. følgende indhold:

”I sommeren 2015 tilgik der SKAT oplysninger, der tydede på, at SKAT var offer
for besvigelse i meget betydeligt omfang i forbindelse med re-fusion af
udbytteskat. Dette kapitel beskriver de hændelser af betyd-ning for vores
undersøgelse, som fandt sted hen over sommeren 2015, og forløbet derefter.

1. Baggrund

Sagen om SKATs administration af udbytteskatteområdet opstod som følge af
henvendelser udefra om formodet svindel med refusion af ud-bytteskat, som
SKAT modtog hen over sommeren 2015. Som det vil væ-re bekendt, resulterede
SKATs undersøgelser i, at der blev indgivet tre anmeldelser til Statsadvokaten for
Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, som indledte en efterforskning,
der fortsat pågår, men som foreløbig har udmøntet sig i, at der rejst tiltale mod to
personer for forhold, der for en dels vedkommende vedrører tiden forud for den
periode, som er omfattet af vores undersøgelse. Det fremgår af kommis-soriet for
vores undersøgelse, at vi skal beskrive den formodede svindel med refusion af
udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, i det omfang det kan ske
uden at kompromittere den strafferetlige efterforskning mv., og at [v]urdering af,
hvad der vil kunne kompromittere efterforskningen vil skulle foretages i tæt
samarbejde med SØIK.



/

111

På Skatteministeriets anmodning har vi forelagt et udkast til fremstillin-gen i dette
kapitel for to medarbejdere med henblik på disses eventuelle bemærkninger af
faktuel karakter. Vi har ved den endelige udformning af vores redegørelse taget
højde for de faktuelle bemærkninger, som de har fremsat.

2. Grundlaget for beskrivelsen

2.1 Tidligere undersøgelser af forløbet

2.1.1 Det fremgår af Rigsrevisionens beretning, at dens gengivelse af forløbet i
sommeren 2015 er sket på et overordnet niveau, da Statsadvo-katen for Særlig
Økonomisk og International Kriminalitet ønskede, at oplysninger, der kunne have
negativ indvirkning på den efterforskning, der pågik i sagen, ikke blev
offentliggjort.

2.1.2 Tilsvarende fremgår det af SIRs redegørelse, at det af hensyn til
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitets ef-
terforskning har været nødvendigt at udelade en række oplysninger af
redegørelsen, uden at disse udeladelser har haft betydning for den In-terne
Revisions konklusioner.”

Kapitel 15 indeholder undersøgerens bemærkninger om SKAT og Skattemini-steriet og
heraf fremgår bl.a. følgende:

”7.3.2 Udviklingen i omfanget af refusion af udbytteskat gav anledning til en
emailveksling i maj 2014, jf. kapitel 12, afsnit 31, ovenfor, og ud-viklingen blev
særskilt rapporteret opad i SKAT, da Person 35 modtog Person 36's e-mail af 3.
juli 2014 vedrø-rende regnskabsgodkendelsesproceduren for maj 2014, jf. kapitel
12, af-snit 37.1.3, ovenfor. Person 36 oplyste som svar på Person 35's ønske om en
forklaring på den usædvanlige udvik-ling i ansøgningerne om refusion af
udbytteskat, at amerikanske pen-sionskasser var begyndt at købe kraftigt op i
danske aktier, og at dette medførte en øget refusion, idet disse kasser efter
dobbeltbeskatnings-overenskomsten mellem Danmark og USA var fritaget for
udbytteskat af danske aktier. Med denne bemærkning blev de godkendte regnska-
ber herefter ekspederet fra SKAT, Betaling og Regnskab til Skattemini-steriet.

På det tidspunkt, hvor denne forklaring blev givet, fremstod den umid-delbart som
sand. Det har imidlertid senere vist sig, at dette formentlig ikke var tilfældet, idet
det netop er de ansøgninger, som Person 36 henviste til i sin forklaring til Person
35, der er omdrejningspunktet for den strafferetlige efterforskning, som
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet ind-ledte på
baggrund af SKATS tre anmeldelser i 2015 og 2016.

Det er imidlertid vores opfattelse, at den givne forklaring, allerede da den blev
givet i sommeren 2014, i sig selv kaldte på en nærmere under-søgelse. Det er et
faktum, at udenlandske investorers ejerandel af dan-ske aktier har været stigende i
undersøgelsesperioden, og dette kunne



/

112

også konstateres i sommeren 2014. En så pludselig og voldsom ændring i antallet
af anmodninger om udbytterefusion og disses indhold, som tilfældet var, kunne
imidlertid næppe begrundes som sket. Vi henviser herved dels til det, som vi har
anført i kapitel 7, afsnit 7, ovenfor om omfanget af stigningen og om de beløb,
som den enkelte ansøgning vedrørte, og dels til det meningsindhold, som den
givne forklaring hav-de, se straks i det følgende.
…
8.2.2 Det er vores opfattelse, at de oplysninger, som SKAT havde mod-taget, i sig
selv havde en sådan karakter, at en indgående undersøgelse af dem fremstod som
nødvendig, og at det forhold, at undersøgelser fo-retaget efter standardproceduren
ikke indikerede, at oplysningerne var korrekte, ikke burde have bevirket, at SKAT
ikke foretog videre. Vi er bekendt med karakteren af de undersøgelser, som SKAT
foretog forud for den 6. august 2015, og det er vores opfattelse, at disse på
baggrund af sagens særlige karakter – som på baggrund af det samlede risikobil-
lede, jf. straks nedenfor, måtte stå SKAT som myndighed klar – frem-stod som
utilstrækkelige til, at SKAT kunne danne sig en begrundet overbevisning om, at de
modtagne oplysninger ikke havde noget på sig. De yderligere
undersøgelseshandlinger kunne fx omfatte manuelle undersøgelser, der – således
som det senere skete – ville have vist, at oplysningerne dækkede over faktiske
forhold. SKAT kunne – og burde – også have foretaget undersøgelser vedrørende
andre typer af oplys-ninger end dem, som de undersøgelser, der blev foretaget,
rettede sig imod.

8.2.3…Risikoen for fejlagtige refusioner var således velkendt, og det var kendt, at
”fejlagtige refusioner” kunne være ensbetydende med svig, ligesom SKAT var af
den opfattelse, at også de såkaldte aktielåns-sager kunne indebære refusion, uden
at betingelserne herfor efter SKATs opfattelse var opfyldt.

Når dette sammenholdes med, at SKAT i sommeren 2015 var fuldt ud klar over, at
antallet af anmodninger om refusion fra 2012 og navnlig fra 2013, igennem 2014
og i den forløbne del af 2015 var steget konstant og meget markant, og at det
samme gjorde sig gældende for de beløb, som SKAT i perioden havde refunderet,
er det vores opfattelse, at SKAT måtte indse, at de modtagne oplysninger pegede
klart i retning af, at den iboende risiko for svindel med refusion af udbytteskat,
som det bestående system indebar, og som SKAT som myndighed var fuldt
bekendt med, i hvert fald nu var realiseret, og at uregelmæssighederne fortsat
pågik og formentlig i stigende omfang.”

I kapital 16 omtales undersøgerens ansættelsesretlige vurderinger, hvoraf bl.a. fremgår
følgende:

” Vores undersøgelse har ikke afdækket nye oplysninger af væsentlig betydning
for vurderingen af Person 37's forhold, herunder heller ikke i relation til forløbet
hen over sommeren 2015, jf. kapitel 13, afsnit 3-6, ovenfor, som ikke i tilsvarende
grad var afdækket, da Kammerad-vokaten foretog sin vurdering af sagen.



/

113

…
Imidlertid finder vi, at karakteren af de først modtagne oplysninger i sig selv
gjorde det påkrævet at foretage en mere tilbundsgående under-søgelse af, om der
var hold i angivelserne om svindel, end den, der blev foretaget. Vi finder, at
Person 35's angivelige oplysning om undersøgelserne af en tidligere anmeldelse
vedrørende medarbejderen i By ikke ændrer herpå.

Det er således vores opfattelse, at de undersøgelser, som Person 34 foranstaltede i
anledning af de første oplysninger om mulig svin-del – uanset at de var i
overensstemmelse med den fastlagte procedure – fremstår utilstrækkelige i lyset af
karakteren af de oplysninger, som SKAT havde modtaget.”

Af en pressemeddelelse af 19. december 2017 fra Skatteministeriet fremgår bl.a. følgende:

”Advokatundersøgelse af udbyttesagen er nu afsluttet

Efter at have undersøgt den såkaldte udbyttesag har Sagsøger (Advokatfirma)
afsluttet sin redegørelse, som nu offentliggøres. Redegørel-sen udtrykker samme
kritik af skattemyndighederne som tidligere un-dersøgelser fra bl.a.
Rigsrevisionen. Undersøgelsesleder Sagsøger 3 har på skatteministerens
foranledning netop orienteret Folketingets partier om undersøgelsen.
…
’Rapporten bekræfter jo billedet af en dybt, dybt ulykkelig sag, hvor kriminelle er
lykkedes med at snyde fælleskassen for et kæmpe beløb. Jeg har fra starten ønsket,
at vi kommer til bunds i sagen. Nu gennem-fører SKAT tjenstlige samtaler som
anbefalet i rapporten. Næste skridt er, at justitsministeren drøfter det videre forløb
på baggrund af redegø-relsen med Folketingets partier’, siger Skatteminister.
…
Justitsminister udtaler:

’Som det fremgår af kommissoriet for undersøgelseskommissionen om SKAT,
skal der - når advokatundersøgelsen er afsluttet - tages endelig stilling til om der
skal ske en udvidelse af kommissoriet, så det også omfatter udbytteskattesagen.
Som det også fremgår af kommissoriet, så skal hensynet til at undgå at
kompromittere den strafferetlige efter-forskning indgå i de overvejelser.

På den baggrund agter jeg i det nye år at indlede drøftelser med Folke-tingets
partier om et kommissorium, der omfatter sagen om refusion af udbytteskat. Det
vil selvsagt fortsat være væsentligt, at undersøgelsen i videst muligt omfang
tilrettelægges, så den ikke skader den strafferetli-ge efterforskning’.”

Det efterfølgende forløb
Af et brev af 23. oktober 2018 fra Skattestyrelsen til Skatteministeriet fremgår følgende:



/

114

”Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af pengeinstitutter mv.

Kammeradvokaten har gjort Skattestyrelsen opmærksom på, at Sagsøger
(Advokatfirma), som forestod advokatundersøgelsen fra decem-ber 2017 af
forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af ud-bytteskat, har ydet
rådgivning til udenlandske aktører på det finansielle marked, som er involveret i
udbyttesagen.

Skattestyrelsen har således fået oplyst af Kammeradvokaten, at advoka-ter fra
Sagsøger (Advokatfirma) i 2014 og 2015 har ydet skriftlig rådgivning til Bank 1 i
form af dokumenterne Danish Opini-on, dateret den 4. august 2014, og
Confirmation – opinion of 4 August 2014, dateret den 24. juli 2015.
Dokumenterne er vedlagt. Rådgivningen vedrører de danske regler om udbytteskat
og refusion heraf i forhold til et konkret set up for økonomiske transaktioner.
Banken er sagsøgt af Skattestyrelsen i udbyttesagskomplekset.

Skattestyrelsen har også erfaret, at advokater fra Sagsøger (Advokatfirma) i
indevæ-rende år har repræsenteret to canadiske pensionsplaner, Pensionsplan 1 og
Pensionsplan 2 i forbindelse med, at Skattestyrelsen i forhold til disse
pensionspla-ner har truffet afgørelser om tilbagekaldelse af SKATs tidligere
afgørel-ser om refusion af udbytteskat, da Skattestyrelsen har vurderet, at
refusionerne er modtaget med urette.

Skattestyrelsen vil hermed gerne henlede departementets opmærksom-hed på
disse oplysninger.

Skattestyrelsen står naturligvis til rådighed for yderligere oplysninger.”

Af et brev fra Skatteministeriet til managing partner i Sagsøger (Advokatfirma) af 29.
oktober 2018 fremgår følgende:

”Kære Advokat 4

Jeg skriver til dig, fordi Sagsøger (Advokatfirma) i december 2017 gennemførte
og af-sluttede en uvildig advokatundersøgelse af forløbet omkring formodet
svindel med udbytteskat i perioden 2010-15 i Danmark.

Sagen om formodet svindel med udbytteskat på ca. 12,7 mia. kr. er en dybt
ulykkelig sag. En sag med negative følgevirkninger for tilliden til vores
skattefinansierede velfærdssamfund. Ved en række civilretlige søgsmål i flere
lande gør skattemyndighederne alt, hvad der kan gøres for at få så stor en del af
det svindlede beløb tilbage i statskassen som muligt.

Skattestyrelsen har orienteret Skatteministeriet om, at Skattestyrelsen forbindelse
med disse retssager her erfaret, at advokater fra Sagsøger (Advokatfirma) skriftligt
har ydet rådgivning til Bank 1 i form af dokumenterne Danish Opinion af 4.
august 2014, og Confirma-tion opinion of 4 August 2014 af 24. juli 2015.
Rådgivningen vedrører



/

115

udbytteskat og refusion heraf i forhold til et konkret set up for økono-miske
transaktioner.

Skattestyrelsen har også erfaret, at advokater fra Sagsøger (Advokatfirma) i
indevæ-rende år har repræsenteret to canadiske pensionsplaner, Pensionsplan 1 og
Pensionsplan 2, i forbindelse med Skattestyrelsens tilbagekaldelse af SKATs tidli-
gere afgørelser om refusion af udbytteskat, da Skattestyrelsen har vur-deret, at
refusionerne er modtaget med urette.

I lyset af disse nye oplysninger vil jeg bede Sagsøger (Advokatfirma) om nærmere
at redegøre for, hvordan Sagsøger (Advokatfirma) mener at have levet op til det
ekspli-citte habilitetskrav, som blev stillet ifm. udbuddet af advokatundersø-gelsen
om, at advokaten ikke måtte have eller have haft klientmæssige og/eller andre
relationer til de personer, selskaber mv., som kan være involveret i den formodede
svindel med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat, og som var begrundelsen for
igangsættelsen af advokatun-dersøgelsen.

Med venlig hilsen

Skatteminister”

Den 1. november 2018 blev en artikel med titlen ”Topadvokater i dobbeltrolle i
udbyttesag” publiceret af Politiken. Samme dag (og tidspunkt) publicerede DR en artikel
med titlen ”Stort dansk advokatfirma skal forklare mulig dobbeltrolle i udbytteskandale” ,
hvoraf bl.a. fremgår følgende:

Skatteminister (V) kræver svar fra et af Danmarks største advokatfirmaer
Sagsøger (Advokatfirma)s rolle i udbytteskandale.

Først rådgav det danske Sagsøger (Advokatfirma) en tysk bank om udbytteskat.

Derefter blev advokatfirmaet sat til at lave en stor undersøgelse af
udbytteskatteskandalen, som har kostet den danske stat mindst 12,7 milliarder
kroner.

Den oplysning får nu Skatteminister til at kræve svar fra Sagsøger
(Advokatfirma), der er et af Danmarks største advokatfirmaer.

I forbindelse med Skattestyrelsens arbejde med at optrevle sagen om
milliardsvindel mod Danmark, er der dukket dokumenter op, som viser at
Sagsøger (Advokatfirma) har ydet rådgivning til en tysk bank, der i dag er kendt
som en hovedaktørerne i svindelkomplekset.

Ifølge DR Nyheder og Politikens oplysninger har Sagsøger (Advokatfirma) lavet
en juridisk vurdering for den tyske bank, Bank 1, som er cen-tral i svindelsagen
mod Danmark.

- Jeg har nu sendt et brev til Sagsøger (Advokatfirma), for de skal forklare,
hvordan det her hænger sammen. Inden den redegørelse foreligger, fælder jeg



/

116

ikke dom over dem, siger Skatteminister, som har bedt Sagsøger (Advokatfirma)
om et hurtigt svar.
…
I 2017 fik Sagsøger (Advokatfirma) til opgave at se nærmere på
udbytteskattesagen med udgangspunkt i konkrete embedsmænd i Skat og
Skatteministeri-et.

I den forbindelse oplyste Sagsøger (Advokatfirma), at det tidligere havde rådgivet
om udbytteskat, men ikke at Sagsøger (Advokatfirma) tidligere havde ydet rådgiv-
ning til den tyske bank.

At Sagsøger (Advokatfirma) tidligere havde rådgivet om udbytteskat blev
præsente-ret for Folketingets partier, inden opgaven blev givet til Sagsøger
(Advokatfirma), som tjente 3,5 millioner kroner på undersøgelsen af
udbytteskattesagen.

- Det mente vi ikke, der var habilitetsproblemer i, siger Skatteminister.

- Nu kommer det frem, at man måske har haft en noget større rolle i forhold til
rådgivningen, end de har oplyst os om, siger Skatteminister.

Sagsøger (Advokatfirma) er en af Danmarks største advokatvirksomheder med
515 medarbejdere, hvoraf 263 er jurister og 40 er sagsbehandlere.

Administrerende direktør Person 3 oplyser, at man her modtog brev fra
skatteministeren i tirsdags.

Sagen er ifølge direktøren ny for ledelsen, men advokatfirmaet er nu gået i gang
med en undersøgelse.

- Vi er i mere end fuld gang med at undersøge sagen internt. Vi arbejder på fuldt
tryk - det er en meget omfattende intern undersøgelse med henblik på selv at få
klarhed over sagen, og så vi kan svare skattemini-steren og forklare os over for
offentligheden så hurtigt som muligt, si-ger han.
…
Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til den tyske Bank 1 er dateret 4. august
2014.
…
I dag præsenterer Skatteminister (V) en række stramninger, der har til hensigt at
holde spekulanter og rådgivere ansvarlige for aggressiv spekulation i skat.

I den forbindelse er der i øjeblikket gang i et arbejde med et skrappere kodeks for
god skatterådgivning, og regeringen har et opsat mål om fle-re straffesager mod
skatterådgivere.

- Vi skal ikke acceptere nogen former for rådgivning i nogen former for
skatteunddragelse. Og vi skal holde rådgiverne ansvarlige, siger Skatteminister.

Desuden træder der nye regler om obligatorisk indberetningspligt for



/

117

skatterådgivere i kraft i 2020 på tværs af EU.”

TV2, Berlingske, Børsen og Altinget indeholdt samme dag en lignende omtale.

Sagsøger (Advokatfirma) sendte den 2. november 2018 et brev med bl.a. følgende indhold
til Skatteministeriet:

”Kære Skatteminister

Tak for dit brev af 29. oktober 2018, som jeg som lovet hermed vender tilbage til.

Sagsøger (Advokatfirma) og jeg deler fuldstændig dit syn på sagen om formodet
svindel med udbytteskat. Den er ikke blot ulykkelig, men også stærkt forargelig.

I brevet beder du om, at Sagsøger (Advokatfirma) nærmere redegør for, hvordan
vi mener at have levet op til de eksplicitte habilitetskrav, som Skattemini-steriet
stillede i forbindelse med udbuddet i december 2016 af advoka-tundersøgelsen om
forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refu-sion af udbytteskat. I den
forbindelse henviser du specifikt til to forhold – dels at Sagsøger (Advokatfirma)
har ydet skriftlig rådgivning til ”Navn 1” i form af to opinions af 4. august 2014
og 24. juli 2015, dels at Sagsøger (Advokatfirma) i 2018 har repræsenteret to
canadiske pensionskasser, Navn 3 og Navn 4, over for hvem Skattestyrelsen har
tilkendegivet at ville tilbagekalde sine tidligere afgørelser om refusion af
udbytteskat. De eksplicitte habilitets-krav gik ifølge udbudsmaterialet ud på, at
advokaten ikke måtte have eller have haft klientmæssige og/eller andre relationer
til de personer, selskaber mv., som kan være involveret i den formodede svindel
med tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat – det, der var begrundelsen for
igangsættelsen af advokatundersøgelsen.

Jeg vil gerne indledningsvis slå fast, at det er min klare opfattelse, at vo-res
uforbeholdne erklæring om, at Sagsøger (Advokatfirma) var habil/fri for interes-
sekonflikter i relation til at gennemføre undersøgelsen, blev afgivet med rette.
…
Det har altid været Sagsøger (Advokatfirma)s politik at gøre vores yderste for at
sik-re os, at vi kun har ordentlige klienter, og at vi kun repræsenterer dem i sager,
som passer med vores etiske retningslinjer. Denne sikkerhed kan vi kun opnå ved
et tæt kendskab til vores klienter og deres forretnings-model og erhvervsmæssige
aktiviteter. Vi har før din henvendelse i ok-tober 2018 skærpet vores retningslinjer
for accept af særligt udenland-ske klienter og sager. Det nye initiativ betyder, at
nye klienter bliver vi-siteret gennem en central funktion, som foretager et
gennemgående baggrundstjek af dem. Formålet hermed er selvsagt i videst muligt
om-fang at sikre os imod, at den rådgivning, som vi yder, kan blive mis-brugt ved
anvendelse i strid med de forudsætninger, hvorunder vi har ydet den.
…
Vi har draget de konsekvenser, herunder personalemæssige, som vi for nuværende
i betragtning af sagens karakter har anset for nødvendige.



/

118

For en ordens skyld beder vi om, at Skatteministeriet ved eventuel meddelelse af
aktindsigt sletter ”Navn 2” , ”Navn 1” samt ”Navn 3” og ”Navn 4” , i det omfang
Skatteministeriet ikke selv oplyser deres navne.

Med venlig hilsen

Person 38
Næstformand for Sagsøger (Advokatfirma)s bestyrelse”

Af et brev af 7. november 2018 fra Advokatsamfundet til managing partner i Sagsøger
(Advokatfirma) fremgår bl.a. følgende:

”Advokatrådet har modtaget Skatteministers brev af 29. oktober 2018 til Sagsøger
(Advokatfirma) og Sagsøger (Advokatfirma)s brev af 2. november 2018 til
Skatteministeriet og har på baggrund heraf og efter omtalen i medierne besluttet at
indlede en undersøgelse af Sagsøger (Advokatfirma)s rolle i re-lation til den
bistand og rådgivning, der er omtalt i dette materiale.

Advokatrådet anmoder i den forbindelse Sagsøger (Advokatfirma) om en
redegørel-se om påtageisen og udførelsen af opgaverne med udtalelserne ”Danish
Opinion” til Bank 1 (Advokatfirma 1) af 4. au-gust 2014 og ”Confirmation -
opinion of 4 August 2014” af 24. juli 2015 til samme samt advokatundersøgelsen
for Skatteministeriet i 2017. De to udtalelser og advokatundersøgelsen bedes
vedlagt tillige med Skatte-ministeriets formulerede krav til habilitet og
habilitetserklæringen, som Sagsøger (Advokatfirma) afgav i forbindelse med
påtagelsen af opgaven.

I redegørelsen skal også indgå følgende:

1. Beskrivelse af påtageisen og udførelsen af rådgivnin-gen i 2018
af Pensionsplan 1 og Pensionsplan 2 og oplysning om, hvad
rådgivningen omfattede. Blev det overvejet i lyset af arbejdet
med advokatundersøgel-sen, om Sagsøger (Advokatfirma)
kunne påtage sig denne rådgiv-ning? I så fald hvad indeholdt
disse overvejelser? Kopi af korrespondance til og fra klienterne
og andet materi-ale til belysning bedes vedlagt.

2. Tilkendegivelse af hvad Sagsøger (Advokatfirma) vidste på
tids-punktet for påtagelse af opgaverne i henholdsvis 2014,2015
og 2018 om, hvilke sammenhænge Sagsøger (Advokatfirma)s
ydede bistand ville indgå i. Gennemførte Sagsøger
(Advokatfirma) undersøgelser heraf? I så fald hvilke?

3. Oplysning om hvilke advokater der var involveret i ar-bejdet
med advokatundersøgelsen, og hvorledes opga-ven blev delt
mellem de involverede advokater?

4. En detaljeret beskrivelse af interessekonfliktundersø-gelser, som
Sagsøger (Advokatfirma) foretog forud for, at Sagsøger
(Advokatfirma) påtog sig opgaven med advokatundersøgelsen.



/

119

Redegørelsen og materialet skal være Advokatrådet i hænde senest ons-dag den
28. november 2018.

Det bemærkes, at Advokatrådet på grundlag af den tilsynsmæssige un-dersøgelse
vil tage stilling til, om der er grundlag for at iværksætte en disciplinærsag imod en
eller flere af de implicerede advokater og even-tuelt tillige imod Sagsøger
(Advokatfirma) som juridisk person. I denne stillingtagen vil naturligvis også
indgå en vurdering fra Advokatrådets side af sagen set i forhold til god
advokatskik mv. Advokatrådet vil derimod ikke af-give nogen særskilt
responderende udtalelse om den af Sagsøger (Advokatfirma) gennemførte
advokatundersøgelse, jf. herved Sagsøger (Advokatfirma)s henvendelse til
Advokatrådet af 4. november 2018.”

Den 9. november 2018 stillede Person 39 fra Enhedslisten som medlem af Fol-ketingets
skatteudvalg følgende spørgsmål til skatteministeren (spørgsmål nr. 93):

”Ministeren bedes redegøre for, hvornår henholdsvis Kammeradvoka-ten,
Skattestyrelsen og Skatteministeriets departement første gang fik viden om, at
Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en af de stor-ste banker i udbyttesagen,
Bank 1. Ministeren bedes lige-ledes redegøre for, hvorfra denne information
kom.”

Den 10. november 2018 sendte Skatteministeriet en orientering til Folketingets
skatteudvalg, hvoraf bl.a. fremgår følgende:

” Til Folketinget – Skatteudvalget

Som oplyst på pressemødet den 1. november 2018 har Kammeradvoka-ten gjort
Skattestyrelsen opmærksom på, at Sagsøger (Advokatfirma)s navn optræder i
dokumenter, som er blevet undersøgt i forbin-delse med udbyttesagen.

Det er som bekendt Sagsøger (Advokatfirma), der i 2016 blev valgt til at
udarbejde en uvildig advokatundersøgelse af forholdene vedrørende det
daværende SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat.

På baggrund af de nye oplysninger rettede jeg henvendelse til Sagsøger
(Advokatfirma) og bad dem redegøre for forholdene bag de nye oplysninger. Det
har Sagsøger (Advokatfirma) efterfølgende gjort i et brev sendt til
Skatteministeriet den 2. november 2018. Brevet er offentliggjort på Sagsøger
(Advokatfirma)s hjem-meside. Til udvalgets orientering er brevet vedlagt.

I brevet redegør Sagsøger (Advokatfirma) bl.a. for, at de er blevet opmærksomme
på, at tidligere ansatte i advokathuset har ydet rådgivning i 2014 og 2015, der
ligger udenfor Sagsøger (Advokatfirma)s almindelige virke og retningslinjer, samt
at Sagsøger (Advokatfirma) ikke længere repræsenterer to klienter, som hen-
vendte sig i juni 2018 om bistand vedr. dokumentkrav ved refusion af udbytteskat.
Sagsøger (Advokatfirma) oplyser yderligere i brevet, at de har foretaget de
nødvendige personalemæssige konsekvenser.



/

120

Havde jeg som skatteminister haft de oplysninger, som vi nu er i besid-delse af,
havde jeg ikke valgt Sagsøger (Advokatfirma) til at foretage advokatunder-
søgelsen. Jeg har opfordret Sagsøger (Advokatfirma) til at samarbejde med
myndig-hederne i denne sag med henblik på at få sagen oplyst mest muligt.

Jeg har samtidig valgt at indbringe Sagsøger (Advokatfirma) for Advokatnævnet. I
forlængelse af nævnets vurdering vil der blive taget stilling til spørgs-målet om
habilitet samt eventuelt krav om tilbagebetaling af honorar.”

Af en pressemeddelelse fra Skatteministeriet den 10. november 2018 fremgår bl.a.
følgende:

”Skatteminister vil have nævn til at vurdere Sagsøger (Advokatfirma)s rolle i
forbindelse med advokatundersøgelse om udbytte
…
I forlængelse af nævnets vurdering vil ministeren tage stilling til, om
Skatteministeriet vil kræve Sagsøger (Advokatfirma)s honorar tilbagebetalt.
…
’Efter at have nærlæst Sagsøger (Advokatfirma)s redegørelse kan jeg slå helt fast,
at med den viden, vi har i dag, så havde jeg ikke valgt Sagsøger (Advokatfirma) til
at foretage advokatundersøgelsen. Jeg har ingen grund til at tro, at konklusionerne
i undersøgelsen ikke holder hele vejen, men jeg kan ik-ke lukke sagen ned her.
Derfor har jeg besluttet at gå til Advokatnævnet og få deres vurdering af Sagsøger
(Advokatfirma)s ageren i sagen. Når jeg kender nævnets vurdering og eventuelle
sanktion, vil jeg vurdere, hvad der vi-dere skal ske, og om vi skal kræve, at
Sagsøger (Advokatfirma) tilbagebetaler det ho-norar, de fik for at udføre
opgaven’, siger Skatteminister.”

Af en artikel i Børsen fra den 10. november 2018 fremgår bl.a. følgende:

”Skatteminister indbringer Sagsøger (Advokatfirma) for Advokatnævnet
…
I Sagsøger (Advokatfirma) erklærer man sig glad for Skatteministerens
beslutning.

“Vi har selv allerede sidste søndag i et brev til Advokatrådet bedt om, at de ville
gå ind i sagen og tilkendegive deres vurdering af vores ad-færd ud fra en
advokatetisk vinkel. Det gjorde vi for at få afklaret en-hver tvivl om Sagsøger
(Advokatfirma)s habilitet. Advokatrådet har derefter bedt os om en redegørelse, så
at skatteministeren i dag har valgt at indbringe sagen for Advokatnævnet, er vi
faktisk glade for. Vores vurdering er stadig, at vi helt klart var habile, da vi afgav
vores erklæring forud for vores arbejde med advokatundersøgelsen for
Skatteministeriet. Og vi imødeser derfor meget en afgørelse fra Advokatnævnet.
Jeg hæfter mig desuden ved, at skatteministeren ikke har nogen grund til at
betvivle kvaliteten af vores undersøgelse," lyder det i en kommentar fra viden-
partner i Sagsøger (Advokatfirma) Sagsøger 3.”

Samme dag indeholdt DR en artikel med bl.a. følgende indhold:

”Skatteminister vil have Advokatnævnet til at undersøge Sagsøger (Advokatfirma)



/

121

…
I forlængelse af nævnets vurdering vil ministeren tage stilling til, om
Skatteministeriet vil kræve Sagsøger (Advokatfirma)s honorar tilbagebetalt.

- Det er et godt eksempel på at man som rådgiver i skatterådgiverbran-chen skal
være meget påpasselig med, hvad man rådgiver om. De har spillet en meget
uheldig rolle, og med det vi ved nu, har jeg meget svært ved at se for mig, at vi
havde valgt dem til at lave advokatunder-søgelsen af udbyttesagen, siger
Skatteminister og til-føjer:

- Hvis habilitetsreglerne er brudt, vil jeg som skatteminister kigge på, om vi kan vi
kræve en del af den betaling, vi har ydet til firmaet, tilba-ge, for vi har jo ikke fået
en vare, der var i orden, hvis der er habilitets-problemer.”

Af en artikel i Berlingske ligeledes fra den 10. november 2018 med titlen ”Skat-teminister
vil have undersøgt omdiskuteret advokatfirma” fremgår det bl.a., at Sagsøger
(Advokatfirma) ”som følge af sagen” har ”fyret to advokater” , og at ”[e]n tredje er blevet
fyret fra Advokatfirma 6” , som var hos Sagsøger (Advokatfirma) ”frem til 2015” .

Politiken indeholdt samme dag en artikel, der bl.a. indeholdt følgende:

”Skatteministeren om Sagsøger (Advokatfirma) og udbyttesagen: De her sager
sætter advokatbranchen i et noget uheldigt lys

Hvis Advokatnævnet vurderer Sagsøger (Advokatfirma) inhabil som undersøger
af udbyttesagen, vil Skatteminister kræve at de betaler millionhonorar helt eller
delvist tilbage.
…
Det værste, Skatteminister (V) kan finde på at gøre ved Sagsøger (Advokatfirma)
efter afsløringen af, at de spillede en form for dobbeltrolle i sagen om formodet
svindel med udbytteskat, er at kræve nogle fa millioner kroner tilbage.

Det kan ske, hvis Advokatnavnet vurderer, at Sagsøger (Advokatfirma) var
inhabil, da firmaet gennemførte advokatundersøgelsen af udbyttesagen uden at
oplyse, at Sagsøger (Advokatfirma) rådgav en af hovedaktørerne i den formodede
svindel med udbytteskat for 12,7 milliarder kroner, den tyske Bank 1.

Vil ikke kræve erstatning

≫ I så fald vil vi krave hele eller dele af honoraret på 3,5 millioner kro-ner
tilbage, men nu afventer vi Advokatnavnets afgørelse ≪, siger Skatteminister.

Skatteministeren forestiller sig ikke at det kan komme på tale at forsøge at gøre
Sagsøger (Advokatfirma) erstatningsansvarlig for statskassens milliardtab på



/

122

udbyttesagen, selv om advokatfirmaets tidligere klient, Bank 1, var impliceret i
formodet svindel for næsten 4 milliarder kroner.

≫ Nej. Jeg synes det ville vare ude af proportioner at trække det så langt. Jeg tror
heller ikke, at det er juridisk muligt ≪.

Kan stadig arbejde for staten

Skatteminister ser ingen problemer i, at staten kan blive ved med at bruge
Sagsøger (Advokatfirma) som advokat og rådgiver, mens vi venter på Advo-
katnævnets afgørelse:

≫ Man er uskyldig, til det modsatte er bevist, det gælder også for advo-katfirmaer.
Man skal huske, at selv om der er foregået problematisk rådgivning, og der måske
er habilitetsproblemer i forhold til advoka-tundersøgelsen, så er det ikke
nødvendigvis ulovligt at rådgive om skatteplanlægning ≪.

Det er også kommet frem - i dagbladet Børsen - at Skattestyrelsens advokat i
udbyttesagen i London, Pinsent Masons, rådgav en anden central aktør i
udbyttesagen, Person 1's selskab Udenlandsk virksomhed 1. Det har du bedt
Kammeradvokaten redegøre for – hvordan har din tillid til advokatfirmaer det
fortiden?

≫ De her sager stiller advokatbranchen i et noget uheldigt lys, men man skal lade
være med at dømme en hel branche, fordi et mindretal ikke kan finde ud af det.
Der er grundlag for selvransagelse i branchen i for-hold til hvem man rådgiver, og
om man vil have alle som kunder. At ta-ge en kunde ind kan give en gevinst på
den korte bane, men koste på den lange bane, og det er det, vi ser her ≪, siger
Skatteminister.
…
Sagsøger (Advokatfirma) har i det taget travlt med at skrive redegørelser. Senest
har borgmester Person 40 (S) ifølge Ritzau meddelt, at landets næststørste
kommune, Aarhus, lægger samarbejdet med Sagsøger (Advokatfirma) på is, indtil
kommunen har modtaget en redegørelse fra advokatfirmaet om udbyttesagen.”

Af en ”Opdateret kommentar om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning i forlængelse af
rede-gørelse til Skatteministeren” fra den 11. november 2018 fremgår bl.a. følgende:

”Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse forholder sig i denne kommentar til den
verserende medieomtale om den påståede dobbeltrolle og udbyt-teskat.

Sagsøger (Advokatfirma) har gennem de seneste 10 dage været udsat for voldsom
kritik i medierne, hvor der er blevet stillet spørgsmålstegn ved vores habilitet,
rådgivning, troværdighed og ordentlighed som virksomhed.

Kritikken tager udgangspunkt i vores rolle ved udarbejdelsen af en redegørelse til
Skatteministeriet om SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat, som navnlig
vedrørte det administrative ansvar i SKAT og



/

123

Skatteministeriet samt ministres rolle i sagen. Vi har ikke fra nogen si-de, heller
ikke fra ministeren, hørt, at den opgave ikke skulle være ble-vet løst
tilfredsstillende med vores redegørelse fra december 2017.

Der er stillet spørgsmål ved, om udarbejdelsen af såkaldte ’legal Opinions’ til en
større tysk advokatvirksomhed i 2014 og 2015 til brug for deres rådgivning af en
tysk bank indebar, at vi ikke var habile ved løsningen af opgaven for
Skatteministeriet. Endvidere er der stillet spørgsmål ved, at vi denne sommer har
taget sager mod Skattestyrelsen for to canadiske pensionskasser.

Vi kendte ikke sagens fulde omfang, da den dukkede op i offentlighe-den fra den
ene dag til den anden, da skatteministeren i fuld offentlig-hed nævnte Sagsøger
(Advokatfirma) på et pressemøde. Vi har siden da gennemgået alt i detaljer for
præcist at forstå, hvad der skete i 2014 og 2015, da vi af-gav en legal opinion til
det tyske advokatfirma. Det har drejet sig om indholdet af rådgivningen og også
om, under hvilke forudsætninger vi har givet den. Vi har haft udskiftninger blandt
vores ansatte på områ-det, hvorfor vi måtte tilbage i arkiverne og sammenstykke
oplysninger for at få det fulde overblik. Det har gjort os klogere og samtidig meget
ærgerlige over, at vi ikke tidligere har kunnet mane de mange misfor-ståelser i
jorden.

Vi deler skatteministerens forargelse over udbytteskattesvindlen og dens
formodede omfang. Sammenkædningen med Sagsøger (Advokatfirma) og vo-res
rådgivning har imidlertid været helt forkert og potentielt dybt ska-delig for vores
virksomhed.
…
Beskyldninger i medierne
Som nævnt har Sagsøger (Advokatfirma) gennem de seneste ti dage modtaget
vold-som kritik i medierne, hvor der er blevet stillet spørgsmål til vores habi-litet,
rådgivning, troværdighed og ordentlighed som virksomhed. Der er imidlertid ikke
kun blevet stillet spørgsmål. Diverse medier har fremsat en række beskyldninger
og benyttet udtryk, der absolut ikke er dækning for i sagens faktum, og som er i
strid med de presseetiske reg-ler. Udsagnene er skadelige, krænkende og kan virke
agtelsesforringen-de. Visse medier har derfor modtaget et brev fra os, hvor vi
anmoder om berigtigelse. Over for disse medier forbeholder vi os i det hele taget
vores stilling i enhver henseende.

Ændret samfundsnorm og fremtiden
I november 2014 udkom Skatteministeriets anbefalinger om styrket råd-giver- og
branchesamarbejde til imødegåelse af grænseoverskridende skatteunddragelse.

Der er tale om fem konkrete anbefalinger, der skal bidrage til at mini-mere
rådgivning, som tilskynder til grænseoverskridende skatteund-dragelse.

Vi hilste disse anbefalinger velkomne og har selvsagt rådgivet i henhold til disse
lige siden.

Som advokater har vi et særligt samfundsansvar, som vi vedvarende



/

124

skal være opmærksomme på. Samfundsnormen ændrer sig selvsagt he-le tiden i
takt med samfundsudviklingen, og der er derfor også et ved-varende behov for, at
vores rådgivning er i overensstemmelse med vo-res samfundsansvar som
advokatvirksomhed.

I dag er der ingen tvivl om, at vi ikke ville have påtaget os den (lovlige)
rådgivning, som vi gjorde i 2014, som bekræftet i 2015. Vi har jo netop heller ikke
udviklet modellen, men der er, når man ser på det i dag, tale om noget, der vel
bedst kan betegnes som lovlig, men måske for aggres-siv skatteplanlægning. Hvis
det ligefrem måtte vise sig, at den tyske ad-vokatvirksomheds klient – banken –
har været involveret i svindel, gør dette sig så meget desto mere gældende – også i
henhold til den samfundsnorm, der var fremherskende i 2014. Det er hævet over
en-hver tvivl.

Vi vil meget gerne bidrage til at sætte os ned sammen med ministeriet og resten af
rådgiverbranchen og drøfte, om 2014-anbefalingerne stadig er dækkende for
samfundsnormen for skatterådgivere nu i 2018 og de kommende år, så vi også fra
branchens side sikrer os, at der en fælles forståelse for grænserne for rådgivning
om international skatteplanlæg-ning.”

Af en artikel i Berlingske den 12. november 2018 fremgår bl.a. følgende:

”Skatteminister kritiserer advokatfirmas egen frifindelse i udbyttesag: »Sagsøger
(Advokatfirma) har været for hurtig på aftrækkeren«

Sagsøger (Advokatfirma) har skiftet forklaring i sagen om udbytteskat.
Advokatfir-maet mener at have holdt sig inden for lovens rammer, mens
Skatteminister fastholder, at Sagsøger (Advokatfirma) aldrig skulle have påtaget
sig opgaven fra Skatteministeriet.
…
Sagsøger (Advokatfirma) mener, at sammenkædningen med advokatfirmaet og
dets rådgiv-ning har været helt forkert og potentielt dybt skadelig for
virksomheden. Hvor-dan forholder du dig til det?

»Det har jeg svært ved at forstå, for Sagsøger (Advokatfirma) har skrevet noget
andet i redegørelsen til mig. Der skriver de tværtimod, at de er enige, og at det er
uheldigt og forkert, så jeg forstår ikke, at Sagsøger (Advokatfirma) pludseligt
vender rundt. Jeg mener ikke, at jeg har hængt dem ud. Man skal ikke kunne
meget andet end at lægge to og to sammen for at regne sig frem til, at det kan
blive et problem at foretage en undersøgelse, hvis man har rådgivet dem, der er
mistænkt for svindel.«

Undrer du dig over, at Sagsøger (Advokatfirma) har skiftet forklaring?

»Ja, det gør jeg. Hvorfor Sagsøger (Advokatfirma) pludselig mener noget andet
nu, har jeg svært ved at forstå.«

I Politiken forklarer Sagsøger (Advokatfirma) i dag, at det første svar, hvor man
erkendte en række fejl, skyldes, at Sagsøger (Advokatfirma) svarede for hurtigt,
fordi firmaet følte, at du havde sat det under tidspres. Hvordan ser du på forløbet?



/

125

»Jeg havde ikke sat nogen deadline for Sagsøger (Advokatfirma)s redegørelse,
men jeg opfordrede dem til at gøre det hurtigst muligt. Jeg advarede dem i øvrigt
også i rimelig tid, inden der blev afholdt pressemøde. Men de gjorde selv
opmærksom på, at der kunne være en interessekonflikt i de-res udbudsmateriale,
så de må jo have været forberedt på, at den her si-tuation kunne opstå.«
…
Er der noget, du gerne ville have gjort anderledes i den her sag?

»Jeg ville helst, med den viden vi har i dag, have valgt et andet advo-katfirma. Det
havde været det bedste for Sagsøger (Advokatfirma), og det havde væ-ret det
bedste for mig som skatteminister, men nu er vi her,« siger Skatteminister (V) og
tilføjer:

»Jeg kunne selvfølgelig godt have undladt at nævne firmaets navn, men det var en
offentlig hemmelighed, at det var Sagsøger (Advokatfirma), der var tale om. Jeg
er fra Nordjylland, og der er det altså bedst at sige tingene li-geud.«”

Mandag Morgen indeholdt den 30. november 2018 en artikel med titlen ”Natio-
nalbankdirektør stod i spidsen for omfattende aktieudlån” . Af artiklen fremgår bl.a.
følgende:

”I sine mange år i ATP stod nationalbankdirektør Person 41 i spidsen for talrige
aktieudlån, hvor landets største pensionskasse ikke havde nogen kontrol med,
hvad deres aktier blev brugt til. En stor del af de mange udlån foregik via en
konstruktion i Luxembourg, som ATP selv betegner som kreativ.
…
De mange udlån har gennem årene givet ATP en fortjeneste på omkring 200
millioner kroner, men pensionskassen har på intet tidspunkt gen-nem årene sørget
for at holde styr på, hvad de aktier, man udlånte, rent faktisk blev brugt til.
Dermed kan danskernes obligatoriske pensions-ordning være blevet brugt til
skattesvindel.

Den praksis blev stoppet i 2015 af daværende direktør Person 42, og siden fik
pensionskassens nu tidligere topchef Person 43 endegyldigt lukket ned for den.

Det bekræfter ATP.

"ATP har primært udlånt aktier via en depotbank, som fik stillet uden-landske
aktier til rådighed for udlån. Indtjening og omfang er behæftet med betydelig
usikkerhed, da udlån i visse tilfælde har været en del af en større prisaftale med
depotbanken. Det er ikke sikkert, at aktierne har været lånt ud, og omfanget kan
derfor ikke fastslås med sikkerhed.

Vi har dog beregnet indtjeningen som den maksimale indtjening, men den kan
meget vel have været lavere, " skriver pressechef Person 44 i en mail til
InsideBusiness, Mandag Morgens samarbejds-partner på erhvervsområdet.



/

126

…
Person 41: Normal praksis
Person 41 forklarer i et skriftligt svar til InsideBusiness, at han og ATP dengang
ikke så tegn på, at aktieudlån kunne misbruges.
"Udlån af aktier var på det tidspunkt en almindelig service, som værdi-
papirdepotbanker tilbød kunderne. ATP’s modpart var depotbanken. Hvem
depotbanken eventuelt videreudlånte værdipapirerne til, havde ATP ingen
indflydelse på. At fastsætte retningslinjer for, hvad de ud-lånte aktier kunne bruges
til, var ikke et issue, fordi vi ikke havde set tegn på, at depotbankerne eller deres
kunder eventuelt ville kunne mis-bruge de lånte aktier til illegitime formål,"
skriver han.

Person 41 peger samtidig på, at aktieudlån var en mulighed for at ska-be afkast i
en tid, hvor branchen generelt havde svært ved at skabe for-nuftige afkast.

"ATP's formål med investeringerne var dengang, jeg var direktør, at sikre størst
muligt afkast til medlemmerne. I en tid, hvor der var pres på afkast i
pensionsbranchen, var muligheden for at udlåne aktier til andre modparter, der
havde behov for dem, en risikofri måde at tjene et ekstra, om end beskedent
afkast," skriver den tidligere ATPdirektør.”

Af en redegørelse fra Kammeradvokaten af 4. december 2018 ”for processen ved antagelse
af udenlandske rådgivere i Udbyttesagen, herunder antagelsen af Pinsent Masons som
advokater i henholdsvis England og Dubai og One Essex Court som barristers i England”
fremgår bl.a. følgende:

”Konklusion

Der er ikke belæg for at antage, at Pinsent Masons dengang eller i dag var eller er
inhabile til at bistå Skattestyrelsen i de i England og Dubai anlagte retssager mv.
efter såvel engelske regler som reglerne i Dubai. Tværtimod kan det lægges til
grund, at Pinsent Masons opfylder habili-tetsbetingelserne i begge lande.

Efter Pinsent Masons’ oplysninger og de i øvrigt aktuelt foreliggende oplysninger
er der heller ikke grundlag for at betvivle, at Pinsent Ma-sons rådgivning har
været af begrænset omfang, samt at rådgivningen hverken efter sin art eller sit
indhold har været af en sådan karakter el-ler haft en sådan sammenhæng med de
af Skattestyrelsen rejste sager, at dette vil føre til, at Pinsent Masons ikke bør bistå
Skattestyrelsen i sagskomplekset i henholdsvis England og Dubai.”

I Justitsministeriets samrådstale dateret 13. december 2018 til brug for besvarel-se af
spørgsmål fra Folketingets retsudvalg anføres bl.a. følgende:

2. Det siger sig selv, at man som klient skal kunne stole på, at den bi-stand og
rådgivning, som man får fra sin advokat, ikke er påvirket af uvedkommende og
måske endda modstridende interesser. Det gælder uanset, om det er staten eller
andre, der har brug for en advokat.



/

127

Det siger også sig selv, at når man står i en så alvorlig og ekstraordinær situation,
som skattemyndighederne gør i sagen om svindel med ud-bytteskat, så er det
særligt vigtigt, at man kan regne med sin advokat.

Derfor ser jeg – og regeringen – med stor alvor på de spørgsmål om ha-bilitet, som
er blevet rejst i forhold til flere advokater i sagen.

Selv om det forhåbentlig viser sig, at der ikke konkret foreligger inhabi-litet, er det
slemt nok, at tvivlen opstår.

Derfor er det også helt på sin plads at overveje, hvad man kunne have gjort for at
undgå at havne i denne situation, og hvad man kan gøre for at undgå, at det sker
igen.

[Det er advokatens ansvar at tjekke habilitet]

3. Lad mig indlede med at slå fast med syvtommersøm, hvem der kan og skal
sikre, at der ikke foreligger inhabilitet: Advokaten. Det kan ikke være anderledes,
for det er en naturlig konsekvens af beskyttelsen af re-lationen mellem advokat og
klient, at man som klient ikke kan få ind-blik i, hvilke andre klienter advokaten
har rådgivet eller rådgiver, og om hvad.

Af samme grund står det også på side 1 i bogen for advokater, at en ad-vokat er
forpligtet over for sine klienter til at holde sig fri af interesse-konflikter. Det er en
naturlig følge af de høje krav til uafhængighed, der gælder for advokater.
…
Det indebærer, at en advokat har pligt til sikre sig mod interessekonflik-ter, før
advokaten påtager sig en opgave. Og advokaten skal også lø-bende holde øje med,
om der under klientforholdet opstår interessekon-flikter, og straks reagere, hvis det
sker.

Advokatvirksomheder skal udarbejde skriftlige retningslinjer for hånd-tering af
interessekonflikter.
…
En gængs metode til at sikre sig mod interessekonflikter er, at advoka-ten søger i
advokatvirksomhedens database over klienter og sager for at afdække
klientrelationer og øvrige interessemæssige forhold, der kan medføre en konflikt.
…
Med andre ord: Det er advokatens ansvar at sikre sig mod inhabilitet, og hvis
advokaten ikke overholder reglerne, bliver det et spørgsmål for
advokatmyndighederne.

[Hvad gør statslige myndigheder for at imødegå inhabilitet? (spørgsmål J)]

5. Det betyder ikke, at statslige myndigheder ikke skal foretage sig no-get for at
imødegå inhabilitet.

Og praksis viser da også, at statslige myndigheder er meget omhyggeli-ge med at
forsøge at imødegå inhabilitetsspørgsmål, når man vælger



/

128

advokat. Det gælder ikke mindst i forbindelse med udvælgelse af advo-kater til
større opgaver som f.eks. advokatundersøgelser.

Det kan f.eks. ske ved at lade advokaten afgive en egentlig habilitetser-klæring i
forbindelse med indgåelse af rådgiveraftalen med den statsli-ge myndighed. Og så
skal myndigheden selvfølgelig, i det omfang det er muligt, forholde sig kritisk til
indholdet af erklæringen.

Jeg er opmærksom på, at det ikke er en garanti mod interessekonflikter. Men det
er i hvert fald en kraftig påmindelse til advokaten om at tjekke forholdet.

Man skal i den forbindelse være opmærksom på, at vurderingen af, om der
foreligger en interessekonflikt, langt fra altid er sort/hvid. Der er en række
tilfælde, hvor det kræver et konkret skøn, og et skøn kan som bekendt falde ud til
forskellige resultater.

På baggrund af de oplysninger, som Justitsministeriet har modtaget til brug for
samrådet i dag, er det min umiddelbare vurdering, at både ad-vokater og statslige
myndigheder generelt gør en stor indsats for at imødegå interessekonflikter. Det er
ikke i nogens interesse at havne i en interessekonflikt.
…
Vi skal fastholde, at ansvaret skal ligge hos advokaten.
Det kan ikke være anderledes.”

Af en artikel i Berlingske den 15. marts 2019 fremgår bl.a. følgende:

”Skatteministeren vil droppe udbud af advokatopgaver efter strid med Sagsøger
(Advokatfirma)

Skatteminister (V) ser slagsmålet med Sagsøger (Advokatfirma) som »et fanta-
stisk godt argument« for, at Skatteministeriet kun skal have én advokat – nemlig
Kammeradvokaten. »Måske er det ikke så klogt at lade private advokater byde på
ministeriets opgaver,« siger skatteministeren. Kam-meradvokaten melder sig klar
til at tage over.
…
Kammeradvokaten står klar
Hvis Skatteminister dropper udbud af opgaver fra Skatteministeriet til andre
advokatfirmaer, står Kammeradvokaten til tjeneste: »Hvis re-geringen prioriterer,
at Skatteministeriet skal have én advokat – med de særlige krav til kompetencer
og habilitet, som dette naturligt medfører – så står vi klar,« lyder det fra
Kammeradvokatens ledende partner, Person 45.”

Af en artikel dagen efter i Berlingske fremgår det, at Innovationsminister korrekser…
Skatteminister, fordi han vil drop-pe udbud af advokatopgaver i Skatteministeriet” .



/

129

Ved brev af 13. maj 2019 meddelte Advokatsamfundet Sagsøger (Advokatfirma), at
Advokat-rådet havde ”afsluttet sin undersøgelse af forholdene omfattet af din redegørel-se
af 28. november 2019” .

Det fremgår af retsbog af 23. september 2019 fra Retten i Glostrup, at Bank 1 vedtog at
betale en bøde på 110.000.000 kr. og sagens omkostninger for overtrædelse af straffelovens
§ 279, jf. § 286, stk. 2, jf. § 306.

Af en efterfølgende pressemeddelelse fra banken fremgår bl.a. følgende:

”Bank 1 ACCEPTERER DANSK DOM
…
Bankens direktion udtaler i den forbindelse:

„Vi vil gerne sige, at vi som bankens nye ledelse er tilfredse med at vi med
domstolens afgørelse kan sætte punktum for sagen. Vi har i de sid-
ste 2 år brugt al vores energi på at rydde op i banken, at give den en

ny og vedholdende forretningsmodel, samtidig med at vi har arbejdet tæt sammen
med myndighederne i Danmark, Belgien og Tyskland for så langt som muligt at få
opklaret bankens og visse personers roller i forbindelse med cum ex aktiviteterne.

Med dagens afgørelse er vi kommet et stort skridt videre i retning mod at sikre
bankens overlevelse og dermed mere end 50 arbejdspladser for mennesker, som
ikke har haft noget med de omtalte aktiviteter at gøre. Afgørelsen gør det
endvidere muligt for os at igangsætte en aktivitet henimod at finde nye, seriøse
investorer og dermed sikre en god fremtid for banken.

Forud for Bank 1's vedtagelse af en indenretlig bøde i dag den 23. september 2019
har banken indgået en aftale med samtlige sine kreditorer, der gør det muligt at
banken kan fortsætte sine aktiviteter på uændret grundlag og over tid blive solgt til
nye ejere.

Aftalen er et resultat af, at bankens nuværende ledelse, der ikke deltog i de
transaktioner der har påført blandt andet den danske stat tab, i en længere periode
har forhandlet om en samlet løsning på bankens situa-tion med
skattemyndighedernei en række lande. En sådan aftale er nu opnået.”

Den indgåede aftale er underlagt sædvanlige fortrolighedsbestemmel-ser.”

Af et faktaark vedhæftet en pressemeddelelse af 21. november 2019 fra Skat-testyrelsen
fremgår bl.a. følgende:

”Fakta om udbytteforlig fra maj 2019



/

130

Forliget med 61 amerikanske pensionsplaner og en række dertil knyt-tede
personer og selskaber og dets tilknytning til en tysk bank

I maj 2019 indgik Skattestyrelsen et forlig med 61 amerikanske pen-sionsplaner
og en række dertil knyttede personer og selskaber i en del af det samlede
sagskompleks om udbytterefusion.

Forligsaftalen går i hovedtræk ud på, at de 61 pensionsplaner m.fl. skal betale et
beløb på 1,6 mia. kr. til den danske stat. Beløbet svarer til det, som forligsparterne
direkte eller indirekte har modtaget af samlet set ca. 2,9 mia. kr., som de 61
pensionsplaner har ansøgt om i udbytterefusion, samt et mindre beløb, som en del
af forligsparterne har modtaget via andre 19 pensionsplaner. I beløbet indgår
endvidere den fortjeneste, som en tysk bank, der er ejet af enkelte af
forligsparterne, har oppebåret ved at deltage i transaktionerne.

Skattestyrelsen skal til gengæld frafalde alle civile krav, som styrelsen har mod
forligsparterne. Kravet over for de 19 pensionsplaner og an-dre, der har været
involveret i disse tilbagesøgninger, frafaldes ikke.
…
Forligssummens sammensætning
Betalingen af forligssummen falder i flere rater: En straksbetaling på 950 mio. kr.,
som Skattestyrelsen allerede har modtaget henover som-meren 2019, og en
restbetaling på 650 mio. kr., som skal afvikles inden for en periode på op til fire år.

En del af restbetalingen på de 650 mio. kr. vil blive finansieret ved sal-get af en
tysk bank, hvor enkelte af forligsparterne er hovedaktionærer. Dette er et vilkår i
forligsaftalen, og der skabes herved yderligere sik-kerhed for, at restbetalingen i
forligsaftalen faktisk bliver betalt.
…
Vilkåret vurderes i øvrigt som rimeligt, da dækning af Skattestyrelsens krav hos
både hovedaktionærerne og banken må anses for dobbeltdæk-ning. Banken har
således fungeret som custodian i forbindelse med an-søgninger om
udbytterefusion fra de 61 pensionsplaner for ca. 1,1 mia. kr. af de ca. 2,9 mia. kr.,
som de 61 pensionsplaner m.fl. har været invol-veret i, og er aktuelt sagsøgt i
England for dette krav.

Kravet på 1,1 mia. kr. var således rejst over for både de 61 pensionspla-ner m.fl.
og banken, men kan kun opnå dækning én gang.

Skattestyrelsen har parallelt med forligsaftalen indgået en separat aftale med
banken om, at Skattestyrelsen vil frafalde sit krav mod banken, hvis banken
betaler den danske stat ca. 86 pct. af en eventuel salgssum af banken. De 86 pct. af
salgssummen vil således blive modregnet i for-ligssummen. De resterende ca. 14
pct. tilfalder bankens øvrige kredito-rer i andre lande, som også skal afvikles, før
banken kan sælges.

Den selvstændige aftale med banken har været nødvendig for at sikre, at banken
kan sælges i fri handel og ikke gå konkurs, hvormed Skat-testyrelsen ville have
udsigt til at få dækket en væsentlig mindre del af sit krav mod banken og eventuelt
ikke kunne få dækket hele forligs-summen.



/

131

For at muliggøre dels forligsaftalen dels aftalen med banken, der blev indgået,
inden et eventuelt bødekrav mod banken var afklaret, har det endvidere været
nødvendigt for Skattestyrelsen at påtage sig den po-tentielle økonomiske risiko for
et eventuelt bødekrav mod banken. Ban-kens salg i fri handel er således afhængig
af, at banken over for en mu-lig køber kan vise, at den kan afholde alle sine
kreditorers krav inden for salgssummen.

Det betyder, at den strafferetlige bøde, som banken efterfølgende har vedtaget i
Retten i Glostrup den 23. september 2019 på 110 mio. kr., vil blive afregnet ud af
de 86 pct. af salgssummen fra banken. De fulde 86 pct. bliver dog fortsat
modregnet den resterende del af forligssummen i det amerikanske forlig.

Det er Kammeradvokatens og Skattestyrelsens opfattelse, at både for-ligsaftalen
og aftalen med banken er den økonomisk mest fordelagtige løsning for Danmark.
Det var således en forudsætning for aftaleparter-ne i det amerikanske forlig, at
salgssummen af banken indgik i finansie-ringen af forliget, og der var dermed slet
ikke indgået et forlig – og til-vejebragt et større milliardbeløb til statskassen –
uden en sådan aftale.”

Rådgivning af Advokatfirma 1 for Bank 1 i 2014
Den 3. februar 2014 sendte Person 46 fra Advokatfirma 1 en mail til Vidne 2 i Sagsøger
(Advokatfirma). Mailen har følgende indhold:

” Dear Vidne 2,

I trust this finds you well.

I have a question where we might require your input:

We are working for a client (Bank 1, a German bank) who has been asked to
provide certain banking services in relation to a dividend stripping transaction
involving shares in a Danish listed stock corporation. Our client will not be part of
the trans-action itself but will render services to the parties of the transaction.

We understand that the parties to the transaction will realize a tax bene-fit in
Denmark which probably consists in a double refund of dividend withholding tax
(but we have not seen a structure paper). Maybe you are aware of these structures?

The client is concerned whether there are any issues for them in Den-mark they
need to be aware of (tax fraud, anti avoidance legislation, etc.). Can you think of
any relevant issues they could face in Denmark (including reputation issues)?

We shall prepare a memorandum for the client which shall confirm that they are
not running in issues in Germany (regulatory) or your country respectively.



/

132

Until recently there were loopholes in German tax laws which allowed the double
refund of withholding tax. Tax authorities are now looking into these transactions
and try to claim that they abusive or even crimi-nal offences.

We will have a conference call with the client in the course of tomorrow and it
would be good if you could provide me with your first thoughts. Obviously we
can also have a chat on the phone to go through this is-sue.

Thank you and best regards

Person 46”

Senere samme dag sendte Vidne 1 fra Sagsøger (Advokatfirma) en mail til Person 46 (med
kopi til Vidne 2) med følgende indhold:

”Dear Person 46

I received the mail below from Vidne 2, who also left a message on your
voicemail.

The type of transaction you are describing, which may entail a possibil-ity for two
shareholders to reclaim the same withholding tax has been presented to us before
(“cum-/ex trades”). As I believe is also indicated by Vidne 2, in our experience the
trades are generally problematic from a legal perspective and most often it is not
possible to provide the kind of opinion regarding legal and liability issues which is
normally re-quested by the parties involved.

Should you like to discuss or consider in more detail, we are happy to participate
in a call, just as we are happy to elaborate on our analysis, if so required.

Best regards

Vidne 1”

Det blev herefter aftalt at afholde et telefonmøde, og et mødetidspunkt blev ko-ordineret
via mail med bl.a. Vidne 1, Vidne 2 og Person 46 som modtagere.

Den 5. februar 2014 sendte Person 46 følgende mail til Vidne 1 og Vidne 2:

”Hello Vidne 2, Vidne 1,

I just left a voice mail with Vidne 2.



/

133

We talked to the client yesterday and provided them with your initial reaction.
They want us to get a fee quote from you for a statement on the risks which may
arise for them under Danish law. We will get a copy of the opinion one of the
parties in the cum / ex trade received from Danish counsel and will share it with
you. The Opinion hopefully will provide us with more details on the transaction.
The role of client would be restricted to providing services as custodian bank for
the par-ties of the cum / ex trade.

The client would be Bank 1 (Hjemmeside). The identity of the parties to the cum /
ex trade has not (yet) been disclosed to us

Please let me know in case you need anything further.

Best regards

Person 46”

Vidne 2 besvarede mailen samme dag (med kopi til Vidne 1) og anførte følgende:

”Hi Person 46

Based on the very limited information available right now I believe we can do this
analysis at somewhere between 6,000 – 7,000 euro ex vat for the opinion itself. Is
this acceptable? Please note that these structures are typically problematic under
Danish law.

Best regards

Vidne 2”

Dagen efter besvarede Person 46 mailen og anførte følgende:

”Hi Vidne 2,

Thank you. I will forward this to the client.

Do you think your opinion could be a reasoned "should" opinion (i.e. "Bank 1
should not be subject to criminal prosecution etc.") subject to cer-tain reasonable
assumptions (e.g. acting in good faith, relied on expert opinion, no participation in
- potentially - unjustified tax advantage etc.) and reservations (no precedent / case
law, etc.) .

Best regards

Person 46”

Vidne 1 besvarede den 7. februar 2014 mailen på følgende vis (med kopi til Vidne 2 samt
Person 47 og Person 48 hos Advokatfirma 1):



/

134

”Dear Person 46

I refer to your mail to Vidne 2 below.

As mentioned the transaktion is problematic from a Danish legal point of view and
should level cannot be promised. In order to make this as-sessment we would need
to have a full overview of the transaction and the role of the client, including what
takes place in Denmark.

Best regards

Vidne 1”

Person 46 besvarede mailen samme dag med kopi til alle tidligere modta-ger. Af mailen
fremgår følgende:

”Dear Vidne 1,

Understood.

We hope that the details of the transaction will be become clearer once we have
seen the opinion the parties received from their advisors.

Best regards

Person 46”

Ved mail af 10. februar 2014 til Vidne 1 med kopi til Vidne 2, Person 47 og Person 48
fremsendte Person 46 ”Danish – US PF opi-nion.pdf” ledsaget af følgende besked:

”Dear Vidne 2, Vidne 1,

Enclosed is a sample opinion for the contemplated transaction which have just
received. Can you already have a look into this document to see whether this
relates to the type of transactions you have already seen. (I have forwarded your
quote to the client and am waiting for a confirmation.)

Best regards

Person 46”

Den vedhæftede ”opinion” , som er udformet på brevpapir fra Advokatfirma 3, er dateret
den 27. juni 2012 og har bl.a. følgende ind-hold:

”DANISH TAX OPINION



/

135

1 INTRODUCTION

This opinion (the “Opinion ”) has been prepared at the request of…LLP.

The Opinion considers the Danish tax implications of certain transac-tions over
Danish listed equities entered into by a United States pension fund (“USPF ”).

2 SCOPE

The Opinion considers the Danish tax implications for USPF of the con-templated
transactions. The Opinion does not consider the potential tax implication for any
counterparties to the contemplated transactions.

3 CONTEMPLATED TRANSACTIONS

USPF contemplates to make the following transactions:

1) USPF purchases Danish exchange traded equities (the “ Equities ”  ) (either
via a regulated inter-dealer broker or via purchasing Eurex single-stock,
physically delivered listed flex future contracts re-garding the relevant
Equities);

2) The purchase of the Equities will take place prior to the exdividend date but
no later than the dividend approval date meaning the date where the dividend
is finally approved for distribution (generally meaning the date of the annual
general shareholder ’ s meeting) ( “ Dividend Approval Date ”  ). The
settlement date for the purchase of the Equities will be on or after the
dividend record date. In the case of physically delivered listed futures
contracts, the expiry date of the futures contract will be no later than the
Dividend Approval Date;

3) USPF will receive the dividend which has been declared on the Eq-uities on
Dividend Approval Date (the “ Danish Dividend ”  );

4) On purchase of the Equities, USPF will hedge its long exposure on the
Equities by selling exchange-traded, cash-settled single stock futures over the
Equities (the “ Short Derivative ”  ). The price of the Short Derivative will
take into account a proportion of the expected Danish Dividend in calculating
the strike price of the Short Deriva-tive but no adjustment will be made if the
actual dividend amount is more or less than the expected dividend amount;

5) On or after the ex-dividend date USPF will sell the Equities via an inter-
dealer broker. The settlement date for the sale of the Equities will be the same
date as the settlement date of the purchase of the Equities in 2) above. At the
same time, USPF will enter into a long futures position over the Equities in
order to close out the short fu-tures position created in step 4 above The long
futures position will expire on the same date as the short futures position
created in step 4 above;

6) It is possible that in the period until sale, the Equities would be lent out under
a stock loan (using a standard Global Master Securities Lending Agreement)
to an unrelated party (which could be located in any jurisdiction) in order to
minimize financing costs. The period of the stock loan is not expected to
exceed 3 months and the stock



/

136

loan would be cash collateralised. The stock loan transaction may be entered
into on or after dividend record date (with settlement of the stock loan
occurring on the same day) but always after Divi-dend Approval Date and the
borrower of the Equities would not receive any dividend on the Equities.

4 ASSUMPTIONS

For the purpose of this Opinion, we have assumed that:

1) USPF is a tax resident of the United States;
2) USPF does not have a permanent establishment in Denmark;
3) Dividends received by USPF on the Equities are not derived from the

carrying on of a business by USPF or through an associated en-terprise;
4) USPF is comprised by Article 22 (2)(e) of the Denmark - US double tax

treaty currently in force (the “ Denmark – US Tax Treaty ”  ) en-tailing that
USPF is:

      a)                  A legal person organised under the laws of the United
States to provide pension or other similar benefits to employees,
including self-employed individuals, pur-suant to a plan; and

b) more than 50 percent of USPF ’ s beneficiaries, members or
participants are individuals resident in either the United States
or Denmark;

5) On purchase of the Equities, USPF will obtain unconditional own-ership to
the Equities and will have full ownership rights over the Equities on
Dividend Approval Date including the right to receive the dividend declared
on that date;

6) The Equities will be held by USPF through a custodian. USPF ’ s ownership
to the Equities will be recorded with the custodian and, depending upon the
custodian ’ s and sub-custodian ’ s other long and short positions, the Danish
Securities Centre;

7) The custodian ’ s records will show that USPF is the legal and the beneficial
owner of the Equities on Dividend Approval Date and that the Danish
Dividend represents a real dividend on the Equities which is passed on to
USPF by the custodian.

5 OPINION

Based on the facts and assumptions outlined in Section 3 and Section 4 above we
are of the opinion that:

1) The contemplated transactions over the Equities should not attract any
Danish tax other than withholding tax on dividends distrib-uted on the
Equities;

2) USPF should be entitled to claim a full refund of the Danish divi-dend
withholding imposed on the Equities pursuant to the Den-mark - US Tax
Treaty.

6 APPLICABLE DANISH TAX RULES
…
7 ANALYSIS



/

137

7.1 Danish dividend withholding tax

Based on our understanding that USPF will have full ownership rights over the
Equities on Dividend Approval Date and that USPF would only lend out the
Equities after Dividend Approval Date with no divi-dend rights attached, we
believe that USPF must be considered the re-cipient of the Danish Dividend from
a Danish domestic law perspec-tive.

Consequently, we find that the Danish Dividend should be taxed in the hands of
USPF.

USPF would, however, be entitled to a full exemption from Danish withholding
tax if the conditions set out in Article I0(3)(c) and Article 22(2)(e) of the Denmark
- US Tax Treaty are met. Based on the facts and assumptions set out in Section 3
and Section 4 above, we find that USPF must be considered to meet these
conditions.

With respect to the condition of beneficial ownership we note the fol-lowing:

• USPF will not be legally obligated to pay any portion of the Danish Dividend
to any person;

• The price of the Short Derivative will take into account a propor-tion of the
expected Danish Dividend in calculating the strike price of the Short
Derivative but no adjustment will be made if the actual dividend amount is
more or less than the expected dividend amount;

• The obligations under the Short Derivative exist and must be ful-filled by
USPF regardless of whether USPF acquires the Danish Shares.

Under these circumstances, we find that USPF should be regarded as the
beneficial owner of the Danish Dividend for the purpose of the Den-mark — US
Tax Treaty. Consequently, we find that USPF should be en-titled to full exemption
from Danish withholding tax on the Danish Dividend.

However, to obtain the exemption, USPF must submit a claim for re-fund to the
Danish tax authorities which is accompanied by documenta-tion showing that
USPF is a tax resident of the United States and further showing that the conditions
stipulated in Article 22(3)(e) of the Danish - US Tax Treaty are met. This means
that USPF must submit documenta-tion showing that USPF is a legal entity
organized under US laws for the purposes of providing pension benefits to
employees or self-em-ployed individuals and that more than 50 percent of its
members or beneficiaries will be individuals residing in United States or in Den-
mark.
…
9 RELIANCE



/

138

This Opinion is rendered solely for your benefit and may only be relied upon by
you in the very matter and context specified herein.
…
Advokat 2 Advokat 9”

Vidne 2 besvarede mailen samme dag med kopi til alle tidligere modtagere og anførte, at
”[w]e will look into it and get back to you” .

Person 46 besvarede dagen efter mailen fra Vidne 2 med kopi til alle tidligere modtagere.
Af mailen fremgår følgende:

”Dear Vidne 2, Vidne 1

I have read the Danish opinion. I understand that the purpose of the opinion is to
confirm that the US pension fund is entitled to the with-holding tax refund
notwithstanding the fact that it owns the shares only for a very short time.

I was concerned that in the transaction there would be a double refund of
withholding taxes or another tax advantage besides the refund of the withholding
tax to the pension fund. (Actually, that was the aim of cum / ex trades we have
seen in Germany under previous law.)

When reading the opinion I have not found an indication for such addi-tional tax
advantages. Would you expect that there is an additional tax advantage for any of
the counterparties of the transaction?

Person 46”

Vidne 1 besvarede samme dag mailen med kopi til alle tidligere modtagere. Af mailen
fremgår følgende:

”Dear Person 46

From a preliminary review I agree that the transaction described does not reveal a
fact pattern which with certainty entails a cum/ex trade, even if the fact pattern
reflect a transaction where a purchase of shares occur prior to (or on) record date
and delivery occurs (on or) after record date, which we have also typically seen in
the cum/ex trades. To be sure, I would normally also build in an assumption that
the seller of the shares to the US pension fund was indeed itself owner of the cum
dividend shares, which are ultimately being delivered, at the time of sale or at
least on dividend record date. This could, however, presum-ably be read into the
assumptions 5-7.

As regards the short ownership period, if this is the concern, we have previously
been able in light of actual circumstances to find a solution. However, I would be
hesitant to opine on a purchase and sale both made on record date – and also if
purchase and sale are only few days apart.



/

139

The circumstance that derivatives and stock lending transactions are in-volved in
the transaction normally creates challenges as regards the comfort level of a tax
opinion, but very often we find that we are able to reach a comfort level which is
satisfactory to the client.

Best regards

Vidne 1”

Dagen efter, dvs. den 12. februar 2017, sendte Person 47 følgende mail til Vidne 1:

”Dear Vidne 1,

The client would like to proceed with this project on the basis of the fee estimate
provided by you.

Could you please start preparing a draft of the tax opinion and also let us know
when you expect circulation thereof, so we can update the client on timing.

Many thanks and best regards

Person 47”

Vidne 1 besvarede mailen ved at skrive følgende:

”Dear Person 47

We will be happy to proceed. We have just a fee preliminary questions:

Can you confirm that we may proceed on the basis of the fact pattern provided in
the other Danish opinion provided to us ?

Can you inform us which points our opinion should address ?

Best regards

Vidne 1”

I en mail af 13. februar 2014 fra Person 47 til Vidne 1 med kopi til Vidne 2, Person 48 samt
Person 46 skrev Person 47 føl-gende:

”Dear Vidne 1,

Many thanks for your email. I understand that you have been briefed by Person 46
on the factual background and the structure of this transac-tion.



/

140

Given that our client is involved as a custodian only, we do not need a
reconfirmation of the transaction from a tax perspective, but a reasoned tax
analysis of the risk that our client might be exposed if acting as cus-todian in this
project. I am not a tax expert, but the question that needs to be answered in my
opinion is whether from a Danish tax law per-spective the client could be held
liable or even prosecuted as support-ing/facilitating a tax evasion committed by
one of the other players in this transaction (which was the reason why we asked
for the disclosure of the Danish tax opinion).

For your analysis, you can refer to the Danish opinion and assume the following:

The structure was not developed by our client.
Our client will perform the role of the securities custodian, but no other role.
Our client has been requested to perform of the custodian, i.e. the client
is not actively marketing this structure to others.
Our client has no information or knowledge about whether or not the tax
reimbursement claim will be submitted twice / by a second person.

Would it be possible to have a fist draft of your analysis at the begin-ning of next
week?

Person 46, is there anything else that Vidne 1 should be aware of?

Best regards

Person 47”

Vidne 1 besvarede dagen efter mailen med kopi til alle tidligere modtagere. Af mailen
fremgår følgende:

”Dear Person 47 and Person 46

On the basis of the mail from Person 47, we will focus our opinion solely on the
liability issue of the client as custodian bank in a transaction which - as we
understand it - is outlined in the factual description set out in the received tax
opinion from Advokatfirma 3. We will insofar as may be required make the
assumptions set out therein as well as the assump-tions in Person 47's mail below,
unless otherwise instructed.

On this basis, we aim at providing you’re a first draft by Tuesday 18 February.

Feel free to let me know if the above gives rise to any comments at this stage.

Best regards

Vidne 1”



/

141

Person 47 besvarede mailen samme dag med kopi til alle tidligere modtagere og anførte
”[t]hanks Vidne 1, that sounds good” .

Den 13. februar 2014 sendte Person 49 hos Sagsøger (Advokatfirma) en mail til Vidne 1
med kopi til bl.a. Vidne 2, hvor emnet angav at vedrøre ”Sags nr. 059175-0001,
Advokatfirma 1, vedrørende Danish tax opinion - Bank 1, er nu oprettet” . Af mailen
fremgår i øvrigt følgende:

”Kære alle
Der er i dag oprettet nedenstående sag:

Sags nr. 059175-0001
Sag vedrørende Danish tax opinion - Bank 1
Klient nr. 059175
Klient navn Advokatfirma 1

Ansvarlig jurist Vidne 1
Sagsbehandler Vidne 1
Sagsbehandler 2
Sekretær Person 50
Sagsoverdrager Vidne 2

Hvidvask Nej Ingen hvidvask - Adv.firma i EU el. USA
Sidste hvidvasktjek:13-02-14

Kreditvurdering Ingen - udenlandsk adv.fa.
Faktureringsfrekvens Kvartal
Fakturakrav Faktura

Særlige vilkår Nej
Budget Ja 50.000”

Ved mail af 18. februar 2014 fra Vidne 1 til Person 47 og Person 46 med kopi til Vidne 2,
fremsendte Vidne 1 et udkast til ”Danish opini-on” ledsaget af følgende besked:

”Dear Person 46 and Person 47

Please find enclosed our draft Danish opinion regarding Bank 1 in relation to the
contemplated transaction where Bank 1 is acting as custodian bank.

We welcome any comments or questions you may have. Specifically, please not
the elaborations on the assumptions we have made, the most significant being
marked in yellow. We note that the Danish tax opinion shown to us assumes that
Bank 1 will make a statement on beneficial ownership in its records, which
appears unusual and we have in fact assumed that there is no such registration, but
please comment. If there is indeed a registration of beneficial ownership and this
would also be reflected in a voucher issued by Bank 1 regarding the Equities, we
would like to know as this could have an impact on our analysis.



/

142

Best regards

Vidne 1”

Den vedhæftede ”opinion” er dateret den 18. februar 2014. Pkt. 3.1-6 og 4.1-6 svarer til
indholdet af den af Advokatfirma 1 fremsendte ”tax opinion” . I øvrigt har Sagsøger
(Advokatfirma)s opinion følgende indhold:

”Danish Opinion

1. Introduction

This opinion (the ‘Opinion’) has been prepared at the request of Advokatfirma 1,
Germany on behalf of Bank 1.

The Opinion considers the Danish liability implications for Bank 1 of act-ing as a
custodian bank in certain transactions over Danish listed equi-
ties entered into by a United States pension fund ( ‘USPF’ ).

2. Scope

The Opinion solely considers the existence of Danish tax liability for Bank 1, the
civil law liability for a loss suffered by the Danish state for Bank 1 and Danish
criminal liability issues for Bank 1 as a result of the transaction on the basis of the
factual background and assumptions set out in 3 and 4, below.

The Opinion does not consider:

· the tax treatment in Denmark other parties in the contemplated transaction

than Bank 1;
· the liability for Bank 1 for claims raised by other parties than the Dan-ish state

if the assumed Danish tax treatment is not ultimately ob-tained;
· the calculation of the size of a non-contractual liability potentially incurred by

Bank 1;
· the liability issues of other parties than Bank 1 for claims raised by the Danish

state as a result of the transaction;
· whether Danish law is the applicable law to determine liability pur-suant to

the international rules on choice of law,
· Issues raised by the contemplated transactions under other laws thanDanish

law;
· the possibilities for the Danish tax authorities to pursue a Danish or
· criminal claim or civil law liability for a loss suffered, if applicable.

3. Contemplated Transactions

We understand that USPF contemplated to make the following transac-tions:
…



/

143

7. USPF has obtained a tax opinion from Danish tax counsel confirming that
USPF in the above factual scenario should be entitled to reclaim in full Danish
withholding tax on dividends paid on the Equities.

4. Assumptions

For the purpose of the of the Opinion, we have assumed that:
…
7. Bank 1's records will show that USPF is the legal owner [but not con-tain
information about the beneficial ownership] of the Equities on Div-idend
Approval Date and that the Danish Dividend represents a real dividend on the
Equities which is passed on to USPF by the custodian. Further, it is assumed that
upon request by USPF, Bank 1 would issue standard documentation regarding the
Equities in custody showing the legal title to the Equities and the dividend
received.
8. Bank 1 will not issue ownership documentation regarding the Equities
comprised by the contemplated transaction to other parties than USPF during the
period from the acquisition of the Equities by USPF and un-til dividend has been
paid to USPF on the Equities.
9. The contemplated transaction was not developed by Bank 1; 10. Bank 1 will
perform the role of the securities custodian, but no other role, and Bank 1 carry
out its role as custodian in relation to the contem-plated transaction in accordance
with its standard procedures which are in line with normal procedures for
custodian banks in general; 11. Bank 1 will charge a fee for the custodian services
rendered in this transaction which does not deviate from the fees charged for
custodian services in general;
12. Bank 1 has been requested to perform the role of the custodian, i.e. the client
is not actively marketing this structure to others;
13. Bank 1 has no information or knowledge about whether or not the tax
reimbursement claim will be submitted twice/by a second person.

5. Opinion

Based solely on our understanding of the facts outlined in Section 3 and the
assumptions outlined in Section 4 about which we have conducted no separate
examination or verifications, and subject to the qualifica-tions set out in Section 7,
we find that:

5.1 Bank 1 will not be subject to Danish tax liability as a result of the con-
templated transaction.
5.2 Bank 1 should not be subject to Danish civil law liability to compen-sate the
Danish state for any loss suffered as a result its role in the con-templated
transaction.
5.3 Bank 1 should not be subject to Danish criminal liability as a result of its role
in the contemplated transaction.

6. Danish tax regime and analysis

6.1 Liability for Danish withholding tax

6.1.1 The legal regime – in brief
…



/

144

6.1.2 Danish Dividend Tax liability for Bank 1

As Bank 1 does not at any time directly or indirectly acquire the Equities, Bank 1
will not for Danish tax purposes be considered to be subject to Danish dividend
taxation on the Equities, as this will solely apply to the owner of the Equities.

6.2 Civil law liability

6.2.1 The legal regime - in brief
…
The Danish state (the tax authorities) will generally only suffer a loss if the person
or entity eligible to pay the tax (the tax payer) does not or is not able to pay the
taxes owed. Further, a loss is only suffered if the tax owed would have been paid
by or on behalf of the tax payer had it not been for the negligence or misconduct
demonstrated.
…
Legal precedence show that members of management, board members and
liquidators, etc., having a managing or controlling function in a le-gal persons can
depending on circumstances be liable for losses suf-fered by the tax authorities as
creditor, if the legal person becomes in-solvent or enters into bankruptcy.

Further, but more rarely, auditors and legal advisors have been made subject to
liability for losses suffered by the tax authorities.

To our knowledge Danish case law has never held liable a custodian bank for
losses suffered by the tax authorities from meeting an incorrect reclaim of
dividend withholding tax. Further we are not aware that cases have been tried in
the Danish court or administrative system where the Danish tax authorities have
incorrectly paid out a reclaim amount and tried to cover a loss from such incorrect
payout with other parties than the reclaiming party.
…
The above cases concerning the empty companies are generally deemed to be
somewhat exceptional in nature. Further, the legal basis for the claims raised are
also – at least in part – found in specific rules set out in the Danish companies Act
prohibiting certain forms of financial assis-tance. However, the cases also
demonstrate the ability and the determi-nation of the Danish court system to place
liability with other parties than the Danish tax authorities if the tax authorities are
deemed to suf-fer a loss than is the result of actions taken by several parties, even
if one party has only played a limited role.

6.2.2 Civil liability for Bank 1 in the contemplated transaction

In general, there is no current case law to substantiate that a claim can be raised
against Bank 1 for acting as custodian bank for USPF in relation to the Equities.

If other parties than USPF make reclaim a reclaim of Danish withhold-ing tax, the
part of Bank 1 in such reclaim process, if existing at all, would



/

145

in our view be so remote as having no connection to the loss suffered by the
payment under the reclaim.

The existence of a claim against Bank 1 would in our view and based on the facts
and assumptions set out above, initially require that USPF have incorrectly made a
reclaim of dividend withholding tax in Den-mark. In order to make such reclaim,
the Danish tax authorities would generally require that the reclaim form is
accompanied by documenta-tion that the tax has been suffered by reclaiming tax
payer, often in the form of a dividend voucher issued by the custodian. If Bank 1
issues such (standard) documentation to USPF and USPF is for Danish tax
purposes deemed not to be entitled to reclaim Danish dividend withholding tax –
after the reclaim has been effected – then the role and the actions of Bank 1 would
be relevant for the analysis of liability for Bank 1 under Dan-ish law.

It is noted that we have assumed that Bank 1 will only issue standard
documentation regarding the ownership of USPF, that a Danish tax opinion has
been obtained regarding the Danish tax position of USPF which has been shown
to Bank 1 and that – except from potentially issu-ing standard documentation –
Bank 1 has had no role in the reclaim process or the aggregate information or
documentation provided to the Danish tax authorities.

It is therefore our position that Bank 1 should not be liable for any incor-rect
repayment of withholding tax to USPF made by the Danish tax au-thorities.

The outcome of the cases concerning sale of ‘empty’ companies outlined in 6.2.1,
above, have demonstrated the willingness of the Danish tax au-thorities and the
Danish courts to place liability for losses suffered by the tax authorities with other
parties involved in the transactions trig-gering the loss when the transactions are
deemed to have a question-able nature. In light thereof, it is not certain how the
Danish tax authori-ties would perceive the contemplated transaction over the
Equities and, if deemed questionable, how the Danish court system would
respond. However, even if deemed questionable it is our view that the role of
Bank 1 in the contemplated transaction is not comparable to the role of the parties
held liable, including the banks, in the “empty” companies cases, which were
more severe and instrumental in relation to the loss suffered by the tax authorities.

6.3 Criminal liability assumed by Bank 1

6.3.1 The legal regime – in brief
…
Court precedence have demonstrated a high degree of hesitance in con-sidering
parties other than the tax payer as having assisted or abetted in tax evasion or tax
fraud, and generally this would require a quite direct involvement in the criminal
offence, e.g. assistance in completing and filing an incorrect tax return

6.3.2 Criminal liability for Bank 1 as a result of the



/

146

Bank 1 will as a general rule not have to file any information with the Danish tax
authorities as a result of the Transaction. Bank 1 will, if at all, only be indirectly
involved in the reclaim filing by issuing the dividend voucher which the Danish
tax authorities would require Based on the facts and assumptions set out under 2,
above, and specifically taking into account the same circumstances as outlined
under 6.2.2. regarding civil law liability, there should be no basis in Danish law to
consider Bank 1 as abetting in Danish tax fraud.

7. Qualifications
…
7.4 This opinion is strictly limited to matters stated herein and is not to be read as
extending by implication to any other matters in connection with the contemplated
transaction

8. Benefit

This opinion is addressed to Bank 1 for the use and benefit of the Bank 1 and may
not be relied upon by any other person or for any purpose other than in connection
with the contemplated transaction and it is not to be used, circulated, quoted or
otherwise referred to for any other purpose, except (i) to legal or tax counsel of
Bank 1 for purposes of the Transaction, (ii) where ordered by law, court order or
by a relevant reg-ulatory body or (iii) in connection with any dispute or legal
proceeding to with Bank 1 is a party, in which case we shall be informed of such
use.

******

Copenhagen, [ ] February 2014

Vidne 1”

I en mail af 20. februar 2014 fra Person 47 til Vidne 1 med kopi til Vidne 2, Person 48 samt
Person 46 skrev Person 47 føl-gende:

”  Dear Vidne 1,

Please find attached some minor comments on your draft opinion letter, which we
would kindly ask to reflect in the next version. We aim at sending the draft out to
the client in the course of tomorrow, so if we could have a revised draft by then,
that would be much appreciated.

Best regards

Person 47”

Den vedhæftede fil indeholdt bl.a. et forslag til ændring af pkt. 4.13, således af denne fik
følgende ordlyd:



/

147

”Bank 1 has no information or knowledge about whether or not a person other
than USPF will file a tax reclaim with respect to the withholding on the
dividends.”

Dagen efter besvarede Vidne 1 mailen med kopi til alle tidligere modtagere og vedhæftede
”our amended draft in clean and mark-up versions” . I denne ver-sion fik pkt. 4.13,
følgende ordlyd:

”Bank 1 has no reason to assume that – or information or knowledge about
whether or not – a person other than USPF will file for a tax re-claim with respect
to the dividend withholding tax withheld on the Eq-uities.”

Senere samme dag bekræftede Person 47 modtagelsen af Vidne 1's mail, som han ville
sende videre til klienten med henblik på dennes eventuelle bemærk-ninger. Vidne 1
takkede i en mail fra samme dag ”for the update” . Såvel Person 47's mail som Vidne 1's
blev sendt til alle tidligere modtagere.

Den 3. april 2014 sendte Vidne 1 en mail vedrørende fakturering til Person 47 og Person
46 med kopi til Vidne 2 og Person 48. Person 46 besvarede samme dag og anførte
følgende:

”Dear Vidne 1,

The client just sent an update on the structure which we are currently reviewing
and which might have an impact on our opinion(s) - and which may justify an
increase of the fees.

We will revert shortly with a suggestion how to proceed with new facts and the
invoice. Thanks for your patience!

Best regards

Person 46”

Vidne 1 bekræftede senere samme dag modtagelsen i en mail til alle tidligere modtagere og
anførte, at ”[w]e shall await futher from you” , hvilket Person 47 takkede for.

Den 7. april 2014 sendte Person 46 en mail med følgende indhold:

”Vidne 2, Vidne 1,

In the meanwhile we could review the updated information received. The change
to the structure the client is considering is that the transac-tion will no longer be
settled / dissolved with a "future" but rather with a "forward" deal. We understand
that otherwise there will no changes to the overall transaction.



/

148

Would this change your analysis?

The client has provided us with a German language summary of the transaction
which contains a technical description of the various steps and the related book
entries. We could obviously share the document with you and / or run you through
the various steps in case you think that this would be helpful. Please let us know.

Best regards

Person 46”

Samme dag besvarede Vidne 1 mailen ved at sende en mail til Person 46 med kopi til
Vidne 2, Person 47 og Person 48. Af mailen fremgår følgende:

”Dear Person 46

Is it correctly understood that this entails that the parties in the transac-tion will
thereby seek to apply an OTC instrument rather than a stan-dardised financial
instrument ? Or will the forward also be in a stan-dardised form ?

Best regards

Vidne 1”

Person 46 skrev samme dag tilbage, at ”[m]y understanding is that this will be an OTC
kind of transaction but the deal description is not entirely clear” ,
og han spurgte, om ”[i]s this something w eshould ask the client?” . Vidne 1
anførte i en efterfølgende mail fra samme dag, at ”this information could be useful for a
Danish analysis” .

Dagen efter, den 8. april 2014, skrev Person 46 i en mail til Vidne 1 med de sædvanlige
kopimodtagere, at ”[t]he client has confirmed that the forwards are OTC transactions” .

Den 10. april 2014 sendte Person 47 en mail til Vidne 1 med de sædvanlige
kopimodtagere. Af mailen fremgår følgende:

”Dear Vidne 1,

I think Person 46 confirmed to you that the futures to be entered into by X and Z
will be replaced by OTC forward transactions.

I attach an updated diagram from the client setting out the various steps and also
clarifying the dates on which the trades are entered into and settled. Unfortunately,
it is available only in the German language, so let us know if you have any
questions or need further clarification.



/

149

I should be grateful if you could send us an updated draft of your opin-ion
(together with a compare against the previous draft) at your earliest convenience.

Best regards
Person 47.”

Den vedhæftede fil havde bl.a. følgende indhold:

[ Skema udeladt ]



/

150

[ Skema udeladt ]



/

151

Skemaerne var ledsaget af to bilag (”Anhang”). Af ”Anhang 1” , pkt. 3 fremgår følgende:

”3. Netto-Leerverkaufspositionen –Arten
* ungedeckte Leerverkäufe
jemand, der eine Ware nicht hat, sie weder erwartet oder haben will, verkauft diese
Ware an jemanden, der diese Ware ebenso wenig erwar-tet oder haben will und sie
auch tatsächlich nicht bekommt („Handel mit Luft“ –in Deutschland und
inzwischen auch in GB verboten).”



/

152

Vidne 1 besvarede mailen samme dag med kopi til den samme modtager-kreds som
tidligere. Af mailen fremgår følgende:

”Dear Person 47

Thank you for this. We shall review the material/information received and amend
our draft opinion on this basis and forward it to you. I would aim at providing it to
you by tomorrow COB.

Best regards

Vidne 1”

Dagen efter fulgte Vidne 1 mailen op med endnu en mail til den faste modta-gerkreds. Af
mailen fremgår følgende:

”Dear Person 47

It appears I might have been optimistic when assessment the possibility to provide
you with our draft today. If it is acceptable to you, I would very much appreciate if
delivery can occur Monday instead ? I do apol-ogize for any inconvenience this
would
create.

Best regards

Vidne 1

Person 47 besvarede mailen samme dag og anførte (til samme modtager-kreds) bl.a. ”[n]o
problem. Let’s catch up Monday” .

Den 14. april 2014 sende Vidne 1 en mail med følgende indhold til den faste
modtagerkreds:

”Dear Person 47

I have tried to go through the German structure description enclosed with your
mail last week a couple of times. Given of German language proficiency which I
find unfortunately to be quite insufficient for the level required, I am not
comfortable that I can determine to which ex-tent the description therein reflects
the factual assumptions in our first draft opinion, other than the deviation from the
initial assumption us-ing Futures which have now been replaced by forwards.

I would therefore suggest either (i) we base our opinion on the same factual
outline as last (which was based on the factual outline in the tax opinion obtained
by the US Pension Fund), but replace the futures with OTC forwards, (ii) that
you/Person 46 would amend the factual descrip-tion outlined in our draft opinion,
or (iii) that an English version is ob-tained/made of the structure paper forwarded.
I have briefly checked



/

153

with our in-house translators who expect to be able to translate the structure paper
at a cost of less than EUR 1,000 ex VAT and expect to have to be able to deliver
the translation to me within a day or so.

Feel free to give me a call should you like to discuss the options further before
concluding on the above.

Best regards

Vidne 1”

Person 47 besvarede mailen samme dag og anførte følgende:

”Hi Vidne 1,

Thanks for letting us know. I do not think that we need a formal trans-lation of the
document and suggest that you base your opinion on the previous factual outline
and replace the futures by the forwards (as dis-cussed). Once we have received the
updated draft we will review the description and confirm any factual changes.

Best regards
Person 47”

Ligeledes den 14. april 2017 skrev Vidne 1 til den faste modtagerkreds bl.a., at ”I will
proceed on that basis and forward my draft to you” .

Dagen efter sendte Vidne 1 følgende mail til de sædvanlige modtagere:

”Dear Person 47

Please find enclosed our amended draft opinion, marked up against the most
recent 20 February version.

As you will note, we have amended the opinion slightly due to the OTC contracts
replacing the futures. Our main issue is the fact that now there is no tax opinion
which specifically covers the transaction in which Bank 1 will act as custodian
bank.

Feel free to contact me if the enclosed give rise to comments or ques-tions.

Best regards

Vidne 1”

Samme dag besvarede Person 47 mailen og sendte følgende mail til den faste
modtagerkreds:

”Dear Vidne 1,



/

154

Many thanks for the updated draft. To align your understanding of the transaction
with the description provided by the client and to avoid any confusion about
forwards we have prepared a descriptive summary of the transaction which I
attach. May I suggest that you replace your de-scription in section 3 of the opinion
by the attached description (with the necessary adaptions to the terminology). If
you have any questions or if anything is unclear please let us know so we can
discuss it.

As soon as we have received your updated draft, we will send this to the client.
We will also ask the client whether they will obtain an up-dated tax opinion for
USFP (see your remark in section 5.2 and 6.2.2).

Best regards
Person 47”

Vedhæftet mailen var et dokument med følgende indhold:

” Bank 1 
Description of transaction for equities trading

1. On the trade date ("Trade Date"), USFP/Partnership purchases Dan-
ish/Belgian exchange traded equities ("Equities") from a regulated in-ter-dealer
broker ("Broker"). The purchase will take place prior to the ex-di\idend date but
after the dividend approval date (cum dividend).
The settlement date for the transaction ("Settlement Date") will be after
the dividend record date (ex dividend).
2. On the Trade Date, the seller ("Seller") sells the Equities through the Broker.
The sale will take place prior to the ex-dividend date but after the dividend
approval date (cum dividend). The Settlement Date will
be after the dividend record date (ex dividend).
3. Both USFP/Partnership and Seller maintain a securities account with Bank 1
("Custodian").
4. USFP/Partnership will receive the dividend (net of withholding tax) which has
been declared on the Equities on the dividend approval date
("Dividend") through the Custodian. The Custodian will provide
USFP/Partnership with a certificate (credit advice) about the receipt of the net
dividend. At the same time, the Custodian will provide the Seller with a debit
advice on the net dividend.
5. On the Trad e Date:

a. the Seller will agree with a third party (unrelated to the Seller) to
enter into a securities lending transaction (the "Securities Lending 
Transaction") on the Settlement Date, pursuant to which the third party
agrees that it will lend, on the Settlement Date, the Equities (plus dividend) to
the Seller. As the Equities are delivered ex divi-dend, the third party will
make a compensation payment to the Seller; and
b. USFP/Partnership will agree with a third party (unrelated to
USFP/Partnership) to enter into a Securities Lending Transaction on the
Settlement Date, pursuant to which USFP/Partnership agrees that it will lend,
on the Settlement Date, the Equities (plus divi-dend) to the third party. As the
Equities are delivered ex



/

155

dividend, USFP/Partnership will make a compensation payment to the third
party.

6. On the Trade Date:
a. the Seller will enter into a forward transaction with a third party (unrelated
to the Seller) (the "Forward Transaction"), pursuant to which the third
party will, on the Settlement Date, deliver the Equi-ties (ex dividend) to the
Seller; and
b. USFP/Partnership will enter into a Forward Transaction with a third party
(unrelated to USFP/Partnership) "), pursuant to which USFP/Partnership will,
on the Settlement Date, deliver the Equities (ex dividend) to the third party.

7. On the Settlement Date:
a. the Securities Lending Transaction and the Forward Transaction between
the Seller and the third party will be settled, i.e. the third party will deliver the
Equities to the Seller under the Forward Transaction and the Seller will return
the Equities to the third party under the Securities Lending Transaction; and
b. the Securities Lending Transaction and the Forward Transaction between
USFP/Partnership and the third party will be settled, i.e. USFP/Partnership
will deliver the Equities to the third party under the Forward Transaction and
the third party will return the Equi-ties to USFP/Partnership under the
Securities Lending Transac-tion.”

Ligeledes samme dag skrev Vidne 1 følgende tilbage til samtlige modtagere:

”Dear Person 47

Thank you for your mail. I will align the factual description and con-sider the
impact, if any, on the opinion as such.

I would aim at sending you an amended draft during the course of to-morrow.

Best regards

Vidne 1”

Person 47 besvarede mailen samme dag, hvor han til modtagerkredsen skrev ”[t]hanks
Vidne 1, that is much appreciated” .

Dagen efter sendte Vidne 1 følgende mail til den faste modtagerkreds:

”Dear Person 47

Further to the new factual description received, my understanding may be
incorrect, but having gone through the description I read it as though there is
indeed an indication that the transaction is a cum/ex transaction which was our
initial concern but we felt we were able to rule out after having read the tax
opinion.



/

156

I understand that in the new factual description USPF acquires shares from the
seller paying a cum dividend price, but which the seller will deliver ex dividend
by way of borrowed ex dividend shares plus a divi-dend ‘compensation payment’.

Further, in no. 1 of the new factual description, it is stated that the pur-chase
would even occur after the “dividend approval date” . If by “divi-dend approval
date” is meant the date on which the general meeting in the Danish distributing
company approves the dividend distribution, this is from a tax perspective the
decisive date for ownership of the div-idend such that the shareholder on that date
is also the owner of the dividend. Thus, if the USPF does not even acquire the
Equities until af-ter that date, this should in our analysis in itself prevent USPF
from be-ing considered as acquiring cum dividend shares for Danish tax pur-poses
and thus presumably Bank 1 from issuing a dividend ownership certificate to
USPF on which basis USPF may reclaim Danish dividend withholding tax.

The above as I read it would appear in any circumstance to rule out us maintaining
the assumption 5 in our draft opinion as USPF acquires cum dividend shares from
a Seller which does not own (or delivers) cum dividend shares and therefore by
definition USPF cannot be a holder of cum dividend shares on the dividend
approval date, which in our view is a condition for being considered owner of the
shares and thus the dividend itself for Danish tax purposes. Our assumption 5 in
our draft opinion is therefore crucial in reaching a should level comfort for us for
Bank 1, this even if we were presented with a new tax opinion reaching a should
level on the Danish dividend withholding tax analy-sis for USPF in light of the
above and on which Bank 1 could arguably base its acting good faith in the
transaction.

As Bank 1 is acting both for the Seller and USPF and knows the nature of the
transaction, this would in our view make it further difficult for Bank 1 to distance
its role from the transaction.

I welcome your thoughts on the above and whether you se that our as-sumption 5
can be maintained, and I would be happy to discuss the above on a call in order to
determine the best course of action from this point.

Best regards

Vidne 1”

Senere samme dag skrev Person 47 følgende i en mail til alle modtagere af mailen fra
Vidne 1:

Hi Vidne 1,

It seems best to have a call to go through your points and concerns which I am
sure can be addressed. As Person 46 is out this week, I suggest



/

157

that we have a call next Tuesday if that works for you. I will check with Person 46
and Person 48 re their availability.

Let me know whether Tuesday works for you and, if yes, what time would be
good.

Best regards

Person 47”

Vidne 1 skrev tilbage til modtagerkredsen, at han havde ”a flexible Tuesday” og derfor
godt kunne deltage i et opkald.

Den 21. april 2014 spurgte Person 47 i en mail til Vidne 1, om han kunne ”do a call
tomorrow at 6 pm” , fordi ”Person 46 is in the US” , hvortil Vidne 1 med kopi til den faste
modtagerkreds svarede, at det kunne han godt.

Som opfølgning på mødet sendte Person 48 den 22. april 2014 føl-gende mail:

“Vidne 1,

many thanks for taking the time on our call.

As discussed I enclose hereto a revised summary of the transaction (in track
changes) based on Person 47's earlier email. I hope that duly reflects our
discussions.

For our client it would probably helpful to add two aspects to the opin-ion:

1. An assumption that - as common under Danish corporate practice - the
Dividend Approval Date is identical to the Dividend Record Date (all as defined).

2. A clarification that under Danish civil law, ownership of the Equities transfers
when a buyer and a seller agree on the purchase (object of sale and the price) of
the Equities (irrespective of the later date of settle-ment).

Please do not hesitate to call for any further clarification necessary.

Kind regards

Person 48”

Vidne 1 besvarede mailen samme dag med kopi til Vidne 2, Person 46 og Person 47 og
skrev følgende:

“Dear Person 48, dear all



/

158

Thank you for your mail and our call today. I will amend the factual de-scription
and the opinion on the basis thereof to the extent required.

Best regards

Vidne 1”

Dagen efter sendte Vidne 1 til den faste modtagerkreds en revideret version af deres
”opinion” . Heraf fremgår bl.a. følgende:

”3. Contemplated Transactions
We understand that USPF contemplates to make the following transac-tions:

3.1 On the trade date ("Trade Date"), the USPF/Partnership purchases
Danish exchange traded equities ("Equities") from a regulated inter-
dealer broker ("Broker") [which owns the Equities on the Trade Date]. The
purchase will take place prior to or on the date on which the gen-
eral meeting of the issuer of the Equities (the "Issuer") resolves to use
all or part of the earnings and profits to distribute a dividend ("Divi- 
dend Approval Date"), but no later than on the Dividend Record Date (cum
dividend), i.e. prior to the ex-dividend date. The settlement date for the
Transaction ("Settlement Date") will be after the Dividend Record Date (ex
dividend). The "Dividend Record Date" is the end of the stock
exchange trading day that ends immediately prior to the ex-dividend date.
3.2 On the Trade Date, the seller ("Seller") sells the Equities through the Broker.
Consequently, the sale will take place prior to the ex-dividend date, i.e. prior to or
on the Dividend Approval Date, but no later than on the Dividend Record Date
(cum dividend). The Sett'ement Date will be after the Dividend Record Date (ex
dividend).
3.3 Both USPF/Partnership and Seller maintain a securities account with Bank 1
("Custodian").
3.4 USPF/Partnership will receive the dividend (net of withholding tax) which has
been declared on the Equities on the dividend approval date
("Dividend") through the Custodian. The Custodian will provide
USPF/Partnership with a certificate (credit advice) about the receipt of the net
dividend. At the same time, the Custodian will provide the Seller with a debit
advice on the net dividend.
3.5 On the Trade Date:
3.5.1 the Seller will agree with a third party (unrelated to the Seller) to
enter into a securities lending transaction (the "Securities Lending 
Transaction") on the Settlement Date, pursuant to which the third party agrees
that it will lend, on the Settlement Date, the Equities (plus divi-dend) to the Seller.
As the Equities are delivered ex dividend, the third party will make a
compensation payment to the Seller; and 3.5.2 USPF/Partnership will agree with a
third party (unrelated to USPF/Partnership) to enter into a Securities Lending
Transaction on the Settlement Date, pursuant to which USPF/Partnership agrees
that it will lend, on the Settlement Date, the Equities (plus dividend) to the third



/

159

party. As the Equities are delivered ex dividend, USPF/Partnership will make a
compensation payment to the third party.
3.6 On the Trade Date:
3.6.1 the Seller will enter into an OTC forward transaction with a third party
(unrelated to the Seller) (the "Forward Transaction"), pursuant to which the
third party will, on the Settlement Date, deliver the Equities (ex dividend) to the
Seller; and
3.6.2 USPF/Partnership will enter into an OTC Forward Transaction with a third
party (unrelated to USPF/Partnership) "), pursuant to which USPF/Partnership
will, on the Settlement Date, deliver the Equi-ties (ex dividend) to the third party.
3.7 On the Settlement Date:
3.7.1 the Securities Lending Transaction and the Forward Transaction between the
Seller and the third party will be settled, i.e. the third party will deliver the
Equities to the Seller under the Forward Transaction and the Seller will return the
Equities to the third party under the Secu-rities Lending Transaction; and
3.7.2 the Securities Lending Transaction and the Forward Transaction between
USPF/Partnership and the third party will be settled, i.e. USPF/Partnership will
deliver the Equities to the third party under the Forward Transaction and the third
party will return the Equities to USPF/Partnership under the Securities Lending
Transaction.
3.8 USPF has obtained a tax opinion from Danish tax counsel confirm-ing that
USPF in the above factual scenario should be entitled to reclaim in full Danish
withholding tax on dividends paid on the Equities [when the Forward Transaction
outlined in 3.6 is carried out using futures and not forward contracts].
…
6. Danish tax regime and analysis
6.1 Liability for Danish withholding tax
6.1.1 The legal regime - in brief
…
For trades that are carried out on standard T+3 terms, reclaiming Dan-ish dividend
withholding tax by the buyer of Danish shares should thus generally not give rise
to discrepancies between the recipient of divi-dend and the legal owner of the
shares and further, the legal owner of the shares should not encounter difficulties
in obtaining refund of ex-cess withholding tax as the legal owner would also be
registered with the Danish fax Authorities as recipient of tne dividend.
…
Danish withholding tax, if any, may be reclaimed from the Danish tax authorities
by the shareholder (if being the beneficial owner) in accor-dance with the
applicable tax treaty by filing a dividend reclaim form with the Danish tax
authorities.
…
In order to reclaim excess withholding tax, the dividend recipient will be required
to fill in ready print reclaim form 06.003 EN, which is avail-able on the website of
the Danish Tax Authorities (www.skat.dk). The dividend recipient must confirm
on the reclaim form that it is the bene-ficial owner of the dividend and will be
required to enclose a dividend advice, typically in the form of an authenticated
swift payment mes-sage, as evidence that tax has been withheld on dividend paid
on the Danish shares.



/

160

…
6.1.2 Danish Dividend Tax liability for Bank 1
As Bank 1 does not at any time directly or indirectly acquire the Equities, Bank 1
will not for Danish tax purposes be considered to be subject to Danish dividend
taxation on the Equities, as this will solely apply to the owner of the Equities and -
in the event of negligence in withholding and/or settling tax on dividend – the
Issuer.
6.2 Civil law liability
6.2.1 The legal regime - in brief
…
The above cases concerning the empty companies are generally deemed to be
somewhat exceptional in nature. Further, the legal basis for the claims raised are
also - at least in part - found in specific rules set out in the Danish companies Act
prohibiting certain forms of financial assis-tance. However, the cases also
demonstrate the ability and the determi-nation of the Danish court system to place
liability with other parties than the Danish tax authorities if the tax authorities are
deemed to suf-fer a loss that is the result of questionable actions taken by several
par-ties, even if one party has only played a limited role.
6.2.2 Civil liability for Bank 1 in the contemplated transaction
…
Specific reference in this respect is drawn to our assumptions (i) that USPF will
acquire Equities com dividend, which entail that USPF will become owner of the
actual dividend on the Equities as per the Trade Date, (ii) that USPF will only be
required to deliver ex dividend shares under the subsequent Securities Lending
Transaction, (iii) that Bank 1 will only issue standard documentation regarding the
formal legal ownership of USPF which does not address beneficial ownership, (iv)
that Bank 1 will only issues such documentation to USPF, (v) that a Dan-ish tax
opinion has been obtained regarding the Damsh tax position of USPF in an all but
identical structure, which has been shown to Bank 1 and (vi) that - except from
potentially issuing standard documentation to USPF - Bank 1 has had no role in or
actual knowledge about the divi-dend withholding tax reclaim process in Denmark
regarding the Equi-ties or the information or documentation provided to the
Danish tax au-thorities.”

Den 1. maj 2014 sendte Vidne 1 en mail til den faste modtagerkreds, hvor han spurgte til
”futher developments in relation to our draft of 23 April” , hvorefter Person 47 samme dag
sendte følgende svar til alle modtager:

”Dear Vidne 1,

I had a call with the client on Tuesday. They are generally fine with the draft
subject to two comments to be addressed.

1. The settlement date for the forwards is after the settlement date for the equity
transaction. The use of the defined term "Settlement Date" implies that this is one
and the same day.

2. In the penultimate paragraph of section 6.1.1 you refer to a specific type of
dividend advice. Bank 1 has advised me that they will not issue



/

161

any form of tax statement etc., so the best way will be to delete the ref-erence to
"authenticated swift message".

Can you accommodate these two points. Alternatively, if you send us a Word
version of your last draft, we can provide you with a mark-up re-flecting the
above.

Best regards

Person 47”

Dagen efter sendte Vidne 1 en mail til den faste modtagerkreds med udkastet til ”opinion”
vedhæftet med henblik på, at Person 47 kunne indsætte de øn-skede rettelser, og senere på
dagen modtog han dokumentet retur med en ræk-ke ændringer. Person 47 anførte følgende
i mailen:

”Dear Vidne 1,

Please find attached the mark-up of your opinion with the changes mentioned
yesterday. For your information I also attach a compare ver-sion against the last
version.

Please let us know if you wish to discuss any of the changes or if these are
acceptable for you, in which case I would ask you to send us a re-vised final draft
of your opinion letter.

Best regards

Person 47”

Af det vedhæftede dokument fremgår bl.a. følgende:

”3. Contemplated Transactions

We understand that USPF contemplates to make the following transac-tions:

3.1 On the trade date ("Trade Date"), the USPF/Partnership purchases Danish
exchange traded equities ("Equities") through a regulated inter-dealer broker
("Broker").
…
3.7 On the Equities Settlement Date:
3.7.1 the Securities Lending Transaction between the Seller and the third party
will be settled, i.e. the third party will lend the Equities to the Seller and the Seller
will deliver the Equities (ex dividend) to USPF/Partnership; and
3.7.2
the Securities Lending Transaction between USPF/Partnership and the third party
will be settled, i.e. USPF/Partnership will lend the Equities to the third party.
…



/

162

3.9 USPF has obtained a tax opinion from Danish tax counsel confirm-ing that
USPF in the above factual scenario should be entitled to reclaim in full Danish
withholding tax on dividends paid on the Equities. Con-trary to the description
above the Danish tax opinion assumes that the parties deliver the Equities under
futures contracts rather than forward transactions. We have been requested to
assume that there is no eco-nomic difference between the futures contracts
originally contemplated and the forward transactions described above.
…
6. Danish tax regime and analysis
6.1 Liability for Danish withholding tax
6.1.1 The legal regime - in brief
…
In order to reclaim excess withholding tax, the dividend recipient will be required
to fill in ready print reclaim form 06.003 EN, which is avail-able on the website of
the Danish Tax Authorities (www.skat.dk). The dividend recipient must confirm
on the reclaim form that it is the bene-ficial owner of the dividend and will be
required to enclose a dividend advice as evidence that tax has been withheld on
dividend paid on the Danish shares.”

Vidne 1 takkede samme dag i en mail til samtlige modtagere af Person 47's mail for
modtagelsen af dokumentet, som han ville ”go through and revert” , hvorefter de i to
følgende mail ønskede hinanden god weekend.

I en mail fra den 5. maj 2014 til Person 47 med de faste modtagere som kopi anførte Vidne
1 følgende:

”Dear Person 47

I have been through the suggested changes which do not appear to ne-cessitate
changes to the opinion.

May I ask you briefly to elaborate on the rationale behind separating the Equities
Settlement Date and the Forward Settlement Date such that the latter falls one day
later. From my perspective it seem to more clearly distinguish the securities
lending transaction and the forward transaction, but I would be pleased to learn
whether something in addi-tion thereto is obtained by this.

Best regards

Vidne 1”

Person 47 besvarede mailen samme dag, hvor han i en mail til samtlige mod-tagere af
Vidne 1's mail skrev følgende:

”Dear Vidne 1,

Many thanks for your confirmation, That is good to hear.



/

163

Your understanding of the timing and the purpose behind is correct. Most
importantly, we need to distinguish between the equities settle-ment date and the
forward settlement date, since otherwise, the seller will not be able to deliver the
equities to the purchaser, since it has re-turned them to X and is short. The way
this is now structured and de-scribed ensures that all positions are settled in the
correct order.

If you agree we will forward the revised draft of the opinion to our client for their
review and approval.

Best regards
Person 47”

Vidne 1 besvarede mailen samme dag med kopi til samtlige modtager, hvor han skrev
følgende:

”Thank you, Person 47.

Just one point; I would prefer to leave the wording regarding the swift message in
as this is in the section outlining how the Danish system normally works, i.e.
without specific reference to the transaction in question and thus with no regards
as to whether Bank 1 in this case would issue such message. Please let me know if
this gives rise to issues on your end.

Best regards

Vidne 1”

Hertil svarede Person 47 samme dag følgende:

”Ok, can we phrase it as follows, to underline that this is an example but not
necessarily the norm?

"... and will be required to enclose a dividend advice as evidence (e.g. in the form
of an authenticated swift payment message) that tax has been withheld on
dividend paid on the Danish shares."

Thanks
Person 47”

Vidne 1 besvarede mailen samme dag med kopi til samtlige modtagere, hvor han skrev, at
det var ”fine by me”

Ved brev af 23. juni 2014 sendte Vidne 1 en faktura til Bank 1 på 14,650 EUR. Af
følgebrevet fremgår følgende:

”Dear Person 33



/

164

Danish tax opinion - Bank 1

As agreed with Person 47, Advokatfirma 1, please find enclosed our invoice for
assistance during 1st half of 2014.

You will note that the invoiced amount exceeds our very initial estimate thereof in
February 2014 of EUR 6,000-7,000 ex VAT, which was based on very preliminary
information. Our estimate was, however, more or less accurate (except for an
overrun of EUR 1,700) when finalising our draft opinion by 21 February on the
basis of the factual description pro-vided by then and having incorporated
comments from Advokatfirma 1. We relayed our fee status of EUR 8,700 to
Advokatfirma 1 on 3 April 2014.

Subsequently, the contemplated transaction was changed and we re-ceived a more
elaborate description – first in German and then in Eng-lish – which required a
new analysis to determine the changes required in the original draft opinion as a
result thereof. The new information further added quite a bit of complexity to the
analysis, and required further discussions with Advokatfirma 1 as well as
circulation of amended draft versions of our opinion. This work was not
anticipated when pro-viding our initial estimate, based on another factual
description.

The amount invoiced as per the enclosed has been determined on the basis of time
spent and at our standard hourly rates, but it also includes finalisation of the
opinion on the basis of the factual circumstances out-lined therein and in its
present form.

I hope the above explains the invoice deviation from the initial estimate, but we
are of course also prepared to elaborate, if so required.

Yours sincerely

Vidne 1”

I en mail af 18. juli 2014 til Vidne 1 med kopi til den faste modtagerkreds an-modede
Person 47 om på vegne af Bank 1 at modtage ”the executed opinion” . Vidne 1 svarede
samme dag med kopi til alle, at han var bortrejst og spurgte, om det kunne vente til, at han
var tilbage, og den 4. august 2014 meddelte han via mail til de samme modtagere, at
Sagsøger (Advokatfirma) ville sende ”the original to you by ordinary mail” .

Efterfølgende rådgivning af Advokatfirma 1 for Bank 1
Af en mail af 15. juli 2015 fra Person 46 til Vidne 1 med kopi til Person 47 fremgår
følgende:

”Dear Vidne 1,

I trust this finds you well.



/

165

Since you issued your opinion the client has carried out a number of transactions
for its customers according to the scheme you provided your opinion on last year.

We have been asked to confirm that the transactions have been carried out as
described in the German opinion and to confirm that there are no legal
developments which could affect the opinions since it has been is-sued.

We have reviewed sample book entries for a couple of "real" transac-tions and can
confirm that the transactions were carried out as previ-ously envisaged. Obviously
we are in a position to confirm that the Ger-man legal regime has not changed
wince the German opinion was is-sued. We would, however, need your assistance
with respect to the con-firmation that the legal / tax situation in Denmark did not
change since the opinion was issued.

We would kindly ask you to prepare a document which refers to the initial opinion
and confirms that there were no (relevant) changes in Danish law and that you can
repeat your opinions statements today. Ideally we would like to send drafts of such
document to the client in the course of next week.

Please feel free to contact me in case there are any questions.

Best regards

Person 46”

Senere samme dag videresendte Person 46 mailen til Vidne 10 og Person 51 hos Sagsøger
(Advokatfirma) ledsaget af en besked om, at ”I under-stand that Vidne 1 is out of the
office” , hvorfor han spurgte, om de kunne ”handle the below request in Vidne 1's
absence?”

Den 20. juli 2015 sendte Vidne 10 en mail med bl.a. følgende ind-hold til Person 46 og
med kopi til Person 47, Vidne 1 og Person 51 samt Advokat 3 hos Sagsøger
(Advokatfirma):

”Dear Dr. Person 46

We have reviewed our opinion of 4 August 2014. We can confirm that our
conclusion with regard to the position of Bank 1 in relation to the Danish Tax
Authorities still stands.

We would, however, like to draw your attention to the fact that a gen-eral anti-
avoidance provision has been adopted by the Danish parlia-ment. This anti-
avoidance provision has entered into force as of 1 May 2015.

The anti-avoidance provision entails that protection under Danish dou-ble tax
treaties as well as the EU Parent/Subsidiary Directive and the EU



/

166

Interest/Royalty Directive if ‘…an arrangement or a series of arrange-ments
which, having been put into the place for the main purpose or one of the main
purposes of obtaining a tax advantage that defeats the object or purpose of this
Directive [or tax treaty, as may be], are not genuine having regard to all relevant
facts and circumstances.’ (our translation).

The tax treaty anti-abuse provision aims at implementing the expected outcome of
the BEPS project, specifically action point 6 regarding the preventing of granting
of treaty benefits in inappropriate circum-stances.
…
It is specifically mentioned in the commentary to the act that the onus of proof
regarding abuse lies with the Danish Tax Authorities as they must establish
whether a transaction falls within the scope of the gen-eral anti-avoidance rule, i.e.
that one of the most significant purposes of the arrangement in question has been
to achieve a tax advantage, taking into account all relevant facts and
circumstances.
…
In our view a valid argument can be made that a general anti-abuse rule introduced
now in Danish domestic law does not prejudice the content of existing Danish tax
treaties, which do not themselves contain anti-abuse provisions that mirrors the
wording of the draft anti-abuse provi-sion in Danish domestic law, even of the
Commentaries to the Conven-tion may be read to disallow tax treaty abuse to a
certain extent.
…
An element of concern in the BEPS report in relation to financial trans-actions,
which also may be read to be assumed by the legislator in the Danish act, is the
claim that the suggested general anti-abuse rule in par. 7 of the new limitation of
benefits provision ‘mirrors the guidance in paragraph 9.1, 22, 22.1 and 22.2 to
article 1’. This could be interpreted by the Danish tax authorities such that the
denial of treaty protection in the situations set out in the report which would be
comprised by par. 7 could already be said to be an inherent part of existing Danish
tax treaties, even those without an anti-abuse provision.

Another element of concern in the BEPS report is the reduced threshold for denial
of treaty benefits which we fear would be derived from par. 7
…
The Danish act increases uncertainty in relation to claiming tax treaty benefits in a
number of circumstances. In our view, the new anti-avoid-ance rule may have
impact on the ability for USPF to claim treaty bene-fits in relation to the
transactions described in the opinion. However, it is our assessment that the risk
would be on USPF rather than Bank 1.

Please do not hesitate to contact us, should you have any further ques-tions or be
in need of an elaboration on the above.

Best regards,

Vidne 10”



/

167

Person 46 takkede i en mail samme dato til samtlige modtagere ”for the update on the
Danish tax regime” , men anførte, at ”[t]he client will actually need a letter from Sagsøger
(Advokatfirma) (ideally in the format of the opinion provided last year) discussing whether
these changes have an impact on the analysis / the opinion provided last year” . Vidne 10
skrev tilbage (til samtlige modtagere), at de ”will be happy to provide with a letter in the
format of the opinion of 4 august” og spurgte, om de ønskede en ”fee quote prior to us
draf-ting the letter” , hvilket Person 46 i en efterfølgende mail anmodede om. Vidne 10
sendte herefter en mail med ”an estimated 3,400-3,900 EUR ex. VAT” , hvilket Person 46
accepterede.

Den 24. juli 2015 sendte Vidne 10 en mail til Person 46 med kopi til Person 47, Advokat 3
og Vidne 1 ”attached our opinion confirm-ing our opinion of 4 August 2014” . Den
vedhæftede ”opinion” har bl.a. føl-gende indhold:

”This letter is constituting our confirmation of our legal opinion dated 4 August
2014 (the "Opinion") which was prepared at the request of Advokatfirma 1,
Germany on behalf of Bank 1.

The Opinion considers the Danish liability implications for Bank 1 of act-ing as a
custodian bank in certain transactions over Danish listed equi-
ties entered into by a United States pension fund ( "USPF" ).

We can confirm our legal opinion of 4 August 2014 with regard to the position of
Bank 1 in relation to Danish tax liability, civil law liability for a loss suffered by
the Danish State and Danish criminal liability issues for Bank 1.”

I en mail af 31. juli 2015 til Vidne 10 med kopi til Person 47, Vidne 1 og Advokat 3
anmodede Person 46 om at modtage ”the original” . Vidne 10 svarede den 3. august 2015
med kopi til alle, at ”[t]he opinion is on the way” .

Ved brev af 29. oktober 2015 sendte Vidne 2 en faktura til Bank 1 på 3,650 EUR ”for
assistance during the period 15 July through 15 August 2015” . Af fakturaen fremgår bl.a.
følgende:

”Our fee for reviewing legal opinion in relation to the Danish liability implications
for Bank 1 of acting as a custodian bank in certain transac-tions and for issuing
confirmation legal opinion dated 24 July 2015.”

I en mail fra den 6. november 2015 til Vidne 1 anførte Person 46 følgen-de:

”Hi Vidne 1



/

168

I trust this finds you well.

Our mutual client has called this morning. They got news about a case in Denmark
where the Danish prosecutor has asked for a search at a broker's office in the UK
in relation to a certain (tax driven) transaction carried out in Denmark. They are
concerned whether the underlying transaction is similar to the transactions they
are involved in and / or they could be subject to a similar procedure by Danish
authorities.

Are you aware of the case they were made aware of?

When I attended the IFA congress in early September I listened to a pre-sentation
(attached) rendered by one of your Danish competitors on a Danish topic. I think
you referred to this recent case law in your opinion as well stating that it should
not (materially) impair the analysis. Is it re-lated to the case mentioned above?
Can you please confirm that the issue addressed in the presentation is not relevant
and / or has been taken into account.

Thank you very much for your feedback.

Best regards

Person 46”

Mailen var vedhæftet en præsentation udarbejdet af Kromann Reumert med tit-len
”Pending Abuse Cases in Danmark EU Tax Law Group – IFA 2015” , hvoraf bl.a. fremgår
en overskrift fra The Guardian om, at ”Denmark reveals €800m tax fraud – the country’s
biggest” .

Senere samme dag videresendte Person 46 mailen til Vidne 2 og Advokat 3 med følgende
besked:

”Hi Vidne 2, hi Advokat 3

I hope you are doing well.

I just tried to send an e-mail to Vidne 1 but learnt that he apparently left your firm.

Can you please look into the issue below and revert to me?

Thank you and best regards

Person 46”

Vedhæftet en mail af 6. november 2015 sendte Person 46 ”your opinion rendered in the
case of our common client” til Vidne 2 med kopi til Advokat 3. I emnetfeltet var bl.a.
angivet ”Bank 1” . I en efter-



/

169

følgende mail af 11. november 2015 spurgte Person 46 til muligheden for at holde et
telefonmøde med klienten senere på dagen, hvortil Vidne 2 svarede følgende:

”Person 46,

I am unfortunately in a meeting, but my partner Advokat 3 (who read in copy of
this mail) know both the matter and the general topic, can be available. Will you
forward call in details?

Best regards

Vidne 2”

Person 46 sendte ligeledes den 11. november 2015 en mail til Advokat 3 og Vidne 2 i kopi
med følgende indhold:

”Advokat 3 - thank you for being available on such short notice. I do not know the
exact agenda for the call but I understand that they want to talk about the recent
developments in your country and whether / how they could impact the
contemplated transactions. There will be three participants other than us on the
call: Person 33, Person 52 (both Bank 1) and Person 53 (?).

I have received the following dial in details for the call:

Dial in Number:

Tlf nr. 2

After the signal please use the code 12223 (without #).

Regards

Person 46”

Senere samme sag sendte Advokat 3 følgende mail til Person 46 med kopi til Vidne 2:

”Dear Person 46

Thank you for your email. Below please find a summary of the recent fraud with
Danish dividend withholding tax reclaims which has given rise to the search by
the Danish prosecutor at a broker’s office in the UK mentioned in your initial
email of 6 November 2015.
…
The preliminary investigation by the Danish tax authorities showed that the tax
fraud presumably involved companies reclaiming with-holding tax on dividends
on Danish shares these companies untruth-fully had fictitiously stated that they
owned.



/

170

…
The report from the internal audit department of the Danish tax author-ities was
released on 24 September 2015. The report is not very precise, when it comes to
indicating the exact reasons for the unjustified pay outs of a very large number of
withholding tax reclaims. According to the report the main reasons for the pay out
of fraudulent withholding tax reclaims are lack of control from the tax authorities,
the structure of the data reporting systems for dividends and insufficient
management focus on the processing of claims for refund of withholding tax.

As to the future procedure for handling of withholding tax reclaims, the report
suggests that such procedure should be based on registration of each individual
recipient of dividends and that no refund should be made unless the party seeking
a refund is registered as recipient of the dividend in question.
…
Due to the significant political astonishment having been triggered by this, we
anticipate that all cases pertaining to the matter of reclaiming withholding tax on
dividends and the basis thereof will be subject to in-depth consideration by the
Danish tax authorities. Further, it is likely that the procedure for reclaim of
withholding tax may be tightened such that future reclaims will be subject to
increased documentation re-quirements, which in turn may prolong and
complicate the dividend withholding tax reclaim process.

As a direct consequence of the recent fraud with Danish dividend with-holding tax
reclaims, there has been some political and media focus on the taxation of stock
lending transactions. The reason for the focus was that it was believed that an
uncertainty as to the entitlement to divi-dends in stock lending transactions could
have led to both the lender and the borrower in securities lending transaction
seeking reclaims of Danish withholding tax on shares comprised by a securities
lending transaction. As far as we are informed further investigations regarding the
fraud with Danish dividend withholding tax reclaims have, how-ever, showed no
indications of both parties in a securities lending trans-action seeking a reclaim of
Danish withholding tax.

I look forward to speaking with you and our mutual client later this af-ternoon.

Kind regards

Advokat 3”

Person 46 takkede efterfølgende for mailen.

Den 16. november 2015 sendte Advokat 3 følgende mail til Person 46 med kopi til Vidne
2:

”Dear Person 46

Thank you for a pleasant conference call last Friday.



/

171

In order to keep you and our mutual client updated on the latest devel-opments in
the case concerning fraud with Danish dividend withhold-ing tax reclaims, below
please find an outline of the latest develop-ments.
…
As the investigation continued, it became clear that the fraudulent amount was
much larger than initially believed. Today, the DTA an-nounced that they have
filed a follow-up report with the SEC in the amount of DKK 2.9bn (approx. EUR
0.4bn). The total suspected fraudu-lent amount thereby exceeds DKK 9bn
(approx. EUR 1.2bn).

The DTAs preliminary investigation showed that the tax fraud presum-ably
involves companies reclaiming withholding tax on dividends on Danish shares
these companies untruthfully had fictitiously stated that they owned. Allegedly,
the documentation provided to the DTA as ba-sis for the reclaims was falsified,
but the factual circumstances currently disclosed are still very scarce.

Based on information published today by the Danish newspaper, Berlingske
Tidende, which according to the newspaper is based on court documents, SEC’s
investigation with regard to the initial fraud of DKK 6.2bn (approx. EUR 0.8bn)
focuses primarily on 12 specific compa-nies and a British financier.

The suspected fraud has allegedly been made possible by the construc-tion of false
share certificates, share transfers and temporary share loans, of Danish listed
shares, by a company in which the British fi-nancier is a registered “director” .
According to the published informa-tion, the company’s 3 subsidiaries in England
and Dubai, respectively, as well as Luxembourg registered company, have also
been involved in the fraud, however no details as to their involvement, have been
dis-closed.

According to the published information, falsified dividend advices were
subsequently issued by 4separate companies, on behalf of 132 companies in the
US and Malaysia, showing that these companies paid withholding tax of 27% on
received dividends. According to the pub-lished information, the British financier
is allegedly connected to all four companies.
…
Kind regards

Advokat 3”

Person 46 takkede for mailen, ”which I forward to the client (cc’ed) by this reply e-mail” .

Den 11. november 2015 sendte Person 54 hos Sagsøger (Advokatfirma) en mail til
Advokat 3 med kopi til bl.a. Vidne 2, hvor emnet an-



/

172

gav at vedrøre ”Sags nr. 063007-0001, Advokatfirma 1, vedrørende Bank 1, er nu oprettet”
. Af mailen fremgår i øvrigt følgende:

”Kære alle
Der er i dag oprettet nedenstående sag:

Sags nr. 063007-0001
Sag vedrørende Bank 1
Klient nr. 063007
Klient navn Advokatfirma 1

Ansvarlig jurist Vidne 2
Sagsbehandler Advokat 3
Sagsbehandler 2
Sekretær Person 55
Sagsoverdrager

Hvidvask Nej Ingen hvidvask - Adv.firma i EU el. USA
Sidste hvidvasktjek:11-11-15

Kreditvurdering Udenlandsk, ingen vurdering
Faktureringsfrekvens Kvartal
Fakturakrav Faktura og følgebrev

Særlige vilkår Nej
Budget Nej 0”

Person 53 med mailadressen E-mailadresse 1 sendte den 11. november 2015 en mail til
Person 46 med kopi til ”Person 56; Person 52; Person 33; Advokat 3; Person 57; Person
58” , hvoraf bl.a. fremgår følgende:

”I would suggest a call on Friday. Let me confirm what times work on this end.

On Wed, Nov 11, 2015 at 8:37 AM, Person 46 <E-mailadresse 2> wrote:
Person 53, All

In case we cannot hold the call today I would be available on Thursday before
4.30 PM (CET) or on Friday all day.

Advokat 3 of Sagsøger (Advokatfirma) (cc'ed) who has provided the Danish
opinion has sent me the following summary of the issue:”

Ved brev af 21. januar 2016 sendte Vidne 2 en faktura til Bank 1 på 3,200 EUR ”for legal
services rendered in November and De-cember 2015” . Af fakturaen fremgår bl.a.
følgende:

”Our fee, including
- telephone conversation with Person 46



/

173

- review of opinions
- conference call on 13 November 2015
- various legal investigations
- update on the latest development re. withholding fraud case, and
- varios email correspondance in the period.”

Ved mail af 18. marts 2016 rettede Vidne 1 fra Advokatfirma 6 henvendelse til Person 46
og Person 47. Mailen har bl.a. følgende indhold:

“Dear Person 46 and Person 47

I hope you are both keeping well.

Apart from alerting you to the fact that I have recently changed my af-filiation
from Sagsøger (Advokatfirma) to Advokatfirma 6, I just wanted to briefly update
you on the recent developments in relation to dividend withholding tax re-claims.

Yesterday, Thursday 17 March, the Danish tax authorities announced that they will
begin to process claims for refunds of dividend taxes again. The claims for
refunds of dividend taxes were put on hold on 24 August 2015 as a result of an
ongoing investigation into large-scale criminal offences concerning refund claims.
…
Please note that when submitting claims for refunds of dividend tax,
documentation must be enclosed/attached to the fact that:
• the claimant has received Danish dividends,
• the claimant is the beneficial owner of the dividends (including
whether the shares have been borrowed under a share loan agreement),
• Danish dividend tax has been withheld,
• the claimant is liable to pay tax in another country covered by a
double taxation agreement at the time the dividend distribution was agreed.
…
It is in our view likely that the Danish tax authorities may not yet be able to
process all refunds claim within 6 months due to the fact that the processing of all
claims has been suspended in the period from 24 Au-gust 2015 until 17 March
2016. It is therefore important to ensure that all the necessary documentation and
information is submitted in order to qualify for the interest compensation should
the refund process exceed 6 months.

Please feel free to revert to me, should you have any questions in rela-tion to the
above or the current Danish dividend tax rules or contro-versy in general
Med venlig hilsen/Kind regards

Vidne 1”

Person 46 videresendte den 21. marts 2016 mailen til ”Udenlandsk virksomhed 7 <E-
mailadresse 3>, "Person 52" <E-mailadresse 4



/

174

>, E-mailadresse 5 ” samt i kopi til Person 47 med følgen-de besked:

”All

Please find below an update on the Danish WHT issue we received from Vidne 1
on Friday and which might be relevant for your transactions. Vidne 1 prepared the
initial Danish opinion but has changed firms since then.

Please let us know if you want to discuss.

Best regards

Person 46”

Den 16. februar 2017 sendte Person 47 en mail til Vidne 10 med kopi til Vidne 1, Advokat
3, Person 51 og Person 48 samt Person 59 fra Advokatfirma 1. Mailen har følgende
indhold:

”Dear Vidne 1, dear All,

Our client Bank 1 has asked for an update on the ap-proach to cum/ex transactions
in Denmark. They specifically referred to a settlement case involving the Danish
tax authorities and a UK based company called Udenlandsk virksomhed 1. Have
you heard anything about this case? Any (general) update on this topic would be
greatly appreciated.

By the way, you my have heard that Person 46 left Advokatfirma 1 at the end of
last year, so I have copied our tax partner Person 59, in case his technical expertise
is required.

Best regards
Person 47”

Advokat 3 skrev tilbage samme dag til Person 47 og samtlige kopimodtage-re (med
undtagelse af Vidne 1), hvor han anførte følgende:

”Dear Person 47

Thank you for your email. Please be informed that Vidne 1 has left Sagsøger
(Advokatfirma).

We will be happy to provide Bank 1 with an update on the approach to cum/ex
transactions in Denmark. The settlement case involving the Danish tax authorities
and a UK based company called Udenlandsk virksomhed 1 og 6, that you are
referring to, relates to the Danish withholding tax reclaims fraud case.



/

175

Please let me know if the update should in the form of an update of the previous
opinion or the update should solely focus on the recent devel-opments in the
approach to cum/ex transactions in Denmark.

Best regards

Advokat 3”

Person 47 besvarede mailen samme dag med kopi til alle modtagere, hvor han takkede og
bl.a. anførte, at “Bank 1 is just asking for an imformal update ba-sed on your market
intelligence” .

Dagen efter sendte Advokat 3 følgende mail til Person 47 samt kopimodta-gerne (med
undtagelse af Person 51):

”Dear Person 47

Below please find a general outline of the most recent developments with respect
to refunds of Danish withholding tax
on dividends.

There is increased scrutiny and additional documentation requirements in relation
to refunds of Danish withholding tax on dividends as a re-sult of fraudulent
dividend withholding tax reclaims.
…
The preliminary investigation by the Danish Tax Authorities showed that the tax
fraud presumably involved companies reclaiming with-holding tax on dividends
from Danish shares that these companies un-truthfully claimed to own. Allegedly,
the documentation provided to the Danish Tax Authorities as the basis for the
reclaims was falsified, but the factual circumstances disclosed in August 2015
were very scarce. Today, the fraud is assessed to amount to approx. DKK 12.5bn
(approx. EUR 1.68bn). As the fraud has been uncovered, the amount es-timated to
have been lost has been adjusted in several steps to the cur-rent estimate.

According to the press, the company Udenlandsk virksomhed 1 owned by Mr
Person 1 is under suspicion to have been heavily involved in the dividend reclaim
fraud. Mr Person 1 is currently living in Dubai.

As a consequence of the investigations of the fraudulent withholding tax reclaims,
stricter documentation and information reporting require-ments have been
implemented in relation to reclaims of Danish with-holding taxes on dividends.
The new documentation requirements entail that the Danish Tax Authorities
generally will request the follow-ing documentation and/or information to be
submitted along with the reclaim request:

o Information about whether the claim is filed by an agent, and if
so, a power of attorney from the



/

176

beneficial owner of the shares is required to be submit-ted. The
power of attorney must allow the agent to act on behalf of the
beneficial owner vis-à-vis the Danish Tax Authorities. If
intermediary agents are used, the power of attorney must
specifically cover all these in-termediary agents.

o A proof of purchase from the shareholder concerning the shares
in the dividend distributing companies.

o Information about whether the shares are part of a share lending
arrangement, and if so, copies of the loan agreements and other
relevant documentation.

o Dividend notes/vouchers containing information about the
number of shares held, the amount distributed as dividends, the
amount withheld as dividend tax and the net amount paid to the
shareholder by the dividend distributing company.

o Statement of accounts/deposits from the shareholder´s bank
showing the number of shares held at the time of the
distribution.

o Documentation for the transfer of funds from the dis-tributing
company via intermediary banks to the bank or the account of
the beneficial owner of the shares.

The request for information about whether the shares are part of a share lending
arrangement will most likely entail that the Danish Tax Author-ities will examine
all securities lending arrangements in detail prior to a refund of dividend
withholding tax being made.

Best regards

Advokat 3”

Person 59 sendte den 24. marts 2017 følgende mail til Advokat 3:

”Dear Advokat 3,
Dear Person 60,

In 2014 and 2015 resp. you provided Bank 1 with state-ments on the treatment of
certain stock trades und Danish and Belgium law resp. Bank 1 has now been
approached by the Ger-man Deposit Insurance Association
(Einlagensicherungsverein) with the question of whether as a result of those trades
the bank needs to provide for risk in its financial statements. We would need your
help for the bank to be able to take a view in this regard?

May I suggest that we have a call before you start any work so as to make sure
that we can explain to you in detail what is needed. Would you be available for
such c all sometime next week?

Best regards,



/

177

Dr. Person 59”

Advokat 3 skrev tilbage samme dag med kopi til Person 47 og Person 60 hos
Advokatfirma 1, at han var ”out most of next week, but Friday next week I am available
for a call all day” . Opkaldet blev efterfølgende aftalt til ”Friday 3pm” .

I forlængelse af opkaldet sendte Advokat 3 følgende mail den 4. april 2017 til Person 59 og
Person 47:

”Dear Person 59 and Person 47

With reference to our conference call last Friday I can confirm that Dan-ish law
has no concept of secondary tax liability for withholding taxes. Furthermore I can
confirm that prevailing court and administrative practice do not support a liability
for Danish withholding tax for a cus-todian bank acting solely in its capacity of
custodian bank without any involvement in the process of reclaiming
Danish withholding tax.

Kind regards

Advokat 3”

Person 47 besvarede mailen samme dag med kopi til Person 59 og Person 61 hos
Advokatfirma 1, hvor han anførte følgende:

”Dear Advokat 3,

Many thanks for your time on Friday and your email confirmation. As we need to
base out confirmation (from a German law perspective) on your statement, would
it be possible to include a reference to your anal-ysis in 2014 and confirm that
since then the situation has not changed.

Otherwise your email will be extremely abstract and not show any ref-erence to
securities trading transactions. I am mindful but also opti-mistic that such
confirmation does not create a conflict of interest for you.

Best regards
Person 47”

Forklaringer
Sagsøger 3, Sagsøger 2, Sagsøger 4, Sagsøger 1, Vidne 1, Person 51, Vidne 10, Vidne 2,
Vidne 4, Vidne 5, Vidne 7, Vidne 6, Vidne 9, Vidne 8 og Vidne 3 har afgivet forklaring.



/

178

Sagsøger 3 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Sagsøger 3 blev født i 1954. Han blev uddannet cand.jur. i 1977 og beskikket advokat i
1982. Sagsøger 3 har siden 2008 været vi-denpartner i Sagsøger (Advokatfirma).
Derudover underviser han på blandt andet Køben-havns Universitet. Sagsøger 3 er
ansvarlig for Sagsøger (Advokatfirma)s in-terne compliance og videnarbejde, og han
rådgiver om blandt andet konfliktløs-ning og rekonstruktion. Sagsøger 3 har tidligere været
[ Udeladt ]

Han har herudover forklaret, at han var [ Udeladt ] Han blev tilknyttet Sagsøger
(Advokatfirma) med virkning fra 1. januar 2008. Han fik allerede et par år tidligere en
henvendelse fra Sagsøger (Advokatfirma), som han afslog, da han sad med kom-
missionsarbejde. Han skulle være chef for advokatfirmaets viden-afdeling. Den-ne afdeling
blev reelt nedlagt i foråret 2010 efter en sag, hvor der var problemer med håndtering af
hvidvasklovgivningen. Han meddelte Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse, at han ikke fandt
det eksisterende system holdbart. Et af problemerne var, at medarbejderne fik alt for mange
konfliktmails, som så til sidst slet ikke blev læst. I løbet af 2010 og 2011 blev der oprettet
en ny afdeling, en complianceafde-ling, der havde omkring 10 medarbejdere tilknyttet, og
som behandlede spørgs-mål om hvidvask og konflikttjek. Konflikttjek er generelt
karakteriseret ved, at man ved yderligere undersøgelser kan opnå en højere og højere grad
af sikker-hed for, at der ikke er interessekonflikter, men at man aldrig helt kommer i ”mål”
. Man kan ikke opnå fuldstændig sikkerhed. Hvis der er en interessekon-flikt, medfører det,
at man ikke kan tage sagen. Spørgsmålet er så at sige, hvor langt man skal gå for at
undersøge, om der er en konflikt.

Sagsøger (Advokatfirma)s ”Instruks 2: Konflikttjek” (”Samlet instruks for sagsadministra-
tion” af april 2016) er stilet til medarbejdere, der ikke er jurister, men som arbej-der
sammen med jurister. Den sagsansvarlige er typisk en partner. Sagscontrol-leren er en af de
10 medarbejdere, der er tilknyttet compliance og sidder i hver deres afdeling. I
skatteafdelingen har man f.eks. sin egen controller. Der er søg-bare oplysninger for alle
sager, både verserende og afsluttede. Der er også et dokumentsystem, der indeholder alle
worddokumenter. Det bruges ikke ved konflikttjek, fordi der normalt genereres for mange
hits ved en fritekstsøgning til, at det er håndterbart. En betydelig del af øvelsen med at
indføre et nyt sy-stem var netop at undgå unødige henvendelser. Han er compliancepartner
og



/

179

også formand for konflikt– og etikudvalget i Sagsøger (Advokatfirma). Han får flere gange
dagligt henvendelser. Sagsøger (Advokatfirma) var utvivlsomt det første advokatfirma, der
gjorde en effektiv indsats i forhold til hvidvaskområdet og i forhold til at foreta-ge
konflikttjek. Det er hans bestemte indtryk, at der ikke er nogen firmaer, der gør det bedre.
Han har undervist 4-5 gange årligt på advokatuddannelsen med kurser af en dags varighed
om netop dette emne.

Avisartiklerne i foråret 2016 om udbytteskandalen gav anledning til, at Vidne 3 og Person
3 foretog visse undersøgelser. Fra midten af april 2016 havde Vidne 3 foretaget søgninger
vedrørende forskellige aktielånsformer med henblik på at se, hvordan porteføljen i
Sagsøger (Advokatfirma) så ud på dette felt. De havde hørt, at Advokat 2 havde foretaget
rådgivning. Vidne 3 sagde, at de måske skulle søge efter noget andet end det, de havde søgt
på hidtil, hvorefter der dukkede nogle sager op, herunder et par legal opinions vedrørende
aktielån m.v. Han havde ikke set sådanne legal opinions før. De var lavet af Advokat 3,
formentlig fordi det var ham, der sad med det. Han var ik-ke selv vild med den type
aktiviteter, som den type institutioner, der modtog rådgivningen, foretog sig. Advokat 3
forklarede efter bedste evne, hvad det gik ud på. Han konstaterede selv, at der var en ejertid
på en uge. Han sagde til Vidne 3, at der juridisk næppe var noget at komme efter. Han var
dog nervøs for, at Sagsøger (Advokatfirma) ville blive involveret i medieomtale på et
senere tidspunkt. Han foreslog dog ikke, at Sagsøger (Advokatfirma) skulle trække
”stikket” på det. Det blev besluttet, at ”det var, som det var” . Han sagde dog til Advokat 3,
at de fra kli-enten skulle have en bekræftelse på, at faktum var i ”orden” .

Han og kolleger i Sagsøger (Advokatfirma) så i 2016 på udbudsmaterialet fra
Skatteministeri-et med den tanke, at de gerne ville have undersøgelsen, hvis de var
interesse-konfliktfri. Et af hans ”aktiver” var, at han havde deltaget i undersøgelseskom-
missioner. Opgaven var fast defineret i kommissoriet. Den bestod overordnet i en
gennemgang af materialet og redegørelse for myndighedernes håndtering af sagen samt en
undersøgelse af spørgsmålet om eventuelt disciplinært ansvar for embedsmænd. Udtrykket
”den formodede svindel” opfattede han bl.a. som en ”civilist” -betegnelse for noget
strafbart. Han læste grundigt ”Spørgsmål og svar til udbuddet af advokatundersøgelsen fra
den 2. januar til 17. januar 2017” . Han fandt det naturligt, at spørgsmålet om
embedsmænds disciplinære ansvar skulle undersøges, og at man ikke måtte kompromitere
en strafferetlig efter-forskning. Han fandt det ejendommeligt, at det var en del af
kommissoriet, at Sagsøger (Advokatfirma) ved undersøgelsen bare skulle lægge
Kammeradvokatens konklu-sioner til grund vedrørende hjemsendte embedsmænd. Han
forestillede sig op-gaven løst på den måde, at han ville sætte sig ind i materialet,
strukturere det og præsentere det for sine tre kolleger, der skulle deltage i undersøgelsen.
Der skulle nødvendigvis være en skatteretlig vinkel på det – en beskrivelse af de
skatteretlige rammer – men da undersøgelsen ikke egentlig indebar skatteretli-ge
vurderinger, regnede han ikke med, at opgaven ville komme til at belaste



/

180

Sagsøger 2 fra skatteafdelingen nævneværdigt. Der var derfor kun alloke-ret få timer til
Sagsøger 2. Der var allokeret 740 timer til ham selv. Han forestillede sig, at hovedopgaven
ville være at præsentere faktum, men at de næppe ville finde noget nyt, henset til at der
forelå fire tidligere rapporter, hvoraf tre af dem var offentligt tilgængelige. Rigsrevisionens
rapport var forventeligt ganske kri-tisk.

Materialet blev lagt på et Sharepointsystem. Der var en hemmelig del med op-lysninger fra
efterforskningen. Han og Advokat 8 gen-nemgik faktum sammen. Advokat 8's felt var
ansættelsesret. Hun lavede også udkast til de ansættelsesretlige vurderinger, som Sagsøger
1 stod for. De fik at vi-de, at de havde modtaget alt relevant materiale, og at hvis der var
tvivl om no-get, måtte de søge svar i det materiale, de havde adgang til. De kunne ikke af-
høre eller stille skriftlige spørgsmål til de involverede embedsmænd. De konsta-terede, at
tilrettelæggelsen af arbejdet med aktieudbytterefusion var foretaget på den måde, at en
medarbejder fik anmodninger ind og efterkom disse. Der var ingen kontrol. Man havde
fravalgt at anvende officialmaksimen. Svindel-måden var derfor underordnet. De fik oplyst
størrelsen og antallet af udbetalin-ger. De havde ingen navne og kunne derfor ikke se,
hvem der modtog pengene. Han har ikke set konkrete anmodninger om refusion før nu i
forbindelse med denne retssag.. Han var inde over det hele. Spørgsmålet om ændringer i
proce-durer og arbejdstilrettelæggelse var en udpræget revisoropgave. Han og Sagsøger 1
har læst hele rapporten. Sagsøger 1 læste fuldt ud det faktum, som han og Advokat 8
beskrev. Sagsøger 4 deltog også i korrekturlæsning. Han er sig ikke be-vidst, at han har set
anmodningerne om refusion af udbytteskat sendt til SKAT i f.eks. april 2015 inden denne
sag. Han mener ikke, at han har set dem. Advokat 8, der var den anden advokat, der var
inde på Sharepoint-sitet, har i hvert fald ikke omtalt, at hun har været inde på dem.

Terminologien ”uvildig undersøgelse” forudsatte, at man ikke havde relationer til eller var
”fedtet ind” i noget eller nogen, som skulle undersøges. Han og kol-legerne tjekkede derfor
fra starten op på SKAT og Skatteministeriet. I takt med, at navne på embedsmænd dukkede
op, foretog de konflikttjek på disse. Der er foretaget konflikttjek af alle undersøgte
embedsmænd. De havde fokus på at have den tilstrækkelige distance til deres hvervgiver
og de personer, der skulle undersøges. De skrev i tilbuddet, at de havde den højest mulige
uafhængighed, fordi de havde undersøgt for interessekonflikter i traditionel forstand, men
også undersøgt i enhver anden tænkelig henseende. Han tror, at han substantielt har
formuleret sætningen ”fremstår med den højest mulige uafhængighed” i tilbud-det fra
januar 2017. Det er udtryk for en målretning af habilitetskravet i forhold til det opdrag,
man skal påtage sig. Det er også udtryk for, at man selvfølgelig opfylder kravet til god
advokatskik.



/

181

Påtagelsen af opgaven indebar ikke et sideskifte i advokatetisk forstand. Han var
opmærksom på habilitetskravene i punkt 1.3 i udbudsbekendtgørelsen om
advokatundersøgelsen af 21. december 2016, herunder formuleringen ”de per-soner,
selskaber m.v., som kan være involveret i den formodede svindel med tilbagesøgning af
indeholdt udbytteskat” . Han forstod det sådan, at man ikke måtte have klientmæssige
relationer til Person 1 og dennes selskaber. Hvis man selv havde rådgivet om svindel,
skulle man ikke give tilbud på undersø-gelsen. Han var også opmærksom på punkt 19,
”Habilitetserklæring” , i af-taleudkast for advokatundersøgelsen af 13. januar 2017,
herunder formulerin-gen ”de personer, selskaber m.v. som er omtalt i kommissoriet og/eller
beslut-ningsforslag af 16. december 2016 om nedsættelse af advokatundersøgelse” . Han
regnede med, at meningen var den samme med de to formuleringer. Han opfattede
indholdet på samme måde, selv om formuleringen var ændret. Han gjorde ikke
Skatteministeriet opmærksom på ændringen. Hvis nogen ændrer i formuleringen, må de
selv vide hvorfor. Ministeriet havde angivet, at der var nogle bestemte personer eller
selskaber, han og kollegerne ikke måtte have rela-
tion til. Det eneste navn, han havde kendskab til, var Person 1. Han fandt
ikke, at kravene gav meget mening, fordi der ikke blev nævnt navne. Han fandt tillige de
anførte formuleringer samt formuleringen i punkt 12 i ”Spørgsmål og svar til udbuddet af
advokatundersøgelsen fra den 2. januar til 17. januar 2017” arrogant, fordi det var umuligt
at foretage tjek i forhold til navne, som Skatte-ministeriet ikke ville udlevere. Det
arrogante ligger i, at advokater har ansvaret for habiliteten, men der var en betydelig
”informationsasymmetri” . Skattemini-steriet sagde, at man ikke måtte have med en række
personer at gøre, som man imidlertid ikke ville udlevere navnene på. De havde blot fået at
vide, at der var tre politianmeldelser. Man ved i dag, at Bank 1 var omtalt i en af
politianmeldel-serne. Sagsøger (Advokatfirma) ville selvfølgelig ikke have budt på
undersøgelsen, hvis man havde vidst dette. Emnet kan imidlertid ikke have været vigtigt
for Skattemini-steriet, når de ikke ville oplyse navnene. Hvis Bank 1 var blevet
”blacklistet” af Skatteministeriet, ville Sagsøger (Advokatfirma) ikke have budt. Han fandt
det naturligt, at ministeriet på tidspunktet for ”Spørgsmål og svar til udbuddet af
advokatun-dersøgelsen fra den 2. januar til 17. januar 2017” ikke ville give navne på perso-
ner og selskaber, som var under efterforskning. Han spurgte ikke senere efter navnene i
politianmeldelserne, da Sagsøger (Advokatfirma) blev valgt.

Han brugte juleferien i 2016 på at læse udbudsmaterialet. Han meddelte ledel-sen, at den
opgave kunne de fint løse, blot der ikke var interessekonflikter. Han og Vidne 3 tjekkede
konflikter i sagsstyringssystemet i forhold til Skatteministeriet, SKAT, visse embedsmænd
samt Person 1 og dennes sel-skaber. Han var allerede i 2016 klar over, at Person 1
angiveligt havde mod-taget rådgivning af en dansk advokat. De foretog også en
fritekstsøgning på ”Person 1” . De talte med Sagsøger 2 fra skatteafdelingen. Enten han
selv eller Vidne 3 talte endvidere med Vidne 2 fra skatteafdelin-gen. Han vil undre sig
meget, hvis ikke partnerne i skatteafdelingen talte sam-



/

182

men. Han havde set Advokat 3's legal opinion fra 2016 – den var uproblema-tisk i forhold
til at påtage sig undersøgelsen. CV’et for Sagsøger 2 og Vidne 10 gav ikke anledning til
overvejelser om konflikt. De overvejede ikke at tage alle sager med rådgivning om
udbytteskat op til undersøgelse af mulig interessekonflikt, hvorved de også lagde vægt på,
at fokus for undersø-gelsen jo var vurdering en forvaltningsmyndigheds mere eller mindre
adækva-te håndtering af en udvikling. De foretog ikke konflikttjek i forhold til opdrag for
amerikanske pensionskasser. Efterfølgende har han fundet en ældre sag og tre sager fra
foråret 2018, ligesom han senere er han stødt på rådgivningen til Bank 1 i 2014. Hvis han
var stødt på rådgivningen til Bank 1, da Sagsøger (Advokatfirma) påtog sig undersøgelsen,
ville det næppe have gjort nogen forskel, da der var tale om en legal opinion, der
fremtræder som angående en lovlig aktivitet, der ikke var genstand for undersøgelse. Han
ville ikke have budt på undersøgelsen, hvis han havde kendt til Sagsøger (Advokatfirma)s
rådgivning af Bank 1 og samtidig havde fået op-lyst, at Bank 1 var anmeldt til SØIK. Han
havde i forbindelse med sin læsning af sagens dokumenter i julen 2016 noteret sig omtalen
af den såkaldte ”Early war-ning” i Rigsrevisionens beretning, side 25 og 30. Det angik
uenighed om skatte-mæssige positioner vedrørende aktielån – ikke at aktielån havde noget
at gøre med svindel.

De tre kolleger, der deltog i undersøgelsen, vidste, at han foretog konflikttjek-ket. Han
konfererede ikke med de andre, men anså sig bemyndiget til dette. Han samarbejdede om
dette med Vidne 3, der ikke er advokat. Han kan ikke huske præcis, hvilke folk han i
forbindelse med konflikttjekket talte med i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling og
ved hvilke lejligheder. De drøftede, at de skulle afgive tilbud m.v. Der var ikke nogen, der
mente, at der var et pro-blem. Man havde i skatteafdelingen kendskab til undersøgelsen af
SKATs for-hold og til, at en partner fra afdelingen deltog i undersøgelsen. Derfor ville det
overraske ham ”helt vildt” , hvis ikke der blev talt sammen i skatteafdelingen om sagen.
Han kan ikke komme det nærmere, hvad der menes med formulerin-gen ”I forbindelse med
udbuddet blev der igen taget kontakt til partnere i Sagsøger (Advokatfirma)s
skatteafdeling” , som fremgår af Sagsøger (Advokatfirma)s påstandsdokument, side 13,
punkt 6.6. Han eller Vidne 3 talte med Vidne 2. Han kan ikke nærmere huske, hvad
samtalen angik. Han mener, at Vidne 3 fore-tog fritekstsøgning på ”Person 1” ,
”Udenlandsk virksomhed 1” og andre af Person 1's selska-
ber – dvs. den i medierne omtalte kreds. De bruger generelt ikke fritekstsøgnin-
ger i forbindelse med konflikttjek. De havde henset til undersøgelsens ramme og fokus
ikke foretaget en fritekstsøgning på f.eks. ”aktielån” . Dette emne var ikke omfattet af
deres opdrag. Der blev ikke ved tilbudsafgivelsen af 24. januar 2017 til Skatteministeriet
oplyst, at Sagsøger (Advokatfirma) kunne have rådgivet en aktør i udbyttesagen. Foreholdt
mail af 4. april 2017 fra Person 47 til Advokat 3, hvoraf bl.a. fremgår ”I am mindful but
also optimistic that such confirmation does not create a conflict of interest for you” , tror
han, at der er tale om en gene-rel udtalelse, som angik, at man i Sagsøger (Advokatfirma)
havde talt om, at man ikke kunne



/

183

tage sager angående tvister om udbytterefusion. Det ville overraske ham meget, hvis
Advokat 3 skulle have orienteret Person 47 om, at Sagsøger (Advokatfirma) var i gang
med den omhandlede undersøgelse.

Han mener samlet set, at Sagsøger (Advokatfirma) i forbindelse med påtagelsen af advoka-
tundersøgelsen kontrollerede for interessekonflikter i væsentlig højere grad end normalt.
Det var en politisk ømtålelig sag, der krævede et ekstra konflikttjek. Når man påtager sig
en sag med stor offentlig bevågenhed, og opdragsgiver er den danske stat, må der
selvfølgelig ikke være en interessekonflikt. Han er helt opmærksom på, at det er
advokatens ansvar og pligt at afklare dette, men klien-ten må også samarbejde og gøre
opmærksom på, hvis særlige interessemodsæt-ninger skal undgås. Det var indlysende, at
hvis de undervejs blev præsenteret for et forhold, der kunne give anledning til
interessekonflikt, ville de straks be-de om et møde med departementschefen. Efter
påtagelsen af undersøgelsen var det klart efter Danske Advokaters kodeks om
advokatundersøgelser, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke kunne påtage sig sager for
hvervgiveren, som angik temaet for un-dersøgelsen. Hos Sagsøger (Advokatfirma) var det
tilmed aftalt, at man ikke kunne påtage sig sager for parter, der havde fået udbytterefusion,
men hvor der var sket tilba-gekaldelse af forvaltningsakten herom. Vidne 3 talte med
nogen af partnerne i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling om dette – vist i foråret
2017. Han gjor-de sig overhovedet ikke overvejelser om habilitet i anledning af
formuleringen om ”Vurdering og udarbejdelse af legal opinions…” i tilbuddet på side 20.
Det var forfattet af skatteafdelingen. Det var uden for hans forestillingsevne, at der kunne
være et problem med dette. Han tænkte ikke på, at det kunne være råd-givning, som var så
tæt på den formodede svindel, at man skulle ”et spadestik dybere” med konflikttjekket. De
vurderede, at det ville styrke deres tilbud, hvis de allierede sig med nogen, der ikke var
advokater. Han ringede derfor til Person 20, som han kendte fra
Skattefradragskommissionen, og som var re-visor og partner i et mindre revisionsfirma.
Denne kontrollerede, at firmaet var uafhængigt i forhold til Skatteministeriet og SKAT. Der
var ikke en controller fra Sagsøger (Advokatfirma) tilknyttet advokatundersøgelsen.

Umiddelbart efter offentliggørelsen af, at Sagsøger (Advokatfirma) havde fået opgaven,
rin-gede en journalist og spurgte, om Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet
amerikanske pen-sionskasser. Han meddelte, at de havde vendt hver en ”sten” . Han
orienterede straks Vidne 4, der var souschef i Proces og Administration i Skatteministeriet.
Hun meddelte, at man var klar over, at alle, der kunne påtage sig undersøgelsessagen, på et
tidspunkt ville have rådgivet en eller anden. In-den kick-off-mødet den 13. marts 2017
havde han et møde under fire øjne med Skatteminister. De talte ikke om Sagsøger
(Advokatfirma)s habilitet.

Han og kollegerne agerede på et kommissorium defineret af klienten. De havde adgang til
et Sharepoint-site. Det var ikke en kommissionsundersøgelse, kun en advokatundersøgelse.
Baggrunden for omtalen af ”Det skriftlige grundlag” i



/

184

punkt 2.2 i Sagsøger (Advokatfirma)s advokatredegørelse af 15. december 2017 var, at de
havde fået at vide, at de ikke ville få navne stillet til rådighed. Det undrer ham ikke, at der
på sitet ikke var materiale om politianmeldelsen af Bank 1. De skulle jo ikke undersøge,
om der var begået noget strafbart. Han husker ikke, om han så de andre politianmeldelser
på den hemmelige del af sitet. Efter at have påta-get sig opgaven blev de ført ind i
materialet, herunder hvordan sitet så ud. Der var materiale fra SKAT og Skatteministeriet
uploadet af de respektive myndig-heder, der ikke måtte se hinandens materiale. De fik også
adgang til materiale sendt af SKAT til bagmandspolitiet på det hemmelige site. Sharepoint-
sitet fun-gerede dårligt i starten – det blev dog bedre senere. Det var nærmest umuligt at
søge. Man kunne ikke kopiere fra siderne, der var uploadet på en måde, så man ikke kunne
klippe i det. Processen var medvirkende til, at midtvejsmødet om-kring Sankt Hans blev
udskudt et par måneder. Han modtog i almindelighed det materiale fra Skatteministeriet,
som han bad om. Han undrede sig over, at man i en uvildig undersøgelse skulle lægge en
”vildig” undersøgers – Kamme-radvokatens – konklusioner til grund.

Han modtog i en mail af 17. marts 2017 pressemeddelelser fra Vidne 4. Han og kollegerne
modtog også ansættelseskontrakter for ledende med-arbejdere i SKAT. De modtog også en
medarbejdersag på Person 62. Den var ikke på sitet og blev derfor taget med ”tang” efter
omtale i pressen. Han skrev i en mail af 26. juni 2017 til Vidne 4, at det kunne have
betydning for det samlede risikobillede, hvordan Person 62's sag var blevet håndteret. Der
blev draget personalemæssige konsekvenser for Person 62. Det indgik også i vur-deringen
af Person 62's overordnede. Når de fik oplysninger om nye medar-bejdere, der dukkede op,
foretog de konflikttjek af dem. Han har ikke rekvireret ansættelseskontrakter løbende. Han
vil tro, at Advokat 8 har gjort dette.

Sagsøger (Advokatfirma) abonnerer hos et medieovervågningbureau. Dette gør, at artikler
havner på firmaets intranet, når firmaets navn dukker op i historier i medierne. Det er sat
op med en overskrift og et link til den pågældende artikel. Han læser dog sjældent
medienyheder på intranettet, men følger i øvrigt med i medierne. Han kan have set
medieomtalen den 10., 11. og 12. juli 2017, men han kan ikke huske det. Han var på
arbejde i den pågældende uge. Han reagerede i juni 2017 på medieomtalen af sagen om
Person 62, fordi det kunne have en relevans i forhold til undersøgelsen, herunder om
ledende medarbejdere i SKAT lod ham blive siddende for længe på udbytteskatteområdet.

Han og Sagsøger 1 havde et møde med SØIK i starten af april 2017. Han holdt også et
møde i maj 2017 med SØIK, hvor han var alene. I slutningen af au-gust 2017 havde han,
Sagsøger 1 og statsadvokat Vidne 7 en uformel samtale ved et tilfældigt møde i lufthavnen.
Ved mødet med SØIK i april 2017 blev der fortalt om sagens opkomst, sikkerhedsclearing
og at der hav-de været politisk interesse for sagen. Vidne 7 fortalte, at han hav-



/

185

de været nødsaget til at undlade at svare på spørgsmål fra politikere i skatteud-valget.
Statsadvokaten nævnte ikke navne på mistænkte. De fik at vide, at de ik-ke ville få navne
fra efterforskningen af SØIK. Statsadvokaten sagde tillige, at SØIKs efterforskning ikke
havde nogen betydning for det, Sagsøger (Advokatfirma) skulle kigge på.

Den korte mail af 16. maj 2017 fra Vidne 4 til ham om en opringning var muligvis
baggrunden for en samtale, hvor han spurgte Vidne 4, om Sagsøger (Advokatfirma) som
følge af den varslede Skattesagskommission skulle trække ”stikket” på un-dersøgelsen,
hvilket hun afslog.

Han kan ikke huske at have set navnet Bank 1 (Bank 1) før omtalen i Skatteministerens
brev af 29. oktober 2018 til Sagsøger (Advokatfirma). Mens de lavede un-dersøgelsen,
foretog de ikke løbende konflikttjek på navne, der kom frem i me-diernes omtale af
udbytteskatsagen. Han har ikke hæftet sig ved Bank 1 navn, hvis han har læst
medieomtalen om dette. Hvis der kom input fra en klient, hvorefter risikobilledet i relation
til interessekonflikt ændrede sig, ville de un-dersøge det. De kunne imidlertid ikke foretage
en ”total” løbende overvågning af mediebilledet og køre konflikttjek på baggrund af dette.

Skatteministeriet havde ingen bemærkninger til udkast til indholdsfortegnelse sendt med
mail af 11. august 2017 før midtvejsmødet. Ministeriet havde dog og-så kun få timer til at
gennemse udkastet inden mødet. Der blev ikke på midt-vejsmødet talt om mediedækning
af f.eks. Bank 1. Sharepoint-sitet var på dette tidspunkt begyndt at virke bedre, og det
lettede skriveprocessen. Planen var at kunne aflevere inden jul. Der var en intern proces
hos Sagsøger (Advokatfirma), der skulle afsluttes, inden udkastet blev sendt i høring hos
bl.a. SØIK.

Han husker ikke at have læst artiklerne om Bank 1 i november 2017. Vidne 4's korte mail
af 9. november 2017 til ham vedrørte muligvis, at Sagsøger 4 havde bragt det spørgsmål
op, om de nu var kommet omkring alt i kommissori-et. Sagsøger 4 havde således i
forbindelse med et krydstjek af, hvad de havde tilbudt i forhold til udkastet til undersøgelse
konstateret, at de ikke havde undersøgt noget substantielt om den formodede svindel. Han
sagde til Sagsøger 4, at SØIK og ministeriet havde givet klart udtryk for, at de som
undersøgere ikke skulle gå ind i dette. Han oplyste telefonisk Vidne 4 om, at der var visse
diskrepanser mel-lem det tilbudte og det endelige produkt. Han nævnte nok ikke
udtrykkeligt for Vidne 4, at redegørelsen ikke indeholdt en substantiel beskrivelse af den
”for-modede svindel” .

I høringen af SØIK foregik kommunikationen med Vidne 7 på mobil. Han sagde til Vidne
7, at denne ville få en USB-nøgle med udkastet. Han sendte et password på SMS. Vidne 7
meddelte ef-



/

186

ter to dage, at SØIK ikke havde nogen bemærkninger. De modtog bemærknin-ger fra
Skatteministeriet ved brev af 23. november 2017.

I Sagsøger (Advokatfirma)s advokatredegørelse var det et hovedpunkt i deres kritik, at der
var et risikobillede, men at SKAT ikke reagerede tilstrækkeligt hurtigt eller adækvat.
Beskrivelsen i kapitel 15, punkt 7.3.2 om ”en så pludselig og voldsom ændring i antallet af
anmodninger om udbytterefusion og disses indhold, som tilfældet var, kunne imidlertid
næppe begrundes som sket” , var udtryk for, at det ikke var godt nok. Redegørelsen
benyttede udtrykket ”den formodede svin-del” , fordi det var det udtryk, alle andre brugte.
Der lå blot det i det, at de ikke kunne ane, om det var strafbart eller hvilken type strafbar
aktivitet, der nærme-re var tale om. Kapitel 13, afsnit 1, i Sagsøger (Advokatfirma)s
advokatredegørelse er en del af beskrivelsen af faktum. Redegørelsen udgør
myndighedernes historie – ikke svindlernes historie. I redegørelsen er man her kronologisk
nået til det tids-punkt, hvor det hele kulminerer i 2015. Afsnit 2.2.1, samme sted, vedrører
den tidlige fase af efterforskningen, og omtaler SKATs anmeldelser til SØIK. De har haft
adgang til denne del af materialet på sitet. De fik at vide fra SØIK, at det ef-
terforskningsmateriale, de ikke kunne se på sitet, ikke havde betydning for dem.
Beskrivelsen af den formodede svindel, i redegørelsen side 469, blev holdt i overordnede
termer for ikke at kompromittere efterforskningen. I kapitel 15, afsnit 8.2.3, kritiserede de,
at der ikke var gjort de rigtige ting i sommeren 2015, hvor meget indikerede, at der var
risiko for svindel. De mente, at SKAT skulle have sat foden ”ned” med det samme. Person
34 omtalt i kapitel 16, af-snit 3.2, var chef for bl.a. en enhed i SKAT, benævnt Særlig
Kontrol, som under-søgte særlige komplekse kontrolsager vedrørende overtrædelser af
bl.a. straffe-loven. Undersøgelsen førte til, at der blev afholdt en samtale med hende. Kon-
klusionen var dog, at der ikke kunne drages ansættelsesretlige konsekvenser. Der var tillige
en samtale med Person 6, i forhold til hvem konklusionen var den samme.

Han afleverede fysisk advokatredegørelsen i Skatteministeriet. To dage efter var der et
møde med Skatteministeren og skatteordførerne. Der var utilfreds-hed med, at ingen kunne
drages til ansvar. Han nævnte ikke under mødet sin egen utilfredshed med, at de skulle
lægge Kammeradvokatens konklusioner til grund, hvis de ikke fandt noget nyt.

Han så Skatteministers brev af 29. oktober 2018 om tirsdagen, den 30. okto-ber 2018,
omkring kl. 9.30. Advokat 4 opholdt sig på den anden side af jorden og sendte brevet til
Vidne 3, der sendte det til ham. Han blev noget chokeret over, hvad det kunne være. De
søgte på den omhandlede legal opinion og fandt denne. Han blev enormt ophidset, da han
så det, og fandt det navnlig uretfærdigt på baggrund af drøftelsen i 2016 om Advokat 2 og
senere Sagsøger (Advokatfirma)s praksis for legal opinions og den fornemmelse, han
allerede da havde haft af, at der kunne blive negativ medi-



/

187

eomtale. Han havde en grundlæggende skepsis mod den pågældende type råd-givning. Han
tog samfundsborgerbrillerne på. Han kendte Vidne 1 som et or-dentligt menneske, men var
træt af at se en rådgivning, der fik den omhandlede virkning. Han var bekendt med
Advokat 2's opinion, efter at han havde talt med Advokat 3 i 2016. Advokatrådet havde
efter en undersøgelse konklu-deret, at der ikke var noget at komme efter i forhold til
Advokat 2's opi-nion. Vidne 1's sag hos Sagsøger (Advokatfirma) med den omhandlede
legal opinion til Bank 1 rummede også korrespondancen med Advokatfirma 1. Han var
efterladt med et indtryk af, at det var sådan, at en opinion blev til. Det var første gang, han
så Vidne 1's legal opinion. Der var bl.a. udsagn om erstatningsansvar overfor den danske
stat. En opinion af denne type havde han ikke set tidligere. Han kan ik-ke huske, om han så
Advokat 2's tax opinion i sagen. Han kunne se, at Vidne 1's legal opinion fra 2014 var
blevet bekræftet af Sagsøger (Advokatfirma) i 2015. Han ved ikke, om han gennemgik
dem alle, men de mange udvekslede mails i sagen var dog fremme i forbindelse med
udarbejdelsen af svaret til Skatteministeren af 2. november 2018. Han kan ikke huske, om
han har set mailen af 3. februar 2014 fra Person 46 til Vidne 2, men han har givetvis set
mailstrengen. Han er blevet belært om, at spørgsmålene om lovmedholdelighed m.v. er en
naturlig måde for en bank at sikre sig på, selv om den anser aktivite-terne som lovlige. De
to første legal opinions, han så, var dem, Advokat 3 var involveret i. Den af Advokat 3
afgivne bekræftelse i april 2017 til Advokatfirma 1 af de tidligere afgivne legal opinions
blev de først opmærksomme på senere. Mailvekslingen fra april 2017 med den fornyede
bekræftelse af de afgivne legal opinions efterlod ham stadig med indtryk af, at det var
noget, han som sam-fundsborger ikke brød sig om. Han opfattede det dog ikke som mails
mellem ”forbryderen og dennes advokat” .

Han var med til at skrive brevet af 2. november 2018 til Skatteminister. Det var hos
Sagsøger (Advokatfirma) en kritisk periode – det stod på gloende pæle. Han var og er enig
i udsagnet i brevet på side 1 om, at habilitetserklæringen i relation til at gennemføre
undersøgelsen blev afgivet med rette. Han var og er også enig i ud-sagnene i brevet på side
2 om, at ”udtalelserne angiver den skatteretlige stilling korrekt” og ”vedrører regler om
skat ved aktieudlån og således ikke det, som i andre sammenhænge har været omtalt som
”svindel” ”. Det var en legal opinion om en banks retsstilling under givne forudsætninger.
Han er derimod ikke enig i udsagnet på side 2 om, at de to udtalelser fra 2014 og 2015
”ikke lever op til Sagsøger (Advokatfirma)s standard for rådgivning” . Det er en forkert
formulering, der imid-lertid skal ses i lyset af, at brevet blev skrevet under stort pres for at
agere, fordi de vidste, at sagen mediemæssigt ville rulle meget stærkt. Udsagnet på side 2
om, at ”vi spurgte derfor bl.a. partnerne i vores skatteafdeling” , kan han i dag ikke uddybe
nærmere. Han kan ikke huske, om alle partnerne i skatteafdelin-gen blev spurgt, og
udsagnet er måske ikke fuldstændig dækkende. Der blev ik-ke inden påtagelsen af opgaven
for Skatteministeriet givet et dessin til en eller flere af partnerne i skatteafdelingen om, at
skatteafdelingen skulle cleare af, om



/

188

der var problematiske sager. Han er enig i udsagnet i brevet på side 3 om, at ”disse sager
aldrig burde have været oprettet hos os” . Han mener forsat, at på-tagelsen af de to sager
for de canadiske pensionskasser ikke udgør en interesse-konflikt i advokatetisk forstand.
De havde dog i 2017 internt hos Sagsøger (Advokatfirma) af-talt, at skatteafdelingen ikke
skulle tage sager vedrørende tvister om refusion af udbytteskat. Han blev meget ophidset,
da han så, at skatteafdelingen i strid med denne aftale, havde taget de to sager for de
canadiske pensionskasser, og at dette var blevet fortiet. De måtte i den tidlige fase efter
modtagelsen af skatte-ministerens brev forstå det sådan, at de transaktioner, der var
beskrevet i de omhandlede legal opinions til Bank 1 var et element i det kritisable, der var
fore-gået i Bank 1, og som var kommet i mediernes søgelys og som havde ført til
ransagning hos Bank 1. De prioriterede derfor at få noget ”af sted” – at komme til orde – i
håbet om at kunne lægge sagen død. Det er således ikke et ”juridisk” brev, men et brev til
brug for pressen – man var optaget af at svare kommunika-tionsmæssigt korrekt. I
forbindelse med at de skreev brevet af 2. november 2018, spurgte han Vidne 2 og Sagsøger
2 til råds. De havde ikke intention om at skrive noget, der var forkert.

Han er helt enig i det, der er anført i den opdaterede kommentar af 11. novem-ber 2018 om
Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning, herunder det afsluttende anførte om, at
rådgivningen i 2014 og 2015 ”vel bedst kan betegnes som lovlig, men måske for aggressiv
skatteplanlægning” . Forskellene på brevet af 2. november 2018 og op-dateringen af 11.
november 2018 afspejler, at det første brev var et forsøg på en krisehåndtering, mens
opdateringen er en beskrivelse af, hvordan tingene er. De omtalte ”personalemæssige
konsekvenser” blev draget efter et møde i besty-relsen. Det var en udløber af de to sager
for de canadiske pensionskasser. Vidne 1 var fratrådt langt tidligere uden tilknytning til
denne sag.

Han har fulgt med i skriftvekslingen for nævnet og i disse retssager og har haft den faste
overbevisning, at det materiale, der lå i Sagsøger (Advokatfirma)s sager med
Advokatfirma 1 – herunder korrespondancen – var i myndighedernes besiddelse. De age-
rede således på grundlag af en formodning om, at myndighederne var i besid-delse af det
samlede materiale. Sagsøger (Advokatfirma)s opfattelse var også, at når doku-menterne
om ”udbyttesvindelen” var hos de tyske myndigheder, som havde fo-retaget ransagning
hos Bank 1, så var dokumenterne også hos de danske myndig-heder. Under sagen for
Advokatnævnet kunne dele af sagens akter ikke frem-lægges af fortrolighedshensyn til
klienten.

Sagsøger 2 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Sagsøger 2 blev født i 1972. Han blev uddannet cand.jur. i 1996 og beskik-ket advokat i
1999. Sagsøger 2 har haft møderet for Højesteret siden 2009. Sagsøger 2 har siden 2012
været partner i Sagsøger (Advokatfirma). Han rådgiver om skatteret. Tidligere har
Sagsøger 2 været ansat i Advokatfirma 7,



/

189

Virksomhed 2 og Advokatfirma 8. Sagsøger 2 var med til at afgive tilbud på advo-
katundersøgelsen, som Sagsøger (Advokatfirma) afgav den 24. januar 2017, og han bistod
med den skatteretlige del af advokatundersøgelsen, som blev afleveret i decem-ber 2017.”

Han har herudover forklaret, at han kom til Sagsøger (Advokatfirma) fra Advokatfirma 8 i
forbindelse med en fusion af de to virksomheder. Niveauet for compliance var rigtig højt
hos Sagsøger (Advokatfirma). Sagsøger 3 var leder af en enhed, der stod for det. Der
bruges forskellige redskaber, herunder en eskalationsstige. Der afholdes interne kurser i
emnet hos Sagsøger (Advokatfirma) for alle advokater. Han har været afdelingsleder i
skatteafdelingen siden midten af 2015. Han er en slags mellemleder og er bindeled mellem
ledelsen og de enkelte partnere i hans afdeling. Sagsøger (Advokatfirma) er ejerledet og
han foretager ikke sagstil-deling. De enkelte partnere i en afdeling bestemmer selv,
hvordan de vil drive en sag. En ny overskudsdelingsmodel har gjort hans funktion bredere
– alle skal gå i takt.

Sagsøger (Advokatfirma) rådgiver i høj grad om reglerne om refusion af udbytteskat, og
har gjort dette i en årrække. Advokat 2 havde været i det gamle Advokatfirma 9 og havde
tætte klientkontakter i banking miljøet i London – navnlig to store banker, som alle kender
– og til dels banking miljøet i Tyskland. Hans råd-givning, som blev videreført i regi af
Sagsøger (Advokatfirma), hang sammen med dette. Det angik bankernes produkter,
herunder aktieudlån, derivatkontrakter mv. Fokus var på ”den danske ende” , og for
eksempel udbytte af danske aktier og tilbage-søgning af kildeskatten på danske udbytter.
Advokat 3 havde et tæt samarbej-de med Advokat 2. I midten af ”00-erne” kom Vidne 1 og
Vidne 2 med, og de rådgav også om dette emne. Han selv rådgav om gene-relle spørgsmål
om refusion af udbytteskat – f.eks. i forbindelse med virksom-hedsopkøb og spørgsmål om
retmæssig ejer – og altså lidt i periferien af det, som de andre rådgav om. Sagsøger
(Advokatfirma) har rådgivet om refusion af udbytteskat i et meget stort antal tilfælde,
herunder er der udfærdiget legal opinions og ydet rådgivning via mail i hundredvis af
sager. Advokat 2, Advokat 3 og Vidne 1 lavede legal opinions om dette emne.
Rådgivningen i form af legal opinions om udbytteskat var formentlig aftagende efter 2016,
hvor der måske blev afgivet 10 legal opinions om året. Indtil medio 2015 havde han ikke
speci-fik viden om, hvad de andre sad med. Der var ikke så stor informationsudveks-ling i
afdelingen, hvor folk sad med deres egne sager. Da Advokat 2 for-lod Sagsøger
(Advokatfirma), overtog Vidne 1 dennes opgaver. En legal opinion som de omhandlede
bliver typisk lavet ved, at man får forelagt en transaktionsmodel fra en given bank. Oftest
sker det inden, produktet bliver etableret, og man ken-der derfor oftest ikke aktørerne.
Nogle større udenlandske banker har store de-poter af danske aktier. For at få likviditet kan
disse udlånes i tilknytning til etablering af terminskontrakter mv. Banken ønsker så at få
rådgivning om muli-ge konsekvenser af sådanne transaktioner set fra et dansk juridisk
perspektiv.



/

190

Sådanne legal opinions vil typisk ikke indeholde udsagn om erstatningsansvar over for den
danske stat eller strafansvar. I november 2018 lavede Sagsøger (Advokatfirma) en ”dyb
søgning” på legal opinions. Man fandt i denne forbindelse legal opini-ons, hvor store
banker i London havde spurgt til erstatnings- og strafansvar. Det er således ikke odiøst, at
en bank spørger, om banken kan ifalde et erstat-ningsansvar. Han kendte først til den i
sagen omhandlede legal opinion fra 2014, da brevet fra Skatteministeren kom. Han tog
initiativ til, at brevet af 28. august 2015 fra Advokat 4 til Skatteminister blev skrevet.
Overvejelserne om habilitet vedrørte alene Skatteministeriet. Der blev først svaret mere
end et år senere. Spørgsmålene i mailen af 3. februar 2014 fra Person 46 til Vidne 2 om
lovmedholdelighed m.v. er nok ikke så sædvanlige. Stort alle forespørgsler indeholder dog
typisk noget om anti avoidance. Set i konteksten ser udtrykkene ikke så ”forkerte” ud. Man
vil ofte se, at en henvendelse fra en klient med et usædvanligt opdrag vil blive rettet til
efter en indledende drøftelse.

De fire ”bullits” i hans CV, som blev udsendt i forbindelse med tilbudsafgivel-sen i januar
2017, er i virkeligheden en ekstrakt af afdelingens kendskab til skat-teregler m.v. Det
dækkede både det, han havde lavet, og det afdelingen lavede generelt. De kendte på dette
tidspunkt ikke den skattemæssige opgave i forbin-delse med undersøgelsen eller omfanget
heraf. Vidne 10, der hav-de været med på legal opinions til større banker i London, lavede
sit eget CV. Det er formentlig ham og Vidne 10, der har udfærdiget formuleringen om
”Vur-dering og udarbejdelse af legal opinions…” i tilbuddet, side 20. Det dækkede
advokatopgaver, som på daværende tidspunkt blev varetaget af Advokat 3 og Vidne 1.
Hans allokering af timer i tilbuddet afspejlede, at han bød ind med en dags arbejde for
skatteafdelingen, som skulle gå på en generel redegørelse for rammerne for udbytteskat.
Vidne 10 fik ikke færdiggjort opgaven og Advokat 3 overtog Vidne 10's arbejde. Han
syntes selv, at det var en fordel, at Sagsøger (Advokatfirma) havde lavet legal opinions.
Han overvejede ikke, at det kunne give an-ledning til konflikt. Eftersom Sagsøger 3 var
den sagsansvarli-ge, var det helt naturligt, at han lavede konflikttjek. Sagsøger 3 spurgte,
om de havde nogen grund til at tro, at de havde rådgivet nogen af svindlerne, hvortil han
svarede nej. Han ved ikke, om Sagsøger 3 talte med andre i skatteafdelingen om dette. Han
har hørt Sagsøger 3 sige, at han gjorde dette. På baggrund af Advokat 2's omtalte
rådgivning vidste de, at de skulle være opmærksomme. Alle i skatteaf-delingen var glade
for, at Sagsøger (Advokatfirma) skulle byde ind på undersøgelsen, og de så ikke nogen
problemer i dette. Alle vidste i hvert fald undervejs, at Sagsøger (Advokatfirma) ville byde
ind på undersøgelsen, og ”ingen rakte hånden op” . Det var ik-ke en sag, der forhindrede,
at advokater i skatteafdelingen kunne repræsentere klienter med SKAT som modpart.

Han og Sagsøger 3 var til kontraktsunderskrivelse ved et møde i Skatteministeriet. De fik
præsenteret Sharepoint-systemet. Han var ikke med



/

191

til andre møder med Skatteministeriet i forløbet, og han benyttede ikke Sha-repoint-
systemet. Han tror ikke, at han så artiklerne i juli 2017 med omtale af Bank 1 i forbindelse
med udbytteskattesagen. Han var på ferie i Spanien. Hvis han havde set artikler med Bank
1, ville der sandsynligvis ikke have ”ringet en klokke” . Han husker heller ikke
medieomtalen af udbyttesagen i november og december 2017. Han fik kendskab til Bank 1
første gang i forbindelse Skattemini-sterens henvendelse og omtalen af dette ultimo
oktober og primo november 2018. Han fulgte pressedækningen af udbytteskattesagen som
almindelig sam-fundsborger og lidt som professionel. Det angik også dækningen af
cum/ex-sa-gerne i Tyskland, som det tog ham lang tid at forstå. Han fik ikke information
fra Vidne 1, Advokat 3 og Vidne 10 om rådgivningen af Bank 1 i 2014-2017. Advokat 3
havde viden om advokatundersøgelsen. Inden modta-gelsen af skatteministerens brev i
oktober 2018 havde man i skatteafdelingen besluttet, at man ikke ville tage sager om
tvister vedrørende refusion af udbyt-teskat. Der havde været nogle henvendelser fra
klienter i London, som var ble-vet mødt med krav om tilbagebetaling af
udbytteskatterefusion. Henvendelser-ne så lidt luskede ud. Han så dette fravalg fra
advokatfirmaets side som en kommerciel beslutning. Med i drøftelserne var Sagsøger 3,
Vidne 3, Advokat 3, Vidne 2, Person 51 og han selv. Der var ikke omtale af verserende
sager for canadiske pensionskasser.

Der blev afholdt et par møder mellem skatteafdelingens partnere, efter at skat-
teministerens brev var blevet modtaget. Det var møder med en dårlig stemning. Ledelsen
deltog. Første møde varede en til to timer. Man skulle finde ud af, hvad der var op og ned
på det. Der blev talt om skatteafdelingens legal opini-ons og sagerne for de canadiske
pensionskasser. Møderne lå forud for svaret af 2. november 2018. Han læste Vidne 1's
legal opinion til Bank 1 og tænkte, at det teknisk set var en god legal opinion. Han tænkte,
at det under ingen omstæn-digheder var en svindelmodel. Der var ikke noget odiøst i, at
banken spurgte til eventuelt strafansvar. I sin udtryksform mindede den om andre af de
opinions, man lavede. Man kunne måske have skrevet mere klart om problemer med be-
neficial ownership. Det var et skattemæssigt standpunkt, man havde taget. Hvis han havde
set den inden tilbudsafgivelsen, ville han ikke have set det som et problem. Vidne 1 er en
meget ordentlig og forsigtig advokat, og en ekstremt god tekniker. Han er meget lidt
”smart” . Advokat 2, der var ophørt i Sagsøger (Advokatfirma), inden vidnet startede, har
et godt navn og er ranked som en af de bedste danske skatteadvokater. Han så først
Advokat 2's tax opinion på et senere tidspunkt.

Efter modtagelsen af skatteministerens brev og ministerens pressemøde var stemningen i
Sagsøger (Advokatfirma) kaotisk. Sagen blev kørt i huset af en lille håndfuld personer.
Flere partnere sagde, at man måtte anskue det som en kommunika-tionssag, og at Sagsøger
(Advokatfirma) skulle ”lægge sig fladt ned” , og at sagen skulle have personalemæssige
konsekvenser. Dette gav frustrationer i huset. Han blev



/

192

desværre involveret i effektueringen af de personalemæssige konsekvenser. Han havde
med ”ført hånd” samtaler med de ansatte partnere Advokat 3 og Person 51, der måtte
forlade Sagsøger (Advokatfirma). Det var ikke specielt kønt eller velbegrundet. Initiativet
til fyringer kom ikke fra ham. Det angik fortørnelse over, at man havde taget sagerne for de
canadiske pensionsselskaber. Person 51 havde hejst et flag over for Vidne 2, der hertil
havde sagt, ”vi kører bare” , og Vidne 2 måtte derfor også forlade Sagsøger
(Advokatfirma). Det handlede vel i sidste ende om at give en ”luns kød” til pressen.

Han var ikke enig i det, der i svaret fra Sagsøger (Advokatfirma) til Skatteministeren af 2.
november 2018 blev anført om, at de to udtalelser fra henholdsvis 2014 og 2015 ikke lever
op til Sagsøger (Advokatfirma)s standard for rådgivning. Der var ingen viden om, hvorvidt
den afgivne legal opinion var blevet ”misbrugt” , og der fandtes ikke standarder for
rådgivning i 2014. Man havde ved afgivelsen af svaret af 2. november 2018 ikke sat sig
ordentligt ind i, hvad den afgivne legal opinion gik ud på. Svaret blev skrevet under stor
følelsesmæssig påvirkning. Han blev efter et partnermøde, hvor der var blevet orienteret
om sagen, af Person 63 bedt om sammen med tre andre kolleger at undersøge, om den
omhandlede le-gal opinion var så ”gal” , som den først var blevet præsenteret.
Konklusionen på denne undersøgelse var, at den pågældende legal opinion fra 2014 måske
angik en lidt aggressiv model, men i hvert fald ikke var rådgivning om svindel. Han er stort
set enig i den opdaterede kommentar om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af 11.
november 2018.

Sagsøger 4 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Sagsøger 4 blev født i 1974. Han blev uddannet cand.jur. i 2002 og beskikket advokat i
2006. Sagsøger 4 har siden 2011 været partner i Sagsøger (Advokatfirma), hvor han
startede i 2003. Han rådgiver om offentlig ret. Sagsøger 4 forestod den offentligretlige del
af advokatundersøgelsen, som blev afleveret i december 2017.”

Han har herudover forklaret, at det er hans indtryk, at niveauet for konflikttjek i Sagsøger
(Advokatfirma) er meget højt og bliver iagttaget hver dag. Man inddrager ved tvivl
konfliktudvalget, som i praksis er Sagsøger 3. Han er selv i kon-takt med Sagsøger 3
herom typisk en gang om ugen. Det sker ud fra en IT-platform, som blev udviklet i 2010 og
2011. De er omkring 70 partnere i Sagsøger (Advokatfirma).

Han hørte første gang om udbuddet i starten af januar 2017. Sagsøger 3 bad ham lave et
CV. Sagsøger 3 lavede helt efter sædvanlig praksis konflikttjek, fordi han var an-svarlig
partner på sagen. Han overlod dette til Sagsøger 3. Han hørte, at de vandt ud-buddet. I
slutningen af marts 2017 skulle der være introduktionsmøde. Sagsøger 3 kom forbi
afdelingen, og der blev med hjælp fra Advokat 10 lavet et forvaltningsretligt kapitel, der
ikke var så langt, men hvor udfærdigelsen var



/

193

forbundet med en del arbejde. Han gennemlæste senere udkastet til redegørel-se. Han læste
bl.a. faktaafsnit igennem. I slutningen af oktober 2017 havde de et møde med deltagelse af
bl.a. Sagsøger 3, hvor han spurgte Sagsøger 3, om alle spørgsmål i deres tilbud var
besvaret. De aftalte at sammenholde Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud med udkastet til
redegørelse, og han fik en advokatfuldmægtig til at gøre dette. Han rejste spørgsmålet om
beskrivelsen af svindlen, hvortil Sagsøger 3 svarede, at statsad-vokaten ville være negativ,
hvis de kom ind på det, men at han ville tale med Skatteministeriet om spørgsmålet. Han
læste ikke om presseomtalen af den ty-ske bank i juli 2017. Han blev kort inden sin
sommerferie i 2017 optaget af stor sag, der varede til efteråret, og som han var beskæftiget
med i hele sommerferi-en. Han læste heller ikke medieomtalen af udbytteskattesagen i
november og december 2017.

Han hørte om henvendelsen fra skatteministeren ultimo oktober 2018. Det er klart, at det
ikke ville have været kønt og nok i strid med appearance-hensyn, hvis Sagsøger
(Advokatfirma) havde påtaget sig opgaven, hvis man forinden havde rådgivet Person 1.
Det ville formentlig også være i strid med aftalen. Men det ville næppe være udelukket i
forhold til de almindelige advokatetiske regler, hvis Sagsøger (Advokatfirma) – uden at
være fast advokat for Skatteministeriet eller ledende me-darbejdere i ministeriet – havde
ydet almindelig rådgivning til Person 1 om f.eks. selskabsretlige forhold.

Sagsøger 1 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Sagsøger 1 blev født i 1974. Hun blev uddannet cand.jur. i 2000 og beskik-ket advokat i
2005. Sagsøger 1 har haft møderet for Højesteret siden 2016. Sagsøger 1 har siden 2015
været partner i Sagsøger (Advokatfirma). Hun rådgiver om ar-bejds- og ansættelsesret.
Tidligere har Sagsøger 1 været ansat i Justitsmini-steriet og Advokatfirma 10. Sagsøger 1
var med til at afgive tilbud på advoka-tundersøgelsen, som Sagsøger (Advokatfirma) afgav
den 24. januar 2017, og hun forestod den ansættelsesretlige del af advokatundersøgelsen,
som blev afleveret i decem-ber 2017.”

Hun har herudover forklaret, at hun opfattede niveauet for konflikttjek hos Sagsøger
(Advokatfirma), da hun kom dertil, som ”trættende” grundigt. Der er faste struktu-rer med
fast ansvarsfordeling og compliancecontrollere med reference til Sagsøger 3 og Vidne 3.
Sagsøger 3, der har stor viden på om-rådet, tager som regel stilling til tvivlsspørgsmål.
Sagsøger 3 tager stilling uden skelen til kommercielle interesser. Konflikttjekket var meget
mere professionelt end hos Advokatfirma 10 – der ganske vist også er et mindre firma end
Sagsøger (Advokatfirma) – hvor hun ophørte ved udgangen af 2015. Hun hørte forment-lig
umiddelbart inden jul 2016 om advokatundersøgelsen første gang. Hun læ-ste
kommissoriet. Da det blev besluttet, at Sagsøger (Advokatfirma) skulle byde, blev det af-
talt, at hun skulle varetage den ansættelsesretlige del. Det var lige efter jul 2016.



/

194

Da hun læste kommissoriet, herunder det anførte om ”tre af fire hjemsendte chefer” ,
tænkte hun over, at man ret usædvanligt skulle lægge Kammeradvoka-tens tidligere
undersøgelse til grund, og at en del af undersøgelsen dermed blev lagt i ”lænker” . Der var
således formentlig tre personer, som ikke skulle vurde-res. Da der var 3.500 medarbejdere i
SKAT, var der dog mange personer tilbage at evaluere.

Hun skulle levere sit CV og forventede timeforbrug i forbindelse med, at der blev afgivet
tilbud. Hun har således ikke været med til at skrive tilbuddet, men var med til at tjekke
projektbeskrivelsen omkring det ansættelsesretlige. Hun var ”underleverandør” . Sagsøger
3 skulle undersøge og fremlægge faktum, som hun og Sagsøger 4 skulle lægge til grund
ved vurderingen. Undersøgelsen var kendt i skatteafdelingen samt i hendes og Sagsøger 4's
afdelinger, men også i andre dele af Sagsøger (Advokatfirma). Der var meget snak i huset
om det. Sagsøger 3 varetog som den sagsansvarlige partner konflikttjekket. Hun var ikke
involveret i dette. Hun tal-te i starten af januar 2017 med Sagsøger 3, om de var sikre på, at
de kunne påtage sig opgaven. Sagsøger 3 sagde, at han og Vidne 3 havde vendt alle ”sten” ,
hvorefter hun gik videre. Hun havde i januar 2017 udelukkende relationen til
skattemyndighederne i tankerne. Hun fik ikke indtryk af, om habilitetsundersø-gelsen
handlede om det, hun havde i tankerne. Hun gav ikke over for Sagsøger 3 ud-tryk for, hvad
hun tænkte på det punkt, og Sagsøger 3 sagde ikke noget. Hun ved ik-ke, om der var
kontakt til folk i skatteafdelingen. Da de gik i gang med under-søgelsen, foretog hun og
hendes medarbejder løbende konflikttjek, efterhånden som nye navne på medarbejdere
dukkede op. Hun eller medarbejderen gik ind til controlleren inden for ansættelsesret, og
der blev gennemført konflikttjek, hvorefter de kunne gå i gang, hvis der ikke var noget.
Hun læste ikke det anfør-te i tilbuddet om habilitet, inden hun skrev under. Formuleringen
”også frem-står med den højest mulige uafhængighed i forhold til den opgave, der er stil-
let” forekommer måske lidt vidtløftig, og hun ved ikke, om den har et selvstæn-digt
indhold. Formuleringen i punkt 1.3 i udbudsbekendtgørelsen om advoka-tundersøgelsen
må blot betyde, at man som undersøger skal være fri for interes-sekonflikter. Det er
korrekt, at tilbuddet på side 6, 9, 10 og 12 indeholder refe-rencer til ”den formodede
svindel” , men dette var for at sætte noget i kontekst – det var ikke udsagn om, at man ville
beskrive måden, hvorpå den formodede svindel var foregået.

Sharepoint-sitet blev introduceret den 13. marts 2017 på et møde, hvor hun ikke deltog. I
maj 2017 skulle hun ind på sitet, men hendes password var udløbet, hvorefter hun slog op i
”banen” på det. De skrev i advokatredegørelsens kapitel 1, punkt 2.3.1, at de havde
”undladt at stille konkrete spørgsmål af opklarende karakter” , fordi man ikke må stille
spørgsmål – lave interview – i advokatun-dersøgelser. Det er helt sædvanligt, når man er på
statsligt niveau, i modsæt-ning til kommunalt niveau. Hvis de havde stillet skriftlige
spørgsmål, havde det været omgåelse. De fandt det nødvendigt at gøre opmærksom på, at
de ikke



/

195

havde stillet spørgsmål. De fik svar på det, de spurgte Skatteministeriet om. Svarene kom
dog ikke specielt hurtigt. De bad f.eks. om Person 4's kon-trakt. De måtte rykke efter en
uge og fik at vide, at den ville komme efter yderli-gere en uge.

Det primære formål med sikkerhedsgodkendelsen af hende var at sikre, at Sagsøger 3
havde en at sparre med. Det kendskab, hun har haft til det klassificerede mate-riale, har
hun fået formidlet af Sagsøger 3. Det klassificerede materiale kom fra SKAT. Det første
møde med SØIK var den 7. april 2017. Det var et ”hilse på-møde” , hvor statsadvokaten
ville give dem nogle dessiner. Hun og Sagsøger 3 havde i august 2017 en kort samtale med
statsadvokaten, som de tilfældigt mødte i lufthavnen. Der var yderligere et møde, vistnok
den 7. november 2017, hvor statsadvokaten ønskede at vide, hvor det ”endte” . De fik ikke
fra statsadvokaten konkrete op-lysninger om sagen eller navne på ”forbrydere” og fik
beskeden fra statsadvo-katen, at de ikke skulle interessere sig for dette. De kunne
efterspørge materiale via Skatteministeriet. En enkelt gang gik de direkte til SKAT og fik at
vide, at det måtte de ikke. De fandt det overraskende, at der ikke var oplysninger om
Person 62. De fandt det centralt, at der havde været en sag om en medarbej-der, der ud af
det blå modtog penge fra udlandet, og på hvem der tillige kom en sag. Det eneste, de vidste
i forhold til SØIK og Person 62, var, at han var sigtet. Det var ikke nemt at få materialet
om Person 62. Sagsøger 3 spurgte i juni 2017 til materialet, og de havde endnu ikke fået
det 11. august 2017 ved midt-vejsmødet. De endte dog til sidst med at modtage materialet
om Person 62. Det fremgik af pressen, at Person 62 var sigtet. Da deres sag ikke måtte
kolli-dere med den strafferetlige efterforskning, gik de ikke ind i det. De har foreta-get
konflikttjek på Person 62. Hun så rent faktisk, hvad der i medierne blev skrevet om Person
62 og hæftede sig derfor ved det. Han var også en del af undersøgelsen, fordi han var
embedsmand. Det var derfor oplagt relevant for deres undersøgelse, hvorimod det ikke var
relevant, om det var ”Hans eller Pe-ter” , der havde taget penge fra SKAT. Hun har ikke
bedt om at se de konkrete anmodninger om refusion. Hun så heller ikke sådanne. De
ansættelsesretlige vurderinger kunne foretages uden afklaring af denne del af faktum.

Hun mener bestemt ikke, at hun har set mediedækningen af Bank 1 i 2017, hver-ken i
medieomtalen den 10., 11. eller 12. juli 2017 eller i november og december 2017. Hun
abonnerede på Berlingske – et ”gammeldags papirabonnement” – men læste ikke avis i
sommerferien. De fulgte ikke specielt med i medierne i udbytteskatteskandalen. Hun er
helt sikker på, at hun heller ikke har set artik-len i Børsen den 11. juli 2017, som kom på
Sagsøger (Advokatfirma)s hjemmeside. Hun slog ikke tilbage for at se, om der havde
været noget på intranettet, da hun kom til-bage fra ferie. Fokus var på at få gjort
undersøgelsen færdig. De responderede dog på mediedækningen af Person 62 medio juni
2017. Hun har efter sin bedste erindring ikke set artiklen den 16. november 2017 i
Berlingske, herunder



/

196

med omtale af SKATs sagsbehandling. Hendes fokus var på at vurdere enkelt-personers
forhold.

Første gang, hun erindrer at havde hørt om Bank 1, var den 1. november 2018 ef-ter
Skatteministerens pressemøde. Hun havde intet kendskab til Bank 1. Det gik ikke ind på
”radaren” . Fokus i deres undersøgelse var et helt andet sted. Hun var i november og
december 2017 i gang med to andre større undersøgelser for nogle kommuner og hæftede
sig ikke ved mediedækning om Bank 1. Hun læste udkastet sammen med Advokat 8, og
når hun stødte på et navn, spurgte hun, om der kunne findes mere på den pågældende. Hun
stillede kritiske spørgsmål og læste korrektur. Hun stod selv på ”mål” for kapitel 16 i
advokatredegørelsen, som hun har været med til at skrive. Det andet har hun ikke skrevet.

Afdækningen af den formodede svindel i advokatredegørelsens kapitel 13 om-handler
SKATs afdækning, ikke hendes og kollegernes afdækning. Når de skul-le vurdere, om
myndigheder og embedsmænd havde reageret med den fornød-ne hurtighed, var det
centralt at få oplysning om, hvilken viden myndighederne havde og tidspunktet herfor.
Oplysningen i kapitel 13, punkt 2.2.1 om, at ”Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og
International Kriminalitet og har op-lyst, at det efterforskningsmateriale, som vi ikke har
haft adgang til, ikke rum-mer oplysninger, der kan have betydning for vores vurdering…”
var blot en gengivelse af, hvad statsadvokaten havde sagt til dem. Ved vurderingen af
Person 34 i advokatredegørelsens kapitel 13, punkt 3.2.14, tog de ikke stil-ling til den
formodede svindel. De satte sig i Person 34's sted. Formule-ringen ”Imidlertid finder vi, at
karakteren af de først modtagne oplysninger i sig selv gjorde det påkrævet at foretage en
mere tilbundsgående undersøgel-se…” er udtryk for, at dette tip burde have vakt mere
opsigt end det gjorde.

Det faktum, der refereres til i kapitel 16, vil man ord for ord kunne finde i de fo-regående
kapitler. Man er nødt til at have et ”fælles faktum” i en advokatrede-gørelse, og det var
også tilfældet her. Ved vurderingen af Person 37 for-hold i redegørelsens kapitel 13, punkt
3.2.4 afdækkede undersøgelsen ikke nye oplysninger, og det fulgte herefter af
kommissoriet, at de skulle holde sig fra det. Det ville også undre dem, hvis
Kammeradvokaten ved den tidligere under-søgelse havde overset noget. De vurderede i
redegørelsens kapitel 13, punkt 3.2.3, om Person 4 som direktør havde fulgt relevant op på
rapporter m.v. Når Kammeradvokaten havde ”frifundet” Person 37, fik det en afledt effekt
på Person 4. Når Person 37, der havde hovedansvaret, blev ”frifundet” , blev også Person
64 og Person 65, der afløste Person 64, ”frifundet” . Person 35, der var ”hegnet” ind af
folk, han arbejdede tæt sammen med, gik også fri, og det samme gjaldt flere øvrige.
Advokatredegørelsen foretager ansættelsesretlige vurderinger ved-rørende 14 personer,
hvoraf 8 er påvirket af Kammeradvokatens undersøgelse. De havde måske 20 – 25
personer på deres ”bruttoliste” . Kammeradvokatens



/

197

konklusioner blev helt styrende for de 8. Hun er ikke enig i, at der var frit spil opefter.
Departementschef Person 7 var således hverken direkte eller i ”2. po-tens” påvirket af de
forudgående undersøgelser. Samlet set var det helt styren-de for deres vurderinger, at de
skulle lægge Kammeradvokatens konklusioner til grund.

Da de havde afleveret undersøgelsen, blev Sagsøger 3 indkaldt til møde et par dage senere,
den 19. december, hvor Skatteministeren, departementschefen og skatte-ordførerne deltog.
Ordførerne spurgte, hvorfor der ikke kunne placeres et an-svar. De havde gerne set, at
nogen blev gjort ansvarlige for det hele. Det levere-de de ikke. Hun deltog på grund af de
ansættelsesretlige spørgsmål. Der var ros til undersøgelsens kvalitet.

På tidspunktet for skatteministerens brev af 29. oktober 2018 var hun på ferie i Frankrig.
Hun modtog en masse SMS’er efter Skatteministerens pressemøde. Hun SMS’ede
Sagsøger 3, der ville ringe, når han kunne. Han sagde, at de var i ”gra-natchok” , og han
var indigneret over, at deres undersøgelse var blevet skyde-skive. Hun kom hjem den 4.
november 2018 og mødte mandag morgen til et ry-stet hus med chokerede medarbejdere.
De havde travlt med klienthåndtering som følge af presseomtalen. Hun har ikke læst den
omhandlede legal opinion. Hendes fokus var ikke på noget, der var sket længe før hendes
tiltræden. Den pågældende legal opinion blev gennemgået ret detaljeret på et partnermøde
af Sagsøger 2 og Person 66. Hun mener ikke, at rådgivningen af Bank 1 gør Sagsøger
(Advokatfirma) inhabil i forhold til afgivelse af advokatredegørelsen. Der er ik-ke nogen
interessekonflikt. Der skulle foretages en undersøgelse af forvalt-ningsmyndigheder og
embedsmænd. Hun er stolt af advokatredegørelsen. Den giver et rigtig godt overblik over
det, den skal, om forløbet i SKAT, herunder hvem, der vidste hvad, og hvad der blev og
ikke blev fulgt op på.

Vidne 1 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 1 blev født i 1973. Han blev uddannet cand.jur. i 2000 og beskikket ad-vokat i
2003. Indtil 2005 var Vidne 1 ansat i Advokatfirma 5, og i perio-den 2005-2015 var han
partner i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling. Efterfølgende har Vidne 1 været partner
i Advokatfirma 6, og siden 2020 har han været partner i Revisionsfirma 2. Vidne 1 afgav
legal opinion den 4. august 2014 og deltog i e-mailkorrespondancen med Advokatfirma 1,
som gik forud for legal opinion.”

Han har herudover forklaret, at der i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling i 2014 og
2015 var omkring 15 fuldtidsbeskæftigede advokater og herudover 5-6 fuldmægtige inkl.
afdelingen i Århus. Det var sædvanligt, at man drøftede sager med kolle-ger. Han var
dengang yngre partner. Der var ikke en skarp intern fagopdeling. Han løste sin del af
sagerne. Det var erhvervsskatterådgivning frem for skatte-proces. Han havde erfaring med
rådgivning vedrørende udbytteskat. De modt-



/

198

og forespørgsler fra banker i udlandet, hvor temaet ofte var, hvilken udbyttebe-skatning,
der var i Danmark, når man ejede danske aktier. Nogle gange blev det mere komplekst,
f.eks. hvilken skatteyder man havde med at gøre, brug af for-skellige financielle
instrumenter m.v. Det var i 2014 og 2015 mest ham og Advokat 3, der sad med sagerne om
udbytteskat. Han blev ind imellem i denne sammenhæng spurgt ind til erstatningsansvar –
det var henvendelser fra ban-ker. Det gjaldt også spørgsmål om strafansvar, dog knap så
ofte. Man kunne og-så få henvendelser om omdømmerisici. Han havde ikke nødvendigvis
kend-skab til, hvilke sager de andre sad med. Han overtog nok Bank 1-sagen efter Vidne 2.
Han kan ikke huske, om han konsulterede andre kolleger om sagen – efter indholdet af
henvendelsen ville det nok være mest hensigts-mæssigt at vende sagen med Advokat 3 og
efter den klientmæssige tilknyt-ning med Vidne 2. Han er ikke blevet procestilvarslet af
Sagsøger (Advokatfirma) i anledning af en retssag. Han var i Sagsøger (Advokatfirma)
frem til 2015, hvor han skiftede til advokatfirmaet Advokatfirma 6. Det var hans indtryk, at
konflikttjekket i Sagsøger (Advokatfirma) var ret grundigt med et avanceret system
omkring sagsoprettelse og med både hvidvaskkontrol og konflikttjek. Konflikttjek i
Advokatfirma 6, som havde mange virksomhedstransaktioner, var mindre avanceret og
mere manuelt, ty-pisk foretaget af sekretærer.

”Danish Opinion” af 4. august 2014 afgivet af ham adresserer, at der var en dansk indtægt,
som skulle gøres skattefri. Som amerikansk pensionskasse var de berettiget til refusion af
udbytteskat. Det var banken som depotbank, som ville have sine risici vurderet. Det så ud
til, at det overordnet var med et skatte-mæssigt formål. Han ved ikke, om han kan se et
forretningsmæssigt formål med det. Han havde ikke nogen kontakt med Bank 1. Han ved
ikke, om den ame-rikanske pensionskasse kunne tjene på kursbevægelser. Det afhænger
nok af vilkårene i kurskontrakten. Hans opdrag var, om der var et erstatnings- eller
strafansvar for klienten ved sin rolle i den påtænkte ordning. Det indebar køb af aktien før
udbyttedagen, videresalg efter kort tid og afdækning med en kurs-kontrakt. I dokumentets
punkt 3.1 betyder ”cum ex” , at man køber aktierne med udbytte, men får dem leveret uden
udbytte. Bank 1 vidste, at både køber og sælger var kunder i banken. Han ved ikke, hvorfor
banken i den situation skul-le benytte en ”Broker” . Han husker ikke, om han tænkte over,
at der var en me-ning med dette. Han kan ikke svare på, hvorfor Bank 1 brugte den
beskrevne fremgangsmåde. Han vidste ikke, om køber og sælger var klar over hinandens
forskellige positioner. Han ved ikke, hvorfor der var tale om en ”unrelated” part. Det var en
del af et faktum, som blev forelagt til vurdering. Det er 7 år si-den, og han kan derfor have
svært ved at huske det.

Han fandt det ikke usædvanligt at blive kontaktet af udenlandske advokater på vegne af en
klient. Det er ikke usædvanligt, at blive kontaktet af en part, som ik-ke har indsigt i dansk
skatteret, sådan som det skete ved Person 46's mail af 3. februar 2014 om udbytteskat. Han
syntes ikke, at der var så mange usæd-



/

199

vanlige ting i forespørgslen. Begrebet ”double refund” ser man nok ikke tit. ”Tax fraud” er
et begreb, som anvendes i flæng om noget, der er i strid med skatteretten. En ”dividend
stripping transaction” er ikke et fast defineret be-greb, men angår udbyttearbitrage.
Dispositioner, der beskrives med ordet ”abu-sive” eller karakteriseres som kriminelle, tog
han ikke så tungt. Han havde ikke set den påtænkte struktur endnu. De var på et indledende
stadium, hvor de ik-ke kunne drage så mange konklusioner. Han kan ikke huske, hvordan
han rea-gerede, ud over det, der fremgår af hans svar. Han betragtede det som service til en
god forbindelse med et rimelig hurtigt svar. Det var efter hans opfattelse slet ikke muligt at
opnå dobbelt refusion af udbytteskat. Han skrev ikke dette direkte i sit svar på
henvendelsen, da han ikke ønskede at ”smække” med dø-ren, da kontakten til så stort et
advokatfirma som Advokatfirma 1 var interessant. Advokatfirma 1 var et af verdens største
advokatfirmaer, og han ville gerne være deres kontakt i Danmark. Der er ikke lavet et
referat af telefonsamtalen med Person 46 den 3. februar 2014, og han husker ikke
samtalen. Han var åbenhjertig, herunder omkring bankens risiko. Han mener at de i
Sagsøger (Advokatfirma) ret klart sag-de, hvad retsstillingen var. Det lød som om, at
kunden ville sikre sig, at de gjor-de, hvad de skulle efter danske regler. Han vil mene, at
der kunne være en for-retning for en bank i at hjælpe en kunde, og han tænkte, at banken
havde en forretningsmæssig grund til at gøre, som den gjorde. Han har set mailen af 6. fe-
bruar 2014 fra Person 46 til Vidne 2, hvilken mail han be-svarede. En ”should” -opinion
angiver en mindre grad af juridisk sikkerhed end en ”will” -opinion. I Sagsøger
(Advokatfirma)s sagskort af 13. februar 2014 vedrørende sagen ”Danish tax opinion –
Bank 1” var klienten angivet som Advokatfirma 1. Han syntes ikke, at der på dette
tidspunkt var indikation af svindel eller svig. Hvis han havde ”lugtet” , at der var noget
odiøst af nogen art, kan han ikke forestille sig, at han ville være gået i gang med at lave en
legal opinion.

Han tror ikke, at han fandt det specielt overraskende, at modtageren var anony-miseret i
den tax opinion af 27. juni 2012, som Person 46 ved mail af 10. februar 2014 sendte til
ham og Vidne 2. Han tænkte, at adressa-ten var en ”USPF” – bankens kunde. Han kan ikke
sige, om han forestillede sig, at det drejede sig om flere amerikanske pensionskasser. Det
var ikke sædvan-ligt, at modtage en tax opinion fra en anden dansk skatteadvokat og lægge
den-ne til grund for rådgivningen. Han fandt det dog ikke specielt at bruge den på-
gældende opinion, som var udstedt til bankens kunde. Han fandt det ikke usædvanligt, at
banken lavede risikoafdækning. Tidshorisonten og ejertiden var lidt kort. Han husker ikke,
om han tænkte, at det handlede om andet end at få udbytterefusion. Han kender Advokat 2.
De havde været kolleger for år tilbage. Advokat 2 var og er en dygtig skatterådgiver. Det
gjorde ikke vidnet utryg, at en opinion stammede fra Advokat 2. Advokat 2's opinion var
en tax opinion, som der er lavet flere af. Han fandt ikke, at der stod noget meget
overraskende i denne opinion. Ejertiden var kort og risi-koen blev afdækket, så der var en
begrænset eksponering, men heller ikke mere



/

200

end det. Han overvejede ikke de nærmere fordele for kunden ved at engagere sig i den
pågældende transaktion. Han kan tilslutte sig Advokat 2's konklusion, som der nok kunne
være tvivl om. Dengang verserede der ikke sager, herunder om beneficial ownership.

Han mener ikke, at han så noget, der gjorde, at der var tale om, at bankens rolle var andet
og mere end at være ”securities custodian” som anført i Person 47's mail af 13. februar
2014 til ham. Når Person 47 skrev, at der ikke var viden om, hvorvidt der ville blive bedt
om udbytterefusion to gange, tror han, at man ville understrege, at bankens rolle var meget
beskeden. Når han ser på det nu, finder han det forståeligt. Banken meddelte, hvilken rolle
den spillede i transak-tionen, og Sagsøger (Advokatfirma) blev bedt om at lægge dette til
grund, hvilket han ikke fandt så usædvanligt.

Han lagde i udkast til ”Danish Opinion” sendt ved hans mail af 18. februar 2014 til Person
46 og Person 47 nogle forudsætninger ind, som opdragsgiver kom med. Det var
usædvanligt for banken at forholde sig til ”beneficial owners-hip” . Pkt. 4.11 om ”fee” var
foranlediget af selskabstømmersagerne. Han ved ikke, hvad et sædvanligt honorar er. Han
tænkte formentlig, at honoraret skulle svare til rollen. Banken kendte formentlig kunden.

Han ved ikke, hvad han tænkte, da han læste formuleringen ”The client just sent an update
on the structure” som anført i Person 46's mail af 4. marts 2014 til ham. Han tænkte ikke,
at det var en af banken udarbejdet ”structure” . Han har ikke erklæret sig om eller tænkt
nærmere over, om banken havde en el-ler flere kunder. De sagde bare, at de ikke selv
havde lavet strukturen. Han ved ikke, hvorfor han skrev ”I believe this information could
be useful” i mailen fra ham til Person 46 af 7. april 2014. Han ville måske gerne se det, før
han kunne udtale sig nærmere. Der kunne være grundlag for nye overvejelser alt ef-ter, om
det var en forwardtransaktion, hvor papirerne er børsnoterede og vilkå-rene
standartmæssige, eller en OTC-transaktion, hvor parterne er identificere-de, og hvor
vilkårene er forhandlede. Han kiggede på det materiale, som han omtalte i sin mail af 10.
april 2014 til Person 47, om torsdagen eller fredagen. Han husker ikke, hvor mange gange
han læste den tyske strukturbeskrivelse. Beskrivelsen lå noget ud over det, han kunne
klare, bl.a. som følge af den sprog-lige barriere. Han har tysk fra folkeskolen og 1. og 2.
gymnasieklasse. Det er an-ført i hans CV fra Sagsøger (Advokatfirma), at hans sprog er
engelsk, fordi det er det eneste fremmedsprog, han føler sig tryg ved. Han har andetsteds
angivet ”German” med betegnelsen ”elementær færdighed” , hvilket er laveste kategori.
Han kan begå sig på tysk i sociale sammenhænge. Når han mødes med tyske advokat-
kolleger, taler de engelsk. Han har prøvet at kigge på strukturbeskrivelsen for at se, om det
gav mening for ham. Det gjorde det ikke. Så har han tænkt, at det kunne han ikke basere en
opinion på. Han har ikke brugt bilaget. Depot og kon-to kan han forstå. Han vidste ikke,
hvad bogstaverne ”S” og ”H” stod for. Han



/

201

tror aldrig, at han kom ret langt i bilaget, og slet ikke til side 5. Han har kigget på det, men
han har helt sikkert ikke læst og forstået det, også selv om der er engelske ord og velkendte
figurer.

Person 47 oplyste i sin mail af 10. april 2014 til vidnet, at der ville blive ud-skiftet med
OTC. Han vidste ikke, hvem ”X” og ”Z” omtalt i mailen var. Han kan ikke svare på, om
han tænkte over, hvem de var. Han har ikke på noget tidspunkt brugt ”X” og ”Z” , og det
fandt heller ikke vej til opinion’en.

Person 47's mail af 15. april 2014 gav ham anledning til at svare, som det ske-te. Der var
forskel på Advokat 2's dokument og transaktionsbeskrivel-sen vedhæftet mailen. Man fik
en klarere opfattelse af, hvordan aktierne var til-vejebragt, og hvornår de blev købt. Man
udlåner aktierne med tillæg af udbytte. Han ved ikke, om han tænkte over det dengang.
Han havde selv introduceret cum/ex begrebet anført i hans mail af 16. april 2014 til Person
47 af hensyn til risikoen for, at to parter kunne søge samme udbytteskat tilbage. Han skrev
lidt tøvende, vel nok for at give Advokatfirma 1 mulighed for at forklare sig nærmere. Han
gav udtryk for den bekymring, der er anført i andet afsnit. Han har ikke la-vet referat af den
telefonsamtale, der er nævnt i hans mail af 16. april 2014 til Person 47. Han ved derfor
ikke, hvordan hans bekymring omkring cum/ex blev efterlevet. Han mener, at han i det
endelige produkt kan se, hvordan be-kymringen blev adresseret, idet man som sælger låner
aktier, som man har en låneaftale på, inden de sælges videre til pensionsplanen. Den
faktuelle beskri-velse i Advokat 2's tax opinion slutter ved, at pensionsplanen køber ak-
tierne. Der var ikke i Advokat 2's opinion sagt noget om oprindelsen af aktierne. Han ved
ikke, hvem ”X” , som omtalt i Person 47's mail af 5. maj 2014 til ham, er. Det er et begreb,
Person 47 brugte. Det referer ikke til noget sted i en opinion. Han kan i dag kun gætte. Der
er måske tale om en aktieudlåner. Der blev ikke foretaget ændringer i udkastet efter den 5.
maj 2014.

Han overvejede ved udfærdigelsen af ”Danish Opinion” af 4. august 2014 i for-bindelse
med spørgsmålet om bankens erstatnings- og strafansvar, hvem der havde aktier og
hvornår. Han vil mene, at pensionsplanen civilretligt reelt bli-ver ejer af aktierne, om end
det er et kortvarigt ejerskab. Han holdt dette op mod den danske skatteretlige praksis. Der
var ikke informationer om et salg fra låntagers side. Når udlånet er sket, vil der som
udgangspunkt være et krav på at få aktierne tilbage. Han ved ikke noget om bankens
registrering af aktielånet og kan ikke huske, om han dengang mente, at banken stadig
civilretligt var ejer, når man havde lånt sine aktier ud. Det bekymrede ham, at det hele –
køb, salg, udlån og settlement – reelt kunne afvikles på samme dag, og at transaktionen var
kortvarig. Under udlånsperioden var pensionsplanen ”legal owner” , men når der var sket
videresalg, var pensionsplanen ikke længere legal owner, jf. punkt 4.7. Assumption 5
afspejler vigtigheden af afklaringen af det civilretlige ejerskab. I punkt 3.3 opereres med
”securities account” , ikke noget med almin-



/

202

delige konti. Sælgeren har ingen aktier og er nødt til at låne dem for at sælge dem til køber.
Indholdet af punkt 3.4 er vigtigt nok. De fik oplyst, at USPF/Part-nership modtog et beløb
svarende til udbyttet på de aktier, som de købte. Sæl-geren har lånt aktier på eller før trade
day. Sælgerens køber – pensionsplanen – får samme retsstilling som sælgeren, og får en
kompensationsbetaling i stedet for dividende. I punkt 4.13 er der tale om en
erstatningsretlig vurdering, hvor man lægger vægt på, hvad banken burde være
opmærksom på. Det var en vur-dering af banken og bankens forhold.

I udkast til ”Danish Opinion” sendt af ham til Person 47 ved mail af 15. april 2014 var
forward kontrakter udskiftet med OTC-kontrakter, hvilket var den pri-mære grund til at
præcisere, hvilke konkrete elementer der kunne give anled-ning til usikkerhed om bankens
erstatningsretlige position. Ved transaktionsbe-skrivelsen af 22. april 2014 kom der
”orden” i datoerne, så købet skete inden ud-byttedatoen, hvorefter transaktionen ikke
længere havde karakter af en cum/ex handel.

Han var i 2014 bekendt med, at der for aktieposter i danske selskaber, som var ejet af
danske pensionskasser, skete refusion af udbytteskat. ATP kunne f.eks. låne aktier ud og
købe dem tilbage tre dage senere. Den, der havde aktierne i tre dage, ville være retmæssig
ejer. Der var et frit marked, hvor der typisk havnede flest aktier hos dem, der kunne få
udbytteskat tilbage. Han havde i 2014 ikke hørt om svindel med udbytteskat i Danmark.
Han kan i 2014 have hørt om et retsopgør i Tyskland og cum/ex. Han og andre
skatteadvokater fulgte i 2016 sa-gen med Person 1. Han tænkte ikke, at der kunne være en
forbindelse til den rådgivning, han selv sad med i 2014. Advokat 2 var velanskrevet.

Han var på sommerferie, da Advokatfirma 1 og Bank 1 på ny rettede henvendelse i 2015,
og kontakten blev varetaget af Advokat 3 og Vidne 10. Han skiftede omkring den 1.
november 2015 fra Sagsøger (Advokatfirma) til Advokatfirma 6. Hans mail af 18. marts
2016 til Person 46 og Person 47 er meget ”generisk” , og han vil tro, at han har sendt den
til en del personer. Da han skrev mailen i 2016, tænkte han ikke tilbage på sin rådgivning
til Bank 1, som værende funderet på Advokat 2 rådgivning til Person 1. Advokatfirma 6
var uafhængigt og ville også have haft glæde af at arbejde sammen med Advokatfirma 1.
Han husker ikke, at han læste medieomtalen af Bank 1 i juli 2017. Han har nok set den,
men ikke hæf-tet sig ved den. Han fratrådte hos Advokatfirma 6 i november 2018. Han har
set artiklen i DR.dk af 1. november 2018. Han blev om torsdagen kontaktet af en dansk
journalist, fordi hans navn stod på en legal opinion.

Person 51 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Person 51 blev født 1970. Han blev uddannet cand.jur. i 1995 og beskikket advokat i
1998. Person 51 har haft møderet for Højesteret siden 2004.



/

203

Person 51 var i perioden januar 2016 til maj 2019 ansat partner i Sagsøger (Advokatfirma)s
skatteafdeling, hvor han startede i september 2011 og beskæftigede sig med skatteproces.
Forinden havde Person 51 været ansat hos Kammeradvoka-ten, Advokatfirma 6 og
Advokatfirma 5. Siden juni 2019 har Person 51 været partner i Advokatfirma 11. Person 51
var i kopi på e-mailkorrespondan-ce med Advokatfirma 1 i perioden 15. juli til 21. juli
2015 vedrørende bekræftelse på legal opinion samt e-mail fra Advokatfirma 1 den 16.
februar 2017.”

Han har herudover forklaret, at han må have set mailen af 15. juli 2015 fra Person 46 til
ham og Vidne 10 før, men han kan ikke huske den. Han var ikke involveret i det forløb, der
kom bagefter. Han var tidligt på som-merferie i 2015 fra 27. juni og tre uger frem. Han var
således på sommerferie, da mailen ”tikkede” ind. Han mener ikke, at han talte med Vidne
10 eller Advokat 3. Han husker ikke, om han var tilbage fra sin ferie den 20. juli 2015. Han
tror ikke, at han har forholdt sig til noget. Han har nok konstateret, at der kom en mail ind,
og tænkt, at Advokat 3 og Vidne 10 tog sig af det. Han var ikke inde over opfølgningen
senere i 2015. Han har ikke læst Sagsøger (Advokatfirma)s vurdering. Han me-ner ikke, at
han var involveret i konflikttjekket i forbindelse med, at Sagsøger (Advokatfirma) påtog
sig advokatundersøgelsen. Han mener, at Sagsøger 2 var inde over, og orienterede om, at
Sagsøger (Advokatfirma) ville afgive tilbud. Hans egen bekymring gik på, om Sagsøger
(Advokatfirma) efter påtagelsen kunne have skattemyndigheder som mod-part, da dette
forhold ville påvirke hans egen forretning, som hovedsagelig an-gik skatteproces. Sagsøger
2 sagde, at Sagsøger (Advokatfirma) ville byde på opgaven, men at de godt kunne have
skattemyndighederne som modpart. De talte ikke om, hvorvidt Sagsøger (Advokatfirma)
var habil eller ikke habil. Han ved ikke, om andre i skatte-afdelingen har været involveret i
habilitetstjekket. Han tænkte, at hans egne sa-ger ikke kunne være problematiske i forhold
til undersøgelsen.

Han vidste ikke, hvem ”Udenlandsk virksomhed 1 og 6” – som omtalt i mailen af 16.
februar 2017 fra Person 47 til Vidne 10 og med bl.a. vidnet som cc – var. Han havde læst i
aviserne, at Advokat 2 havde rådgivet Person 1. Han er ikke sikker på, at han på dette
tidspunkt vidste, hvem Udenlandsk virksomhed 1 var. Han tror i det hele taget, at han slet
ikke har forholdt sig til nævnte mail af 16. februar 2017. Det var ikke hans klient eller hans
sag. Han opdagede vel først i oktober 2018, at Bank 1 var involveret i
udbytteskatteskandalen. Han fulgte med i medi-eomtalen af sagen, men kan ikke huske,
om han læste medieomtalen i 2017 . Han har ikke dyrket udbytteskatteretlige spørgsmål i
detaljer. Hans viden byg-gede på det, han læste i pressen. Hvis der var ”massiv”
medieomtale af sagen i juli 2017, vil han nok have set dette. Han tror ikke, at han fulgte
bedre med i mediernes historier, efter at Sagsøger (Advokatfirma) havde påtaget sig at
foretage undersø-gelsen. Han har ikke hørt om en beslutning om, at Sagsøger
(Advokatfirma) efter at have på-taget sig advokatundersøgelsen ikke ville repræsentere
parter i visse typer af sager omhandlende tilbagesøgning af refusion af udbytteskat.



/

204

Der blev holdt et møde den 31. oktober 2018, hvori Sagsøger 2, Vidne 2, Advokat 3,
Sagsøger 3, Vidne 3 og han selv deltog. Det var efter modtagelsen af brevet af 29. oktober
2018 fra Skatteminister. Der havde også været et møde kort tid før brevet af 29. okto-ber
2018. På mødet den 31. oktober blev der spurgt ind til rådgivningen af Bank 1 samt de
canadiske sager. Det var en slags oplysningsmøde, hvor man ville høre nærmere om, hvad
rådgivningen gik ud på. Det drejede sig primært om de to opinions til Bank 1, herunder
hvilke forbehold og forudsætninger, der var lagt ind i dem. Der var diskussion af, hvad
indholdet var. Vidne 3 og Sagsøger 3 var kriti-ske over for rådgivningen. Vidnet kendte
ikke til rådgivningen og var derfor lidt på sidelinjen. Det angik primært, hvad det egentlig
var, man havde rådgi-vet om. Der var heftig diskussion. Advokat 3, Vidne 2 og Sagsøger 2
forsøgte at redegøre for indholdet af rådgivningen. Han opfattede det som et slags
faktumafdækningsmøde, hvor Vidne 3 og Sagsøger 3 skulle forstå, hvad der var foregået.
Han har ikke deltaget i rådgivningen af Bank 1, og hans fratræden i Sagsøger
(Advokatfirma) har ikke noget med rådgivningen af Bank 1 at gøre.

Vidne 10 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 10 blev født i 1983. Han blev uddannet cand.jur. i 2011 og beskikket advokat i
2014. Vidne 10 var indtil 2019 advokat i Sagsøger (Advokatfirma), hvor han startede i
2011. Siden 2019 har han været ansat som director i Revisionsfirma 3. Vidne 10
beskæftiger sig med skatteret. Vidne 10 bistod med den skatteretlige del af
advokatundersøgelsen, som blev afleveret i
december 2017. Vidne 10 bistod Advokat 3 med afgivelse af be-
kræftelse på legal opinion den 24. juli 2015 og var kopieret på e-mailkorrespon-dance med
Advokatfirma 1 i 2017.”

Han har herudover forklaret, at habilitetstjekket hos Sagsøger (Advokatfirma) i 2014 og
2015 var noget, man gik op i. Efter nogle sager med dårlig medieomtale havde man ansat
en landsdommer til at håndtere spørgsmålet. Han kan ikke huske at have hørt om en
beslutning om, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke ville repræsentere parter i visse typer af
sager omhandlende spørgsmål om tilbagesøgning af refusion af udbyt-teskat. Han tror, at
han ville kunne huske dette, hvis han havde hørt om det. Udbytteskattesagen var
”allestedsnærværende i medierne” , og han fulgte der-for med. Han kendte ikke aktørerne i
2015 og 2016. Han blev via medieomtale i 2017 bekendt med, at Person 1 var involveret.
Han kendte ikke dengang navnet Udenlandsk virksomhed 1.

Han tror, at Sagsøger (Advokatfirma) var stolte over at have vundet udbuddet om advoka-
tundersøgelsen af SKAT. Han tror ikke, at han var med til andet end at lave sit eget CV. Det
må være ham selv, der har lavet CV’et. Af de tre anførte punkter under hans erfaring
husker han kun rådgivningen af 5 amerikanske kapitalfon-de. Sagsøger 2 og Advokat 3 var
med på denne sag, og Vidne 2



/

205

var ansvarlig partner. Rådgivningen til de amerikanske kapitalfonde mindede slet ikke om
den rådgivning, der blev givet til Bank 1. Der var ikke råd-givning om erstatnings- og
strafansvar, om den benyttede model mv. Der var tale om en meget stor mængde
ansøgninger om udbetaling af udbytteskat. Ved afvisning af en ansøgning gik sagen videre.
Når der blev klaget, skulle en part-ner skrive under. Det havde ekspeditionsmæssigt præg.
Vedrørende det tredje punkt har han en vag erindring om, at det drejede sig om en fransk
bank. Det var nok med Vidne 2 som partner og herudover nogle fuldmæg-tige og studenter.
Når der anføres fra 2014 til 2017 i periodeangivelsen er det formentlig udtryk for, at
rådgivningen stadig var i gang på tidspunktet for til-budsafgivelsen i 2017.

Han er i tvivl om, hvorvidt han kan huske mailen af 15. juli 2015 fra Person 46 til ham og
Person 51. Han tror, at han var i Hong Kong medio juli 2015. Han gennemgik den af Vidne
1 udfærdigede legal opinion og drøftede denne med Advokat 3 forud for, at han skrev
mailen af 20. juli 2015 til Person 46. Advokat 3 var med til at udfærdige legal opinion fra
2015. Han hu-sker ikke, om Advokat 3 sagde, at han havde været med til at lave den oprin-
delige legal opinion fra 2014. Han adresserede i mailen, at de nye regler kunne give
anledning til tvivl. Han kan ikke huske, om han på tidspunktet for afsen-delse af mailen
kunne se en forretningsmæssig begrundelse for det arrange-ment, han rådgav om.

Han var med til at udfærdige legal opinion kaldet ”Confirmation – opinion af 4 August
2014” . Han lagde ikke mærke til, at banken var både køber og sælger som anført under
punkt 3. Han bed heller ikke mærke i detaljerne om aktielån under punkt 3.5.1 og 3.5.2.
Indholdet i starten af punkt 5, ”Legal developments since 4 August 2014” var nok en
skræddersyning af noget, der allerede var en ”metervare” . De advokater, der arbejdede
med fornyelse af legal opinions, tog generelt for gode varer, hvad partnere tidligere havde
udfærdiget, og foretog tilpasning, hvis relevante forhold havde ændret sig. Denne legal
opinion ligner et genoptryk af en legal opinion med sådanne tilføjelser.

Han har ikke tidligere set mailen af 11. juni 2015 fra Person 46 til Vidne 1. Han ved ikke,
hvad der henvises til i første afsnit. Han husker ikke mailen af 16. februar 2017 fra Person
47 til ham. Han kunne på dette tidspunkt ikke hu-ske Bank 1. Han var i hele februar 2017
på rundrejse i Indien med forholdsvis dår-lig internetforbindelse. Han har nok set mailen,
da han kom hjem. En ”cum ex” transaktion er lån af aktier med udbytte og videresalg uden
udbytte. Det, der kom ud om de tyske, var rimelig utroligt og ikke på en positiv måde. Han
ved ikke, hvorfor Advokat 3 satte vidnet og ikke Person 51 på cc på mailen af 17. februar
2017 til Person 47. Han kan ikke huske, om han har læst mailen. Han tror det ikke. Han
tror, at han arkiverede mailen på telefonen. Han arbejde-de ofte sammen med Vidne 1.
Vidne 1 var en lidt mere stille type end mange an-



/

206

dre. Han var temmelig grundig og langt nede i sine sager. Advokat 3's styrke var primært,
at han var enormt erfaren og havde prøvet det meste før.

Han tror ikke, at han læste Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud på advokatundersøgelse igen-
nem, da det blev afgivet. Hans ansvarsområde som angivet i tilbuddet, ”Gen-nemgang af
relevante regler og udkast til beskrivelse” er vistnok dækkende for det, han lavede. Hans
opgave var en ”trist og tør” omgang, der vedrørte Skat-testyrelsens regler om
tilbagesøgning af udbytteskat. Advokat 3 overtog på et tidspunkt arbejdet og skrev det
færdigt, efter at vidnet gik ”sukkerkold” .

Nye sager hos Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling blev drøftet på morgenmadsmøder
af en halv times varighed om fredagen. Antallet af sager kunne variere, men det kunne
typisk dreje sig om 15 sager. Der blev udfærdiget en liste med sagerne, herunder navn på
sagen, klientens navn, den ansvarlige partner og ansvarlige jurist. Følsomme sager var ikke
på – en sag om udbytteskatterefusion ansås ikke følsom. Han vil tro, at Bank 1-sagen har
været på et morgenmadsmøde. Mødet havde også et socialt element, så der var ikke meget
tid til den enkelte sag.

Vidne 2 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 2 blev født i 1965. Han blev uddannet cand.jur. i 1991 og beskikket advokat i 1994.
Vidne 2 var i perioden 2007-2018 part-ner i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling, hvor
han startede i 2005. Siden 2019 har Vidne 2 været partner i Advokatfirma 12. Vidne 2
modtog den første mail fra Advokatfirma 1 den 3. februar 2014 og deltog i e-
mailkorrespon-dance med Advokatfirma 1 i 2014 og 2015.”

Han har herudover forklaret, at han i relation til henvendelsen om bistand til Bank 1 ikke
husker sin tidsregistrering i 2014 og 2015 i detaljer. Han har registre-ret tid i starten af
sagsforløbet. Han gætter på, at han var adressat på mailen af 3. februar 2014 fra Person 46,
fordi han havde en meget udadvendt rolle i Sagsøger (Advokatfirma). Han husker ikke,
hvor han mødte Person 46 – måske til en international konference. Han kendte navnet, ikke
mere. Der var subspecialer i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling. Henvendelser fra
banker og financielle institutio-ner tog Advokat 3 og Vidne 1 sig af. Udbytteskatterefusion
var ikke hans speciale, men han kendte ”kompasset” . Han vidste en del om kursgevinstbe-
skatning, da han i 2005 kom til Sagsøger (Advokatfirma), men han blev bedt om at finde et
andet speciale, da det var ”optaget” . Han tog sig primært af skattespørgsmål vedrørende
transferpricing, fast ejendom og dobbeltbeskatning. Person 51 havde proces og retssager,
Sagsøger 2 moms.

Forespørgslen af 3. februar 2014 var ikke usædvanlig. Han kan ikke huske, at han modtog
mailen. Et ”structure paper” er typisk et notat, som beskriver en omstrukturering eller
transaktion, idet man beskriver faktum og derefter den



/

207

retlige subsumption, og papiret har relevans i forhold til noget på et tidligt sta-die. Han
havde en slags ambassadørrolle hos Sagsøger (Advokatfirma), deltog i internationa-le
advokatkonferencer og fik mange kontakter. Det var en del af hans funktions-beskrivelse.
Det var ikke et særsyn, at han sendte en forespørgsel videre til en kollega. Regulatorisk
rådgivning af en bank var fuldstændig uden for hans om-råde. Han sendte mailen hen, hvor
den hørte til, nemlig hos Vidne 1, der blev sagsansvarlig. Vidnet har med sikkerhed givet
udtryk for, at dobbeltrefusion ik-ke var en mulighed i Danmark. Han kan ikke vurdere,
hvad der er lovligt i an-dre lande. Han forholder sig til, hvad der er lovligt i Danmark.
Mailen gav ud-tryk for, at noget havde været lovligt i Tyskland, men at lovligheden i
Tyskland nu var til diskussion, hvorefter spørgsmålet var, om det så var lovligt i Dan-mark.
Han var ikke med i rådgivningen, efter at sagen var sendt videre til den fagrelevante
partner. Efter at hans navn én gang havde været på mailen, hang han – som det ofte skete –
uforvarende fast i mailstrømmen. Han talte ikke med Vidne 1 om sagen eller havde noget
med den at gøre i øvrigt. Hvis der var no-get, ville Vidne 1 gå til Advokat 3, der var mere
fagligt stærk på området end vidnet. Han var således ikke på nogen måde involveret i
formuleringen af den pågældende legal opinion eller afdækningen af faktum. At mailen af
3. fe-bruar 2014 handlede om rådgivning af en klient om noget kriminelt, havde han ikke
fantasi til at forestille sig. Da han i en mail af 3. februar 2014 til Vidne 1 og Person 46
skrev ”Shall we call you?” var det for at sætte Vidne 1 op, så denne kunne tage sagen og gå
videre. Han talte aldrig selv med Person 46. Det stod klart for ham, at man kun kunne få
udbytte refunderet én gang. På det tidspunkt kom refusion typisk en måned efter, at man
havde bedt herom.

Han har læst mailen af 6. november 2015 fra Person 46 til Vidne 1, da han videresendte
den til Advokat 3. Han havde ikke nogen idé om indholdet, som han ikke kædede sammen
med udbyttesagen. Han lavede ikke forbindel-sen. Han havde ikke været inde i de gamle
sager, da det var et område, som Vidne 1 og Advokat 3 tog sig af. Han tror, at udtrykket
”the matter” i hans mail af 11. november 2015 til Person 46 refererer til den gamle opinion
til Bank 1, og ”the general topic” refererer til Person 1, som de alle havde læst om. Han
havde ikke selv set forbindelsen. Han ved ikke, om Advokat 3 var involveret i den første
rådgivning i 2014, men Vidne 1 kan meget vel være gå-et ind til Advokat 3. Han husker
ikke, hvorfor Person 46 i samme mail-streng den 6. november 2015 sendte en opinion til
vidnet. Der var ikke nogen af de spørgsmål, som Person 46 i samme mailstreng stillede i
mail af 11. november 2015 til Advokat 3 med vidnet som cc, som gik ind til vidnet.

Han var overhovedet ikke involveret, da mailen af 4. april 2017 blev sendt fra Person 47 til
Advokat 3. For så vidt angår formuleringen ”create a conflict” i mailen kan han ikke se, at
der er nogen sager i afdelingen, der kan skabe kon-flikt forhold til at rådgive Bank 1. De
fik 20-25 sager ind om ugen. Alle vidste på dette tidspunkt, at Sagsøger (Advokatfirma)
sad med den uvildige advokatundersøgelse.



/

208

I slutningen af maj 2018 skulle han på orlov i 3 måneder. Han gik fra den 29. el-ler 30.
maj. Der kom en forespørgsel fra en canadisk kollega en dag eller to, før han gik på orlov.
Han sendte sagen, en retssag, videre til Person 51. Han tog på orlov og deltog ikke i de
efterfølgende drøftelser. Han var mere indstillet på orlov end på at tænke på sagen. Han
konstaterede bare, at det var banker, der havde et slagsmål med SKAT, en sag om
tilbagekaldelse af en forvaltnings-akt. Da han efter orlov og yderligere ferie var tilbage i
slutningen af september kørte sagen, og han spurgte ikke ind til den, men overlod den til
Person 51. Drøf-telsen i Sagsøger (Advokatfirma) om, hvorvidt man kunne tage sager, der
havde med udbyt-tesagen at gøre, kom på et senere tidspunkt, i hvert fald i efteråret 2018.
Drøftel-sen angik sager, hvor det blev vurderet, at man i forhold til temaet for undersø-
gelsen ikke skulle rådgive folk af imagemæssige årsager. I oktober 2018 blev det meget
klart, at der var en type af sager, som man ikke længere ville tage. Da sa-gen fra den
canadiske kollega kom ind, så han det ikke som en sag, Sagsøger (Advokatfirma) uden
videre skulle sige nej til. Når det var hans egne sager, spurgte han Sagsøger
(Advokatfirma)s managing partner, hvis han var i tvivl. Han konsulterede ikke Sagsøger 3.
Det handlede om hans egen mavefornemmelse. Denne sag sendte han bare til Person 51.

Han kan huske et møde, der fandt sted den 30. oktober 2018, men han husker ikke de
nærmere detaljer om mødet. Det var en stressende periode. I mødet deltog blandt andre
Sagsøger 3, Person 3, Sagsøger 2, Vidne 3, Advokat 3 og han selv. Temaet var den af
Vidne 1 afgivne legal opinion til Bank 1. Følelserne hang uden på tøjet. Han kan ikke
huske, om sagen for de canadiske pensionskasser blev drøftet. Der var mange møder, men
han var ikke med til dem alle. Han blev afskediget som kapitalejer. Man fandt, at han
havde begået en alvorlig og graverende fejl ved at have sendt den omhandlede sag fra den
canadiske kollega videre til Person 51.

Han husker ikke, om han så ”Danish tax opinion” af 27. juni 2012 i 2014. Han har læst den
efterfølgende. Han har ikke i forbindelse med mailkorrespondan-cen i 2014 slået ind på
den for at hjælpe med sagsbehandlingen. Han kender Advokat 2 som en teknisk dygtig
advokat, som forlod Sagsøger (Advokatfirma) i lidt af en røgsky. Han har ikke talt med
Advokat 2 i 4 år. Han har ingen erin-dring om at have set Vidne 1's ”Danish Opinion” af 4.
august 2014, og det har formodningen imod sig. I slutningen af oktober 2018 læste han den
første gang omkring tidspunktet for Skatteministerens brev. Der er ikke noget, der fanger
hans øjne. Han kender Vidne 1 som en fornuftig og alt andet end grænsesø-gende advokat.

Formålet med nyhedsbrevet fra august 2015 var fortælle klienter om enhver form for
relevant faglig udvikling, der var i Danmark. De partnere, der var



/

209

med, arbejdede på engelsk. Han troede, at den omtalte sag handlede om doku-mentfalsk.
Han troede ikke, at det var deres sag. Der var simpelthen ikke en ”klokke” , der ringede.

Han havde absolut ingen rolle i at udfærdige tilbuddet om advokatundersøgel-sen og deltog
ikke i arbejdet med undersøgelsen. Det blev holdt i en lukket kreds. Sagsøger 2 fra
skatteafdelingen kastede sig ind i det. Han fik at vi-de, at der blev lavet det grundigste
konflikttjek i firmaets historie. Niveauet for konflikttjek i Sagsøger (Advokatfirma) var
højt. Hele konflikttjeksystemet var blevet meget udbygget efter sagen med Advokat 11 og
Virksomhed A/S nogle år tidlige-re. Det væsentligste tema for ham i forhold til
advokatundersøgelsen, var, om de i skatteafdelingen kunne tage sager med
skattemyndighederne som mod-part. Han har ikke deltaget i en struktureret samtale med
Sagsøger 3 om konflikttjek. Han husker svagt, at han har haft et møde med Vidne 3, hvor
dette blev berørt i forhold til en sag. Undersøgelsen kørte under meget store
sikkerhedsforanstaltninger.

Vidne 4 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 4 blev født i 1972. Hun blev uddannet cand.jur. i 1999. Vidne 4 har siden 2018
været kontorchef for Forvaltning og Lov-koordinering i Skatteministeriet, hvor hun har
været ansat siden 1999. Vidne 4 var souschef i kontoret Proces og Administration, da det
blev be-sluttet at gennemføre en uvildig advokatundersøgelse i 2016 og under undersø-
gelsen i 2017. Hun var Sagsøger (Advokatfirma)s primære kontaktperson i forbindelse
med advokatundersøgelsen, og hun deltog i møder med Sagsøger (Advokatfirma) den 13.
marts 2017, 31. marts 2017 og 11. august 2017 (midtvejsmødet). Hun deltog herudover på
møde den 27. januar 2017 om bl.a. Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud. Skatteministeriet
modtog udkast til advokatredegørelsen i høring.”

Hun har herudover forklaret, at hun som souschef i kontoret Proces og Admini-stration
refererede direkte til afdelingschef Vidne 5. Hun skrev den 14. januar 2021 en mail til
Person 19, der hjalp hende med at finde sager frem i forbindelse med hendes bistand til
besvarelse af opfordringer. Det fremfundne ligner en intern videresendelse fra Person 25.
Hun gik som ud-gangspunkt ud fra, at materialet var i sagerne. Hun kan ikke huske, om de
har talt om, hvorvidt der kunne være noget af relevans, herunder mails, uden for de
akterede sager.

Hun var ikke involveret i høringssvar til Rigsrevisionens beretning af 24. febru-ar 2016.
Hun har givetvis ”skimmet” den for 4-5 år siden, formentlig omkring tidspunktet for
forberedelsen af advokatundersøgelsen. Hun var bekendt med, at der havde været en
”Early warning” som anført i beretningen. Hun er ikke ekspert i aktiesvindel, så den del vil
hun i øvrigt ikke udtale sig om. Hun blev



/

210

for alvor involveret i forberedelsen af en undersøgelse det øjeblik, hvor det i au-gust eller
september 2016 blev overvejet, om der skulle være en advokatunder-søgelse. Hun tror
ikke, at hun var inde over sagen på tidspunktet for Skattemi-nisteriets pressemeddelelse af
23. august 2018, men hun fik meget hurtigt deref-ter en aktiv rolle i sagen. Det kan sikkert
have været omkring tidspunktet for indslaget i TV-avisen på DR den 8. september 2016, at
hun blev involveret.

Hun udfærdigede notat om undersøgelseskommissioner af 23. september 2016. Der var i
det politiske landskab ikke enighed om, hvilken form for undersøgel-se, der skulle
iværksættes. Nogle ønskede en undersøgelseskommission, andre en hurtigere form,
herunder en advokatundersøgelse. Notatet skulle angive, hvad der talte for det ene og det
andet. Det i notatet anførte om, at undersøgel-seskommissionen selv fastlægger
tilrettelæggelsen, var et forsøg på at gengive reglerne om undersøgelseskommissioner. Hun
husker ikke præcis, hvordan de kom frem til, at mere end 100 medarbejdere skulle afhøres.
De fik en liste fra SKAT. Hertil kom medarbejdere i selve departementet. Tallet var et
overslag for det tilfælde, at der skulle afholdes afhøringer. Hun tør ikke sige, om man for-
ventede, at afhøringer ville kaste nyt lys over noget. Hun husker ikke, om hun eller Vidne 5
forfattede teksten i den politiske aftale om advokatun-dersøgelsen, men hun har været
involveret. Især hensynet til efterforskningen, men også hastigheden, talte for en
advokatundersøgelse. Undersøgelsen var forankret i deres kontor, og hun refererede til
Vidne 5. Hun har ik-ke tidligere været involveret i sådanne undersøgelser.

Hun talte med Person 10 i Justitsministeriet om tilrettelæggelsen og praktiske spørgsmål.
Hun havde god sparring med ham, hvilket bl.a. frem-går af hendes mail til ham af 14.
december 2016. De var nødt til at gennemføre et udbud. Hun så ikke kommissoriet og
advokatundersøgelsen som en PR-øvel-se. Der var ikke økonomer inde over fra hendes
kontor. Der var bestemt over-vejelser om, hvordan materialet skulle gøres tilgængeligt. Det
var noget, der skulle afklares med den advokat, der ville vinde buddet. De havde forslag,
og det måtte den vindende advokat tage stilling til. De udleverede alt materiale, der
knyttede sig til de fire tidligere undersøgelser af sagen, og ville udlevere yderligere
relevant materiale efter ønske. Hun vil mene, at man derved gav ad-gang til alt relevant
materiale. Hun har på et tidspunkt læst udkast til notat fra Kammeradvokaten til
Skatteministeriet om udbudsretlige regler for advokatun-dersøgelser. Man prøvede at
foruddiskontere, at de politiske forhandlinger kunne ende med enten en advokat- eller
kommissionsundersøgelse. Hun ved ikke, hvorfor notatet forblev et udkast. Hun kan godt
genkende sætningen un-der punkt 1 i indledningen. Det skulle sikre, at det var en uvildig
undersøgelse. Hun læste notatet for at få afklaret, hvor de var i forhold til det
udbudsretlige. Hun modtog notatet fra koncernstyring og var ikke klar over, at det var
bestilt, før hun selv fik det. Kammeradvokaten var ikke involveret i udbudsprocessen i
øvrigt.



/

211

Vidne 5 har ført pennen ved affattelsen af kommissoriet for advoka-tundersøgelsen. Vidnet
har deltaget i tilblivelsen. Kilderne var Skatteministeriet og SKAT. Undersøgelsen skulle
bygge på alt relevant materiale. Der var ikke begrænsninger heri. Der var nogle
metodebeskrivelser i forhold til de enkelte undersøgelser. Hun lagde mærke til det i
kommissoriet anførte om, at undersø-geren skulle lægge Kammeradvokatens konklusioner
til grund vedrørende tre af fire hjemsendte chefer. Det var bevidst og for at sikre
hastigheden i undersø-gelsen. Hun ved ikke, hvem der fik ideen til, at blev sådan, måske
Vidne 5. De opfattede det ikke som en begrænsning, at undersøgeren skulle lægge en
anden advokats konklusioner til grund, da man kunne gå videre, såfremt der kom nye
oplysninger. Hun hørte ikke indsigelser mod formuleringen – ej heller fra Sagsøger 3. Hun
husker ikke, at hun drøftede kommissoriet med ham.

Kommissoriet blev behandlet på et møde i regeringens koordinationsudvalg.
Justitsministeriet havde den interesse i undersøgelsen, at den strafferetlige ef-terforskning
ikke blev kompromitteret. Hun vil tro, at kommissoriets formule-ring herom blev drøftet
med Justitsministeriet. Al kontakt til SØIK gik gennem Justitsministeriet, bortset fra
spørgsmålet om sikkerhedsgodkendelse senere i processen. Person 67 har forfattet
formuleringen om habilitet i ud-budsbekendtgørelsens punkt 1.3, men hun ved i øvrigt
ikke, hvor den kommer fra. Hun finder formuleringen ”som kan være involveret i den
formodede svin-del” rigtig fin. Man må som bydende advokat ikke have været i nærheden
af svindlen. Man havde ikke en fuld afdækning af svindelen på dette tidspunkt. Der var
ikke nævnt konkrete personer eller selskaber, da der pågik en ikke of-fentlig efterforskning.
Der blev selvfølgelig ment alle, som var involveret i den formodede svindel, og ikke kun
dem, som havde fået offentlige omtale. Hun kendte ikke da til personer, der kunne være
involveret, men var dog bekendt med navnet Person 1. De havde ikke i departementet
viden om, hvem der blev efterforsket af SØIK. Det enkelte advokatfirma vidste, hvad man
selv sad med, og var nærmest til at oplyse herom. Forskellen på formuleringen om ha-
bilitet i udbudsbekendtgørelsens punkt 1.3 og punkt 19 i aftaleudkastet for ad-
vokatundersøgelsen skyldes en beklagelig fejl. Der skulle i punkt 19 have stået det samme
som i punkt 1.3. Der er ikke et beslutningsforslag, og der er ikke om-talt personer i
kommissoriet. Da de forberedte kommissoriet, talte de med Ju-stitsministeriet, og hun tror,
at Person 67 har kigget i Justitsministeri-ets aftaletekst fra en anden sag.

Hun har formuleret svaret på spørgsmål 12 i ”Spørgsmål og svar til udbuddet af
advokatundersøgelsen fra den 2. januar til 17. januar 2017” med en henvis-ning til de
advokatetiske regler. Hun mener, at hun havde en drøftelse med de-res udbudsjurist Person
67, der kendte til disse regler. Hun havde også de advokatetiske regler fra Advokatrådet.
Man opdagede heller ikke i Skattemi-



/

212

nisteriet, at der var en fejl, da man tilsyneladende ved besvarelsen af spørgsmål 12
copypastede teksten ”personer, selskaber m.v. som er omtalt i kommissori-et…etc” . Hun
blev lidt ”paf” , da der blev anmodet om en liste med navne på personer og selskaber over
mistænkte i en af de største verserende svindelsager. Man kunne selvfølgelig ikke udlevere
en liste henset til den igangværende ef-terforskning. Hendes holdning er, at man som
advokat skal have orden i eget hus og vide, hvilke sager, der er taget ind. Hvis man kan se,
at man kan kom-promittere undersøgelsen, skal man undlade at byde på opgaven. Det må
være en dagligdags foreteelse hos en advokat, og de forestillede sig, at advokatfirma-et
gjorde det samme her. Hun blev ikke ”paf” over, at der i spørgsmål 24 blev spurgt til, om
advokatundersøgelsen skulle afdække, om den formodede svin-del var strafbar. Svaret,
hvorefter undersøgelsen skulle beskrive den formodede svindel uden at kompromittere den
strafferetlige efterforskning, var formuleret af Justitsministeriet.

De lavede en stram tidsplan i udbudsbekendtgørelsen om advokatundersøgel-sen. Der
skulle være fundet en vinder den 31. januar 2017. Der var en rimelig klar line-up. Der
skulle involveres folk uden for Skatteministeriet, nemlig Ju-stitsministeriet som følge af
den strafferetlige efterforskning. Hun ved ikke, hvornår de fandt ud af, at de ikke kunne nå
at gennemføre evaluering på en uge. Der var allerede en forsinkelse før forelæggelsen for
ministeren. Hun ved ikke hvorfor. Det var en ambitiøs tidsplan. Der var i øvrigt ikke noget,
der gjor-de, at de havde en oplevelse af at være forsinkede. Hun læste alle tilbud og fik
bistand fra Person 67, Person 27 og Person 25, der var i koncernstyringsafdelingen, og som
havde adgang til Sharepoint-sitet. De læste alle tilbuddene igennem og lavede en
indstilling. Tilbuddene blev også læst af Vidne 5 og Person 13. Dagen efter indstillingen
blev der afholdt møde, hvor der var fuld enighed om, at Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud
var det bed-ste.

Hun så afsnittet i tilbuddet om ”Vurdering og udarbejdelse af legal opini-ons…etc.” under
referencer ”En række store banker i London” samt CV’erne for Sagsøger 2 og Vidne 10.
Hun er enig i, at oplysningerne i til-buddet og på CV’erne viste generelt kendskab til
udbytteskatteområdet fra kon-krete sager. Hun tænkte, at oplysningerne beskrevet i
CV’erne angik kompeten-cer, der gjorde Sagsøger (Advokatfirma) egnet til at deltage i
undersøgelsen. Hun gjorde sig ikke overvejelser om, at det, at man havde beskæftiget sig
med området, bragte tilbudsgiver i nærheden af et svindelkompleks, eller at der kunne
være tale om ”aktører i udbyttesagen” . Hun læste det således ikke som om, at Sagsøger
(Advokatfirma) havde rådgivet nogen i udbytteskattesagen, lavet modelrådgivning eller
skatte-tænkning/skattearbitrage, men som helt almindelig rådgivning. Hun drøftede ikke
disse ting med eksperter i Skatteministeriet. I forhold til formuleringen om habilitet i
udbudsbekendtgørelsens punkt 1.3 havde hun ikke tanken, at man kunne finde på at byde,
hvis man var ”tæt på” . Hun så det beskrevne i tilbud-



/

213

det som kompetencer og ikke som en diskvalifikation eller noget, der på nogen måde
kunne kompromittere undersøgelsen. Hun vil bestemt mene, at man – som anført i
CV’erne – kan rådgive om udbytteskat og alligevel deltage, men hvad man kan og ikke
kan, vil hun i øvrigt overlade til advokaten selv at vurde-re. Hun har svært ved at knytte
noget til det i udbudsbekendtgørelsens punkt 1.3 anførte ”og som er begrundelsen for
igangsættelsen af advokatundersøgel-sen” . Man skal holde fast i, at den enkelte advokat
ved, hvad der rådgives om, hvilket hun som udbyder ikke gør.

Hun husker, at der blev holdt et møde den 27. januar 2017, hvor Person 13, Vidne 5, Vidne
6 og Vidne 9 deltog. De re-degjorde her for deres overvejelser om Sagsøger
(Advokatfirma). Hun tror, at de havde fokus på det, der blev valget, nemlig Sagsøger
(Advokatfirma), og herudover ”runners up” Alle var enige om, at Sagsøger
(Advokatfirma)s tilbud var godt, og alle havde en god og tryg fornem-melse ved, at
Sagsøger 3 skulle forestå det. Hun husker ikke, om de talte om Sagsøger (Advokatfirma)s
skatteretlige rådgivning, som beskrevet i CV’erne. Måske har Vidne 5 gjort det. Hun
husker ikke reaktionen fra Justits-ministeriets embedsmænd vedrørende dette. Der blev
ikke taget noter fra mø-det, som hun hverken vil betegne som formelt eller uformelt.
Justitsministeriets embedsmænd fik kopi af tilbuddene med fra mødet. Hun har først for
nylig set ”Gengivelse af notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvokaten. Hun vidste ikke, at
den i notatet anførte gruppe mennesker ville tale sammen. Hun kender ikke procedurerne i
Justitsministeriet. Skatteministeriet modtog ikke informationen i notatet. Hun kan ikke
sige, om hun gerne ville have hørt om det. Det overraske-de hende ikke, at de talte om
habilitet, da der var sager, som SØIK var inde over.

Hun ved ikke, hvorfor der gik en uge, inden hun sendte mailen af 3. februar 2017 til Vidne
6. Hun har selv forfattet mailen, men Vidne 5 havde formentlig set et udkast. Hun kender
ikke til en telefonsam-tale mellem Vidne 5 og Vidne 6. Vidne 5 har sik-kert nævnt
samtalen for hende, men hun har ikke nogen erindring herom. Hun husker ikke, om der var
overvejelser om, hvorvidt spørgsmålet om rådgivnng om udbytteskat skulle omtales i
mailen af 3. februar 2017. Det var ikke et fokus-punkt. Hun erindrer ikke, at Vidne 6 er
blevet rykket. Hun har ikke selv ringet til ham. Det er ikke usædvanligt, at der er
”procestid” , og hun vil næsten sige, at det er gået stærkt, når indstillingen til
Skatteministeren er dateret 8. februar 2017. Hun kan ikke forestille sig, at Skatteministeren
på for-hånd havde bekymringer vedrørende tilbud, han ikke havde set endnu og hold-
ninger til, hvem der skulle vælges. Hun ved ikke om han læste alle tilbuddene, men han
læste nok Sagsøger (Advokatfirma)s. Hun har helt sikkert modtaget en tilbagemel-ding
om, at ministeren var enig i valget af Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud. Det ville have
”fyldt” , hvis der havde været udtrykt usikkerhed eller betænkeligheder fra mi-nisteren.



/

214

Hun kan ikke huske, hvad hun og Sagsøger 3 talte om i forlængelse af hendes mail til ham
af 2. marts 2017. Han ringede og orienterede hende, som hun havde forventet. Hun husker
ikke, om han sagde noget om habilitet i an-ledning af artiklen i Politiken den 2. marts
2017. Man overvejede ikke at udar-bejde en liste til den vindende advokat over de
mistænkte i SØIKs efterforsk-ning. Ministeriet lå ikke inde med disse oplysninger.
Sagsøger 3 kunne have kontaktet SØIK, hvis han fandt, at dette var relevant. I forlængelse
af hendes mail af 16. maj 2017 til Sagsøger 3 kan de have talt om
undersøgelseskommissionen og dens betydning for advokatundersøgelsen. Ad-
vokatundersøgelsen kørte bare. Hun ville have kunnet huske samtalen, hvis Sagsøger 3
havde sagt, ”vi stopper undersøgelsen” . Hun tror ikke, at en sådan samtale har fundet sted.
Hun kan ikke forestille sig, at Sagsøger 3 har sagt, at de overvejede at ”trække stikket” , nu
hvor der kom en kommissionsundersøgelse og havde væ-ret flere forudgående
undersøgelser. Der var en politisk aftale om at gennemfø-re en undersøgelse, og det kunne
de som embedsmænd ikke ændre på. Hun hu-sker ”Person 62-sagen” , som Sagsøger 3
skrev til hende om i sin mail af 27. juni 2017. De sørgede for, at sagen blev håndteret. Hun
mener ikke, at Skatteministeriet tog initiativ til, at sagen blev inddraget i
advokatundersøgel-sen, men de udleverede alt materiale til undersøgerne. Det havde
højeste priori-tet at lægge materiale hurtigt ind. Materialet fra ”Person 62-sagen” lå hos
SKAT. Hun kan godt se, at der gik lidt tid med at lægge det ind. Hun vil tro, at der var en
grund til dette. Der var en vis frustration hos Sagsøger (Advokatfirma) over, at materialet
var lagt ind som pdf-filer. De fik konverteret det til noget søgbart, så Sagsøger
(Advokatfirma) kunne lave sit arbejde ordentligt. Sagsøger 3 har aldrig udtrykt utilfredshed
med samarbejdet, eller med at han ikke fik, hvad han bad om. Hun fandt samarbejdet med
Sagsøger (Advokatfirma) rigtig godt. Sagsøger 3 var en behagelig person, der ringede, og
de fik et skriftspor på det, de havde drøftet. Det, han havde anmodet om, blev lagt ind i
Sharepointet.

På midtvejsstatusmødet den 11. august 2017, som blev omtalt i Person 27's mail af 10.
august 2017 til Sagsøger 3 m.fl., indledte Vidne 5 og herefter gav Sagsøger 3 en status i
sagen. Han har nok præsenteret overskrifterne. Det er hendes erindring, at undersøgelsen
var i god gænge. De blev betrygget i, at man nok skulle nå i mål inden tidsfristen. Hun
husker ikke, om indholdsfortegnelsen blev gennemgået før eller efter mødet. Hun husker
ik-ke i øvrigt, hvad der kom frem under punktet ”Velkomst og status” .

Hun underskrev ministeriets høringssvar, som hun sendte til Sagsøger 3 med en mail af 23.
november 2017. Hun mener, at hun opdelte gen-nemgangen af advokatredegørelsen og
sørgede for, at relevante medarbejdere gennemgik de forskellige kapitler. De sørgede for, at
kapitlerne kom derhen i organisationen, hvor de rette kompetencer var. De var en art
postkassekontor. De syntes, at udkastet på fornuftig vis dækkede kommissoriet, men de sad
ikke



/

215

og sammenholdt redegørelsen 1:1 med tilbuddet. Hun tror, at hun og Sagsøger 3 talte om
høringsprocessen i forlængelse af hendes mail til ham af 9. november 2017. Hun kan
sagtens have haft med Skatteministeriets pressemeddelelse af 19. de-cember 2017 at gøre.
Hun og afdelingschefen har set den, inden den gik ud.

Det er svært at sige, om de var ”tilfredse” med redegørelsen. Det var en redegø-relse, og de
tog den til efterretning. Man må spørge andre, f.eks. politikerne, om værdien af
advokatredegørelsen. Hun var ikke involveret i de opfølgende tjenstlige samtaler med to
medarbejdere. Det var medarbejdere hos SKAT. Hun tror, at hun var med til at bringe
Sagsøger 3 og Sagsøger 1 i forslag til at forestå samtalerne – de havde det bedste ”take” på
sagen og detal-jerne. Advokatredegørelsen blev båret videre til Justitsministeriet, der
indkaldte til politiske drøftelser. Der skulle tages stilling til, om kommissoriet for skat-
tesagskommissionen skulle udvides, så det også vedrørte udbyttesagen, og det-te skete. Der
skulle hende bekendt ikke ske andet på ”ryggen” af undersøgel-sen.

Hun så ikke brevet af 23. oktober 2018 fra Person 11 til Vidne 5. Hun var ikke inde over
processen. Man valgte at placere håndte-ringen af spørgsmålet i et andet kontor end
hendes. Hun husker ikke, hvornår hun første gang hørte om Bank 1. Hun tør ikke sige, om
hun hæftede sig ved om-talen i sommeren 2017 eller senere på året. Forlig og aftaler
indgået i 2019 var hun heller ikke inde over. Hun var heller ikke involveret i besvarelsen af
ud-valgsspørgsmål nr. 93 af 9. november 2018 fra Person 39 til skatteministeren eller
retssagen.

Vidne 5 vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 5 blev født i 1962. Hun blev uddannet cand.jur. i 1987. Vidne 5 har siden 2013
været afdelingschef for Lovgivning og Økono-mi i Skatteministeriet, hvor hun har været
ansat siden 1987. Vidne 5 var ansvarlig for iværksættelse af advokatundersøgelsen. Hun
deltog i møder med Sagsøger (Advokatfirma) den 13. marts 2017 og 11. august 2017
(midtvejsmødet). Hun deltog herudover på møde den 27. januar 2017 om bl.a. Sagsøger
(Advokatfirma)s tilbud samt på møde den 22. februar 2017, hvor skatteministerens
betænkeligheder over for valget af Sagsøger (Advokatfirma) blev drøftet. Skatteministeriet
modtog udkast til advokatredegørelsen i høring.”

Hun har herudover har forklaret, at hun i slutningen af august 2016 hørte til ud-byttesagen
første gang. SKAT oplyste, at sagen skulle ”processes” op mod mini-steren. SKAT
tilkendegav, at det var meget alvorligt. I departementet gik man i ”handlingsmode” . Man
orienterede ministeren og tænkte på, hvordan det ram-te virkeligheden, når det kom ud i
pressen. Det ville blive en skandale. Reaktio-nen i offentligheden var som forventet
voldsom. Det hang også sammen med,



/

216

at der i forvejen havde været andre større problemsager hos SKAT, f.eks. pro-blemer med
ejendomsskattevurderingen. Hun har ikke oplevet en sag af lignen-de dimensioner. Man fik
Skatteministeriets interne revision til at lave en under-søgelse. Senere konkluderede
Kammeradvokaten i en undersøgelse, at der ikke var grundlag for tjenstlige skridt mod tre
hjemsendte chefer. Offentlighedens reaktion var, at det måtte undersøges yderligere. Det
var også holdningen hos ordførerne fra de politiske partier. Man fik hurtigt en fornemmelse
af, at det ik-ke stoppede her. Der skulle ske noget. Presset kom fra alle sider og hele det po-
litiske spektrum. Man ønskede en uvildig undersøgelse, så man kunne ikke an-mode
Kammeradvokaten om bistand. Der var en strafferetlig efterforskning, men også et
spørgsmål om kritik af forvaltningen. Ved afvejningen af den ene undersøgelsesform frem
for den anden blev der lagt vægt på hastighed, men ik-ke mindst hensynet til at
efterforskningen ikke måtte blive kompromitteret. Det sidste talte for en
advokatundersøgelse, hvor man bedst kunne skærme det for-trolige
efterforskningsmateriale – man undgik at skulle distribuere fortroligt materiale i en større
kreds af bisiddere. Hun gætter på, at der er 50 bisiddere i den nuværende
skattesagskommission. Undersøgelsesformen bliver forberedt på embedsmandsniveau,
men valget er en politisk beslutning.

Efter at beslutningen om en advokatundersøgelse var truffet, var det i princip-pet
Skatteministeriet, der skulle arrangere undersøgelsen, men Skatteministeriet rådførte sig
med Justitsministeriet. Det var også for at øge legitimiteten, fordi Skatteministeriet selv
kunne være involveret i det, der blev undersøgt. Kontak-ten var især til Vidne 9 og Vidne 6
i Justitsministeriet. Hun sendte udbudsmaterialet til Vidne 6 ved mail af 21. de-cember
2016, fordi Justitsministeriet var med på sidelinjen. Det var betryggen-de, og det var
normalt at gå via Justitsministeriet, når Skatteministeriet skulle i kontakt med SØIK. Der
var en fortrolighed om materialet, der skulle holdes i en meget snæver kreds. Hun og
Skatteministeriets departement havde ikke detail-viden om efterforskningen. Hun var ikke
klar over, at Bank 1 var politianmeldt. Det kunne man senere læse i pressen. Hun fulgte
med i pressen, når det var in-den for hendes arbejdsfelt. De modtager hver morgen
Infomedia med et meget omfattende materiale, som de kigger igennem. Hun hørte først i
2018, at Sagsøger (Advokatfirma) havde en relation til Bank 1.

Baggrunden for kommissoriets formulering om, at Kammeradvokatens konklu-sioner
vedrørende de tre hjemsendte chefer skulle lægges til grund, står hende ikke meget klart.
Hun vil næsten tro, at det er af hensyn til, at medarbejdere, der allerede er blevet undersøgt
én gang, ikke skal undersøges igen. Der var og-så af hensyn til hastigheden. Der skulle
ikke laves dobbeltarbejde. Hun kan blot se, at det kom ind efter et møde med Vidne 6. Det
var natur-ligvis ikke for at dække over nogen. Sagsøger (Advokatfirma) skulle ikke lægge
Kammerad-vokatens konklusioner til grund vedrørende andre. Det var ikke meningen, at
Sagsøger (Advokatfirma) skulle begrænses i deres undersøgelse. Hvis Sagsøger
(Advokatfirma) havde



/

217

sagt, at man fandt fremgangsmåden forkert, fordi man var uenig i Kammerad-vokatens
vurdering, ville Skatteministeriet have taget det op til drøftelse. Mini-steriet var ikke i en
position, hvor de kunne have nægtet Sagsøger 3 og Sagsøger 1 noget i denne
sammenhæng. Det hele ville i så fald mi-ste sin legitimitet. En henvendelse skulle så nok
have været forbi ministeren, der dog næppe var i en mere fri position, end hun var. Der
blev ikke stillet spørgsmål til, at man skulle følge kommissoriet.

Forskellen på formuleringen om habilitet i udbudsbekendtgørelsens punkt 1.3 og punkt 19
i aftaleudkastet for advokatundersøgelsen skyldes en fejl. Tanken er, at indholdet punkt 1.3
skal være gældende. Punkt 19 i aftaleudkastet for ad-vokatundersøgelsen kommer fra et
tekstklip fra en anden sag, som de fik over-sendt fra Justitsministeriet. Hun læste
konkurrencebetingelser m.v. igennem in-den udsendelsen, men må ikke have læst det godt
nok. Tanken bag formulerin-gen i punkt 1.3 er, at undersøgeren skal være neutral og helt
uden nogen inter-esser i sagen. Hvis man selv havde relationer til Person 1 eller andre
”svind-lere” , ville man ikke være uvildig til at vurdere, om embedsmændene burde ha-ve
opdaget noget, og om der i forvaltningen var gjort noget forkert. Så havde man måske en
mening om, hvorvidt noget skulle opdages, og hvor skylden skulle ligge. Det ville være
ødelæggende for legitimiteten af undersøgelsen, hvis den blev foretaget af personer med
relation til ”svindlerne” . Indholdet af punkt 18 i aftaleudkastet for advokatundersøgelsen
betød ikke, at punkt 19 hav-de forrang frem for punkt 1.3 i udbudsbekendtgørelsen.
Formuleringen om ha-bilitet i udbudsbekendtgørelsens punkt 1.3 blev skrevet af folk i
”huset” , i Vidne 4's kontor eller et andet kontor. Formuleringen, ”som er be-grundelsen for
igangsættelsen af advokatundersøgelsen” , læste hun blot som, at svindelen var hele
afsættet for undersøgelsen. Hun gjorde sig ikke mange over-vejelser om, hvordan
tilbudsgiverne skulle kunne kontrollere habiliteten. De, der bød, måtte vide, om den slags
var i deres advokatfirma. Der var her krævet stor legitimitet til undersøgelsen, og hun
forventede, at man ikke bevægede sig ind i nærheden af et område, hvor der var foregået
noget, der ikke skulle fore-gå. Det var uden for, hvad de tænkte, at advokater rådgav om.
Når der stod rå-dgivning om udbytterefusion, troede de, at det handlede om, hvordan
reglerne fungerede i Danmark, ikke hvordan man kunne få udbytterefusion som sket i
forhold til Bank 1. De koblede ikke, at Sagsøger (Advokatfirma) skulle have været en del
af det passerede.

Hun var inde over at godkende svar i ”Spørgsmål og svar til udbuddet af advo-
katundersøgelsen fra den 2. januar til 17. januar 2017” sammen med en kollega.
Medarbejderne, der sad på sagen, lavede udkast til svar. Hun ved ikke, om Ju-
stitsministeriet var inde over besvarelsen. Hun husker ikke, hvordan henvisnin-gen til de
advokatetiske regler kom ind i svaret på spørgsmål 12. I samme svar er angivet, at
tilbudsgiver er nærmest til at foretage habilitetsvurderingen, fordi det var tilbudsgiver, der
måtte vide, om man havde været inde at rådgive dem,



/

218

der havde været inde i setup’et med svindel. Spørgsmålet om udlevering til en kreds af
potentielle tilbudsgivere af en liste med navne på mistænkte og der-med det mest fortrolige
var helt fremmedartet for Skatteministeriet. I øvrigt havde man i departementet ingen viden
om dette og ville heller ikke have kun-net oplyse om det af hensyn til efterforskningen.
Kun en lille kreds i SØIK kendte til navnene. Den advokat, der vandt udbuddet, fik
mulighed for at tale med SØIK. Hvis Sagsøger (Advokatfirma) havde bedt om en liste,
ville de være blevet hen-vist til SØIK. Hun læste ned over svaret på spørgsmål 24 og har
givetvis også godkendt dette og fået at vide, at en formulering var forfattet af
Justitsministeri-et. Undersøgeren skulle beskrive den formodede svindel, men ikke tage
stilling til ansvar, hvilket hun var enig i og fandt naturligt.

Da Skatteministeriet i tilbuddet på en advokatundersøgelse så, at Sagsøger (Advokatfirma)
havde praktisk erfaring med udbytteskat, tænkte de, at det var helt almindelig rådgivning i
forhold til, hvad der var gældende regler på området. De tænkte, at det var fint, at Sagsøger
(Advokatfirma) havde erfaring med det. Det lå uden for hendes begrebsverden, at det var
noget, der var relateret til spekulation i reglerne om udbytterefusion. De tænkte ikke, at
Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en aktør i ud-byttesagen. Da hun læste tilbuddet,
gjorde hun sig ikke tanker om afsnittet i til-buddet om ”Vurdering og udarbejdelse af legal
opinions…etc.” under referen-cer ”En række store banker i London” . Hun læste ikke
f.eks. Sagsøger 2's erfaring som om, at der var rådgivet om noget, der kunne falde ind
under det senere afdækkede setup. De havde aldrig troet, at der så var blevet budt på ad-
vokatundersøgelsen. Hun vidste ikke på tidspunktet for tilbudsafgivelsen, om amerikanske
eller franske fonde var involveret i setup’et. De bad på et tids-punkt Justitsministeriet
tjekke hos SØIK, om Sagsøger (Advokatfirma) havde en rådgivnings-relation til
udbyttesagen. Sådan noget kunne dukke op, og de fandt, at de helle-re måtte afdække det
på forhånd. Som det fremgår af mailen af 3. februar 2017 fra Vidne 4 til Vidne 6 syntes
Skatteministeriet grundlæggende godt om Sagsøger (Advokatfirma)s kvalifikationer.
Tilbuddet viste, at kvali-teten og prisen var god, og det var tilmed en erfaren
undersøgelsesleder. Justits-ministeriet, der som anført i Vidne 6's svarmail af 8. februar
2017 til Vidne 4 havde fået kendskab til nogle Sagsøger (Advokatfirma)-advokaters
rådgiv-ning om udbytteskat via tilbuddet, godkendte valget af Sagsøger (Advokatfirma). I
og med, at Skatteministeriet havde haft overvejelsen om Sagsøger (Advokatfirma)s
habilitet, var det relevant at nævne for Skatteministeren i indstillingen til denne af 8.
februar 2017. Den håndskrevne påtegning nederst ”Vil gerne drøfte med ministeren” fra
Person 15 – var helt naturlig. Der blev afholdt et møde, hvori Skatteministeren,
departementschefen, Vidne 6, ministerens særlige rådgiver, Person 13 og hun selv deltog.
Hun er som afdelingschef til møde med ministeren flere gange om ugen. Justitsministeriet
deltog, fordi de havde været med på sidelinjen. Det var et forholdsvis kort møde, hvor de
kort præsenterede det, der stod på forelæggelsesdokumentet. Ministeren havde et
spørgsmål, om han kunne vælge nogen andre. Oplysningen om, at Sagsøger
(Advokatfirma)



/

219

havde rådgivet om udbytteskat, generede ham lidt, men embedsmændene an-befalede ham
– også på baggrund af konsultationen af SØIK – at vælge Sagsøger (Advokatfirma). Hun
spurgte ved mail af 27. februar 2017 Vidne 6 om udsendelse af pressemeddelelsen, fordi
det var god kutyme, når man nævnte et andet ministerium i et dokument, der skulle ud af
huset. Hun nævnte ikke over for Sagsøger (Advokatfirma), at der havde været en
diskussion om rådgivningsproblematik og eventuel inhabilitet. De overvejede ikke at give
Sagsøger (Advokatfirma) en liste over mistænkte personer. De havde heller ikke en sådan
liste. Oversigten over til-budsgivere blev udvekslet med Justitsministeriet, fordi Vidne 6
skulle deltage i mødet hos ministeren. De havde på det tidspunkt svært ved at se, at det
skulle være en anden tilbudsgiver end Sagsøger (Advokatfirma).

Hun mener, at der i mailen af 27. januar 2017 refereres til et møde afholdt sam-me dag,
hvor de skulle drøfte tilbuddene. Hun, Vidne 4, Person 13, Vidne 6 og Vidne 9 deltog. Der
var tale om en helt første drøftelse af de indkomne tilbud. De hæftede sig ved
undersøgelseslederen, som der rundt om bordet var gode erfaringer med, og som havde
prøvet det før. Det kan godt være, at de drøftede Sagsøger (Advokatfirma)s historik på
skatteområdet. Hun hu-sker ikke, om de allerede på det møde var inde på, at SØIK kunne
foretage en undersøgelse. Der er ikke udfærdiget referat af en mødetype som denne. Hun
så ikke dengang ”Gengivelse af notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvokaten. Hun havde
blot forstået på Vidne 6 og Vidne 9, at man tjekkede hos SØIK. Hun tænkte, at de ville se,
om der var noget, der bekymrede dem. Hun fik ikke nogen tilbagemelding om, at der var
nogen, der mente, at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet som anført i notatet. Hun
tænkte, at SØIK var inde over, og at tilbudsgiver i øvrigt selv måtte vide det. Hun ved ikke,
hvorfor Vidne 4 sendte mailen af 3. februar 2017 til Vidne 6. Den var ganske givet afstemt
med hende. Hun husker ikke, hvorfor der gik en uge in-den afsendelsen, eller hvorfor der
ikke er nævnt noget om mulig rådgivning fra Sagsøger (Advokatfirma). Hun husker
svarmailen af 8. februar 2017 fra Vidne 6. Der kan sagtens have været en telefonisk
kontakt mellem Vidne 6 og hende. Det kan godt have været forud for den 3. februar 2017.
Hun tror, at de rykkede Justitsministeriet for svar.

Efter at Sagsøger (Advokatfirma) havde fået opgaven, betragtede hun det som ministeriets
vigtigste rolle i forhold til undersøgelsen at sørge for, at Sagsøger (Advokatfirma) modtog
det materiale, de ønskede. De modtog, hvad de bad om. Hun har aldrig hørt ad-
vokatfirmaet udtrykke utilfredshed hermed. Ministeriet overvejede aldrig at nægte
Sagsøger (Advokatfirma) adgang til materiale. Hun havde indtil Sagsøger (Advokatfirma)s
afleve-ring af advokatredegørelsen ikke hørt om advokatfirmaets rådgivning af Bank 1.

Hun har været inde over Rigsrevisionens beretning af 24. februar 2016, f.eks. i forbindelse
med Skatteministeriets kommentarer. Hun har ikke skrevet afsnit 2.2, punkt 25, men
gennemgået et udkast hertil. Skatteforvaltningens kontrol fo-



/

220

retages under hensyn til risiko og væsentlighed. Man kan ikke kontrollere en-hver
transaktion. Ad afsnit 2.3, punkt 80, har et kontor i hendes afdeling modta-get en early
warning og kigget på den. Skatteministeriet forsøgte at udtrykke over for Rigsrevisionen,
at det ikke var de danske regler i forhold til aktielån, der var årsag til svindelen, men
derimod, at der var lavet et setup eller noget fiktivt, der fik det til at se ud som om, at der
var ret til udbytterefusion.

Skatteministeriets tilgang var, at når Sagsøger 3 som i mailen af 26. juni 2017 til Vidne 4
bad om materiale om Person 62, skulle han have det. Hun mener ikke, at ministeriet selv
overvejede at gøre materialet til en del af sagen. Hun var med til midtvejsmødet den 11.
august 2017. Hun husker ikke i detaljer, hvordan mødet forløb. Hun har ikke erindring om
en henvendelse om indstilling af advokatundersøgelsen, men vil tro, at det blev fortalt
undersøge-ren, at der skulle nedsættes en undersøgelseskommission. Man ville gerne gøre
advokatundersøgelsen færdig, men som undersøgelsesadvokat var man nok in-teresseret i,
hvad nedsættelsen af en undersøgelseskommission ville betyde.

Hun var i november 2017 involveret i høringen over udkastet til advokatrede-gørelsen.
Hun var ikke involveret i overvejelser om advokatredegørelsen op-fyldte kommissoriet
eller tilbuddet fra Sagsøger (Advokatfirma). Man var fokuseret på fak-tatjek.

De sad ikke som sådan og vurderede, om advokatredegørelsen levede op til de-res
forventninger. Der var heller ikke kritik. Det lå i kortene, at når advokatun-dersøgelsen var
færdig, skulle det undersøges, om udbyttesagen skulle ”ind i” undersøgelseskommissionen.
Hun læste kapitel 16 i advokatredegørelsen. Hun havde ikke gjort sig overvejelser om
”smittevirkning” . Hun har ikke været in-volveret i SKATs hjemsendelse af medarbejdere.
Hun havde ikke noget at gøre med de tjenstlige samtaler. Det lå i SKAT. Hun fik
formentlig at vide, hvad ud-kommet var.

Hun vil tro, at hun var orienteret på forhånd, da Skattestyrelsen sendte hende mailen af 23.
oktober 2018 vedrørende Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af pengeinsti-tutter. Hun
kan ikke huske det. Hun ved ikke, hvem der forfattede Skattemini-sterens brev af 29.
oktober 2017 til Sagsøger (Advokatfirma), men hun var inde i godkendel-sesforløbet. Hun
ved ikke om eller i givet fald hvordan medierne havde kend-skab til sagen forud for
pressemødet. Hun læste Sagsøger (Advokatfirma)s svar af 2. novem-ber 2017. Hun husker
ikke, hvornår det blev besluttet at søge salæret tilbage. Kammeradvokatens redegørelse af
4. december 2018 om processen ved antagel-se af udenlandske rådgivere var noget, de
drøftede i ministeriet. Hun læste kon-klusionen. De tog vurderingen til efterretning. Der
var ikke noget til hinder for, at de kunne varetage Skattestyrelsens interesser. Artiklen i
Børsen af 21. januar 2019 om Sagsøger (Advokatfirma)s dobbeltrolle talte ind i den
generelle diskussion om Kam-meradvokatens repræsentation af SKAT. Hun har været med
til at formulere



/

221

svaret på udvalgsspørgsmål nr. 93 af 9. november 2018 fra Person 39 til skatte-ministeren.

Vidne 7 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 7 blev født i 1974. Han blev uddannet cand.jur. i 1999. Vidne 7 har siden januar
2021 været departementschef i Fødeva-reministeriet. I perioden 2010-2014 var han
kontorchef i Justitsministeriet. Vidne 7 var i perioden 2014-2020 statsadvokat for Særlig
Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK), der forestår efterforskningen af
udbyttesa-gen. Vidne 7 modtog kopi af Rigsadvokatens bemærkninger til besvarelse af
spørgsmål (gennem Justitsministeriet) til Skatteministeriet i for-bindelse med udbud af den
uvildige advokatundersøgelse. Vidne 7 deltog i drøftelser om advokatundersøgelsen med
Vidne 8 den 3. februar 2017. Vidne 7 deltog desuden på møder med Sagsøger 3 og
Sagsøger 1 i forbindelse med advokatundersøgelsen. SØIK modtog udkast til
advokatredegørelsen i høring.”

Han har herudover forklaret, at han via Rigsadvokaten og Justitsministeriets lovafdeling
var inddraget i udfærdigelsen af kommissoriet for advokatundersø-gelsen, da det fremgik
af kommissoriet, at den strafferetlige efterforskning ikke måtte kompromitteres. Det var en
snæver kreds bestående af ham selv, che-fanklager Person 11 og stabschef Person 29, der
var inde over sagen af hensyn til fortroligheden. Han vil tro, at han har været inde over
besvarelsen i mailen af 13. januar 2017 vedrørende input til ”Spørgsmål og svar
til Skatteministeriets indkøb af juridiske tjenesteydelser til advokatundersøgelse af
forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af udbytteskat” . Han kan ikke
konkret huske det, men det ville han normalt være. Afgrænsningen af opgaven og den
personkreds, der skal vurderes, virker rigtig, men han vil ikke nu ”efterrationalisere” . Han
tvivler på, at han så tilbuddet fra Sagsøger (Advokatfirma) på advokatundersøgelsen og
tror ikke, at hans medarbejdere fik det. Han husker således heller ikke at have læst afsnittet
i tilbuddet om ”Vurdering og udarbej-delse af legal opinions…etc.” under referencer ”En
række store banker i Lon-don” . Han kan ikke huske at have set ”Gengivelse af notat af 3.
februar 2017” fra Rigsadvokaten. Han husker én telefonsamtale med Vidne 8 i denne
perio-de, hvor emnet var, om der var bemærkninger til tilbuddet fra Sagsøger
(Advokatfirma) på advokatundersøgelsen. Hans holdning var, at de ikke kunne vurdere, om
Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile, men at advokatfirmaet selv måtte vurdere, om de
var inha-bile. Han husker én samtale, hvor han og Vidne 8 ret hurtigt var enige om den-ne
linje. Det var ikke deres opgave at vurdere, om Sagsøger (Advokatfirma) skulle have op-
gaven og slet ikke, om Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile. Hvis advokatfirmaet konkret
havde været inde at rådgive om den metodik, der er i sagen, har de efter hans opfattelse
været for tæt på, men de måtte selv undersøge det. Der var ikke no-gen ”due diligence” hos
dem. Han kan ikke huske, at han nævnte noget med



/

222

udlån af aktier, men det ville være naturligt henset til medieomtalen herom. Han har ikke
set mailen af 8. februar 2017 fra Vidne 6 til Vidne 4 i forbindelse med afsendelsen og
næppe nogen sinde. Han kan genkende den sidste del af diskussionen om særlig følsomme
oplys-ninger, der var et tema. Han har ikke været med til at foretage en vurdering af, om
man kunne antage Sagsøger (Advokatfirma). Det var advokatens eget ansvar – som pro-
fessionel aktør – om man var habil. Han var ikke bekendt med, hvad der fore-gik af
orientering til en ordførerkreds. Han kan svagt erindre, at der muligvis var en medieomtale,
ikke mere end det. Han ikke huske, om han har læst artik-len fra finans.dk af 2. marts
2017, herunder det anførte om, at Skatteministeriet har ”forelagt spørgsmålet for
Justitsministeriet, som har spurgt anklagemyndig-heden. Svaret herfra lød, at Sagsøger
(Advokatfirma)s rådgivning ikke talte imod at give fir-maet opgaven” . Han husker ikke
diskussionen om et efterspil. Opgaven var gi-vet til Sagsøger (Advokatfirma), og det var
det. Han husker det sådan, at han skulle fokusere på, at efterforskningshensyn ikke måtte
blive kompromitteret. Han husker ikke, hvordan han afgav kommentarer til Sagsøger 3, da
han modtog udkastet til advokatredegørelsen. Han vil tro, at det var i et møde. Han vil ikke
udelukke, at det var pr. telefon. Han havde kun få bemærkninger, og fokus var på, at
efterforskningen ikke måtte blive kompromitteret.

Vidne 6 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 6 blev født i 1973. Han blev uddannet cand.jur. i 1999 og Ph.d. i 2003. Vidne 6 er
på nuværende tidspunkt partner hos Advokatfirmaet Poul Schmith/Kammeradvokaten. Han
var i perioden 2004-2013 ansat i Justitsministeriet og i 2013-2015 var han Kommitteret i
juridiske spørgsmål i Statsministeriet. Vidne 6 var i perioden 2015-2020 afdelingschef for
Justitsministeriets lovafdeling. Justitsministeriet bistod Skatteministeriet med afklaring af
forskellige spørgsmål i forbindelse med den uvildige advokatundersøgelse. Vidne 6 havde
tidligere bl.a. deltaget i tilrettelæggelsen af den af Justitsministeriet bestilte
advokatundersø-gelse om Virksomhed 1. Vidne 6 var den direkte modtager og afsender på
e-mailkorrespondancen med Skatteministeriet den 3. og 8. februar 2017, og Vidne 6 deltog
på mødet den 27. januar 2017 om bl.a. Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud og på mødet den
22. februar 2017, hvor skatte-ministerens betænkeligheder over for valget af Sagsøger
(Advokatfirma) blev drøftet.”

Han har herudover forklaret, at han i 2017 var afdelingschef i Justitsministeriets
lovafdeling. Vidne 9 var afdelingschef i politi- og strafferetsafdelingen. Lovafdelingen
havde ansvaret for nedsættelse af undersøgelseskommissioner, hvorfor denne afdeling
primært havde rådgivningen og dialogen med Skatte-ministeriet om sagen. Dialogen med
SØIK og Rigsadvokaten gik mere gennem Vidne 9 end gennem vidnet. Han husker ikke,
hvornår dialogen omkring ”Erfa-ringsudveksling vedr. iværksættelse af
advokatundersøgelse” som anført i



/

223

overskriften på Vidne 4's mail af 14. december 2016 til Person 68 og Person 10 startede.
Det har nok været i slutningen af 2016. I forbindelse med udfærdigelse af kommissoriet for
advoka-tundersøgelsen skulle det sikres, at man ikke fik lavet en undersøgelse, der ville
skade den efterforskning, der var af sagen. Justitsministeriet har formentlig gennemlæst
kommissoriet. Han mener derimod ikke, at de var inde over selve beslutningen om at
iværksætte undersøgelsen. Han har ikke nogen konkret erindring om spørgsmålet om,
hvilket materiale der skulle stilles til rådighed. Han har ikke erindring om, at det i
kommissoriet anførte om, at Kammeradvo-katens konklusioner vedrørende hjemsendte
embedsmænd skulle lægges til grund, kom ind på Justitsministeriets foranledning, eller at
det havde betyd-ning for graden af uvildighed. Han har været med til at gennemføre
beslutnin-gen om iværksættelse af advokatundersøgelsen vedrørende ”Virksomhed 1” ,
som omtalt i Vidne 4's mail af 14. december 2016. Han husker ikke, hvem der havde
formuleret habilitetserklæringen i punkt 10 i ”Af-tale om advokatbistand” fra januar 2016
vedrørende den nævnte opgave, men der er henvist til Beslutningsforslag nr. B 116 fremsat
2. maj 2014 vedrørende Virksomhed 1. Han husker ikke, at han lagde mærke til
formulerin-gen i habilitetserklæringen i punkt 19 i aftaleudkastet for advokatundersøgelsen
af 13. januar 2017. Han fandt en sådan erklæring naturlig, men hæftede sig ikke ved
detaljerne. De beskrevne habilitetskrav i punkt 1.3 i udbudsbekendtgørel-sen om
advokatundersøgelsen af 21. december 2016 svarer til hans opfattelse til de habilitetskrav,
der bør stilles. Mailen af 10. januar 2017 fra Vidne 4 til Person 12 vedrørte et emne i Vidne
9's ”søjle” , og vidnet tog ikke stilling til, hvordan man formulerede de konkrete svar. Han
blev på et tids-punkt, som han ikke nærmere husker, spurgt af Skatteministeriet, om
Justitsmi-nisteriet ville læse med på udbudsbekendtgørelsen om advokatundersøgelsen.
Han husker et møde i Skatteministeriet kort efter udbudsfristens udløb, hvor han, Vidne 9,
Vidne 4, Vidne 5 og Person 13 talte igennem, hvilke bud der var kommet ind. De drøftede
sagen på bag-grund af et skema, hvor tilbuddene var opregnet. Sagsøger (Advokatfirma)
blev allerede her drøftet som mulighed. Han kan godt huske, at Skatteministeriet på mødet
nævnte, at det af Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud fremgik, at de havde stor erfaring med
ud-byttebeskatning. Det blev fremhævet, for at man skulle tage stilling til, om det udgjorde
et problem at vælge dem. De tænkte ikke, at det var mærkeligt, at der var ydet rådgivning.
Der var en forståelse af, at Justitsministeriet skulle foretage en vurdering af spørgsmålet.
Han tror, at han fik Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud sendt pr. mail. Han så hurtigt
tilbuddet igennem. Han tænkte, at afsnittet i tilbuddet om ”Vurdering og udarbejdelse af
legal opinions…etc.” under referencer ”En ræk-ke store banker i London” umiddelbart
svarede til, hvad der fremgik af CV’et for Sagsøger 2 og Vidne 10. Han huskede også disse
oplys-ninger i forhold til kontakten til SØIK. Han mener, at han fik tilsendt udbuds-
materialet på forhånd, men han læste ikke nøje ned i det. Han husker ikke for-muleringerne
”Ikke vores afgørelse” eller ”Hvis de har rådgivet om konkrete



/

224

metoder…” som anført i ”Gengivelse af notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvo-katen. Det
var Vidne 9 og i nogen grad Person 12, der havde den direkte dialog med Rigsadvokaten
og SØIK. Han fik ikke indtryk af, at SØIK afviste at foretage en vurdering. Det lyder
meget sandsynligt, at han har ringet til Vidne 5 og meddelt, at Justitsministeriets svar ville
være, at ministeriet kunne tilslutte sig Skatteministeriets vurdering af, at Sagsøger
(Advokatfirma) havde afgivet det bedste tilbud, og at ministeriet var opmærksom på, at der
var advokater, der havde beskæftiget sig med rådgivning vedrørende tilbagesøg-ning af
udbytteskat, og at vurderingen var, at det ikke talte mod udpegning.

Han kan ikke sige, præcis hvornår han har ringet, eller om han var blevet ryk-ket. Det var
nøje afstemt mellem anklagemyndigheden og Justitsministeriet, hvad der blev svaret til
Skatteministeren ved mailen af 8. februar 2017 fra ham til Vidne 4. Han er usikker på,
hvem han havde dialogen med om dette. Han havde ikke indtryk af, at Skatteministeriet
prøvede at skjule, at nogle i advokatteamet fra Sagsøger (Advokatfirma) havde beskæftiget
sig med den omhand-lede rådgivning. Det kom ikke meget bag på ham, at han skulle med
til mødet, som han blev indkaldt til ved mail af 20. februar 2017 fra Person 16 fra
Skatteministeriet til ham. Skatteminister kunne godt lide at træffe beslutnin-ger på
baggrund af et møde og have Justitsministeriet at spille ”bold” op ad. Der var ikke nogen,
der fortalte ham, at Skatteministeren selv havde bekymrin-ger. Han kan ikke huske, om han
selv efterspurgte listen over tilbudsgivere. Det var naturligt at tage en liste med for at vise,
hvordan tilbuddene så ud på et overordnet plan. På mødet med Skatteministeren den 22.
februar 2017 blev indstillingen præsenteret, og Skatteministeriet fandt Sagsøger
(Advokatfirma)s tilbud bedst, hvilket han erklærede sig enig i. Han erindrer ikke, om han
selv tænkte, at man kunne vælge en anden. Under mødet blev spørgsmålet om Sagsøger
(Advokatfirma)s habili-tet omtalt, alt i overensstemmelse med det, der var anført i hans
mail af 8. fe-bruar 2017. Han husker ikke, om det var på selve mødet, at beslutningen blev
truffet eller først efterfølgende. Det var formentlig reelt på selve mødet. Han har ikke
deltaget i det videre forløb i sagen. Han var som afdelingschef i Justitsmi-nisteriet hyppigt
til møde med ministre.

Vidne 9 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 9 blev født i 1974. Han blev uddannet cand.jur. i 2000. Vidne 9 er
departementschef i Justitsministeriet, hvor han har ar-bejdet det meste af sin karriere. I
perioden 2018-2020 var han hhv. stabschef og juridisk chef i PET. Vidne 9 var i perioden
2015-2018 afdelings-chef i Justitsministeriets afdeling for politi og strafferet.
Justitsministeriet bistod Skatteministeriet med afklaring af spørgsmål i forbindelse med
udbud af den uvildige advokatundersøgelse. Vidne 9 deltog i et møde om til-buddene i
Skatteministeriet den 27. januar 2017 og i drøftelser om advokatun-



/

225

dersøgelsen med Vidne 8 den 3. februar 2017. Vidne 9 modtog e-mailkorrespondancen
med Skatteministeriet den 8. februar 2017 i kopi.”

Han har herudover forklaret, at han i 2017 var afdelingschef i Justitsministeriets politi- og
strafferetsafdeling, mens Vidne 6 var afdelingschef i lovafdelingen. Hans væsentligste
opgave i forbindelse med advokatundersø-gelsen var at sikre, at undersøgelsen ikke kom til
at kompromittere den straffe-retlige efterforskning. Han havde i december 2016 hørt om
Justitsministeriets dialog med Skatteministeriet i anledning af undersøgelsen. Han så
sandsynlig-vis et udkast til kommissoriet. De spørgsmål, som Vidne 4 send-te til Person 12
ved mail af 10. januar 2017, har formentlig passeret ham. Han husker ikke, om han har haft
enkelte bemærkninger til noget, men han har ikke været med til at affatte udkast til svar.
Udkast til svar sendt ved Person 12's mail af 11. januar 2017 har formentlig været forbi
hans bord, og han har været enig. Svaret på spørgsmål 24 matcher fint hans erin-dring af
sagen, men han kan ikke huske den konkrete formulering. Han kan hu-ske, at der var en
problemstilling om sikkerhedsgodkendelser, som var væsent-lig for dem. Han husker ikke
de konkrete drøftelser.

Han deltog i mødet i Skatteministeriet den 27. januar 2017. Han har erindring om, at det
for hans vedkommende ikke var med verdens længste varsel. Han er ikke i tvivl om, at
Vidne 5, han selv og Vidne 6 var med. Han husker ikke de øvrige deltagere. Han tror, at det
har været Vidne 6's ønske, at han sad med, fordi mødet involverede spørgsmål om den
strafferetli-ge efterforskning. Han kan huske, at der lå en stor stak indkomne tilbud, og at
der var en overordnet drøftelse af det. På bagkant af det tjekkede han op med
anklagemyndigheden, om de anførte CV’er for to af advokaterne i Sagsøger
(Advokatfirma)s tilbud gav anledning til noget. Der var ikke tvivl om, at fokus var på
Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud. Han er i tvivl om, hvor skarpt fokus var rettet ind på
dette tids-punkt. Han husker en ”toning” af, at her var en kvalitet, men var det også en
ulempe. Han kontaktede efter mødet anklagemyndigheden for at høre, om op-lysningerne i
CV’erne m.v. gav anledning til noget. Det er nærliggende, at han på mødet har sagt, at han
ville kontakte Rigsadvokaten eller SØIK.

Han læste ikke på noget tidspunkt Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud fra ende til anden. Han
kan ikke huske, om han har læst afsnittet i tilbuddet om ”Vurdering og udarbej-delse af
legal opinions…etc.” under referencer ”En række store banker i Lon-don” . Han har
formentlig læst CV’erne for Sagsøger 2 og Vidne 10. Han kan huske det generiske, men
ikke de specifikke oplysninger. Det må have været disse to advokater, han henvendte sig
om til anklagemyndighe-den.

Han har ikke set ”Gengivelse af notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvokaten i forbindelse
med, at Vidne 8 har nedfældet det, men han har set det efterfølgen-



/

226

de. Han tror blot, at han selv har talt med Vidne 8. Han tror, at Vidne 8's refe-rat af, hvad
vidnet har sagt, er korrekt, men han husker samtalen som lidt læn-gere. Han husker ikke
konkret, hvad han sagde, men han genkender det generi-ske. Han har nok læst temmelig
meget op om, hvad de to advokater havde skrevet på deres CV. Overordnet var budskabet,
at de ikke havde noget grund-lag for at sige, at det medførte inhabilitet i sig selv. De mere
detaljerede elemen-ter sidst i notatet kan han ikke huske. Han har indtryk af, at man
forholdt sig til, om de oplysninger der forelå, udgjorde et problem. Han orienterede
formentlig selv Vidne 6 og Person 12.

Han tror, at Vidne 6's mail af 8. februar 2017 er afgivet efter, at vidnet havde haft kontakt
til anklagemyndigheden. Han tror ikke, at han og Vidne 6 har affattet mailen sammen. Der
er overordnet ikke noget i formuleringen, som undrer ham, så han kan have set mailen
inden afsendelsen. Sætningen ”Ju-stitsministeriet har drøftet dette med
anklagemyndigheden, som har vurderet, at dette forhold ikke taler imod at udpege den
pågældende advokat” kan kun komme fra vidnet. Han var enig i, at hovedbudskabet var, at
det fremkomne ik-ke talte imod at udpege Sagsøger (Advokatfirma) som undersøger. Det
var af hensyn til for-troligheden relativt afgørende for anklagemyndigheden, at
oplysningerne og sagsakterne blev begrænset til få personer. Han erindrer ikke en
opfølgning på mailkorrespondancen, som han blev involveret i. Han er relativt sikker på, at
han ikke blev involveret i et efterfølgende møde med Skatteministeren. Han kan ikke
huske, om han har set oversigten med tilbuddene på advokatundersøgel-sen. Han husker
ikke, at Vidne 6 efterfølgende talte om mø-det med Skatteministeren. Man drøftede ikke på
noget tidspunkt på mødet den 27. januar 2017 eller omkring den 3. februar 2017, at
Sagsøger (Advokatfirma) kunne have rå-dgivet en aktør i udbyttesagen.

Vidne 8 har vedstået følgende skriftlige introduktion:

”Vidne 8 blev født i 1970. Han blev uddannet cand.jur. i 1994. Vidne 8 er landsdommer
ved Vestre Landsret. Han har tidligere arbejdet hos Justitsmini-steriet, herunder som
kontorchef i perioden 2003-2009. Vidne 8 var i perioden 2010-2018 statsadvokat hos
Rigsadvokaten. Rigsadvokaten leverede input til be-svarelse af spørgsmål (gennem
Justitsministeriet) til Skatteministeriet i forbin-delse med udbud af den uvildige
advokatundersøgelse. Vidne 8 deltog i drøf-telser om advokatundersøgelsen den 3. februar
2017.”

Han har herudover om ”Gengivelse af notat af 3. februar 2017” fra Rigsadvoka-ten
forklaret, at der oprindelig var tale om et af ham håndskrevet notat, som blev renskrevet,
formentlig for nogle år siden i forbindelse med aktindsigtsan-modninger i denne sag. Han
har godkendt renskrivningen. Notatet blev til, ef-ter at han blev ringet op af Vidne 9.
Vidnet talte derefter med Vidne 7 og efterfølgende med Person 14, hvorefter han ringede
tilba-



/

227

ge til Vidne 9. Han kan huske, at den indledende samtale med Vidne 9 var ganske kort.
Vidne 9 fortalte, at to advokater fra Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet rådgivning. Han
tror ikke, at Vidne 9 har givet flere oplysninger end det, der fremgår af notatet, for så havde
han formentlig skrevet det. Han har først for nylig selv set tilbuddet på
advokatundersøgelsen fra Sagsøger (Advokatfirma). Han tror ikke, men kan ikke afvise, at
Vidne 9 i telefonsamtalen læste op fra de to advokaters CV’er i tilbuddet. Han ringede til
Vidne 7 af to grunde. For det første var det naturligt at vende spørgsmålet med SØIK, for
det andet var SØIK tættest på den strafferetlige efterforskning. Det kunne også væ-re, at
Vidne 7 havde oplysninger om danske advokater, som de skulle være opmærksom på, når
de gav en tilbagemelding til Skatteministeriet. Han kan ikke huske, om han talte med
Vidne 7 om, at det ikke var deres opgave at vurdere, om Sagsøger (Advokatfirma) var
inhabile. Hvis Vidne 7 har forklaret om en sådan samtale, har han ikke nogen grund til at
tro, at det ikke er rigtigt. Sætningen ”Efter vores vurdering ikke generelt inhabil” kan
meget vel være en sammenfatning efter yderligere samtaler med de andre. Han ved ikke,
om sætningen ”Rådgivet om konkrete metoder” kom fra Vidne 7 eller Person 14. Han
sagde til Vidne 9, at det ikke var anklagemyndigheden, der skulle foretage vurderingen.
Han husker ikke de finere detaljer og må støtte sig til notatet. Men indholdet ”flugter” med
det, han husker. Han tror ikke, at han har set mailkorrespondancen mellem Vidne 4 og
Vidne 6 af 3. februar og 8. februar 2017. Hvis den forefindes på Rigsadvokatens sag, har
han dog set den. Sætningen ”Justits-ministeriet har drøftet dette med anklagemyndigheden,
som har vurderet, at dette forhold ikke taler imod at udpege den pågældende advokat”
svarer vel i det store hele til, hvad han og Vidne 9 talte om. Han har sagt til Vidne 9, at det
ikke er anklagemyndigheden, der skal foretage vurderingen. Men de oplysninger, de havde
fået, havde ikke ført dem til, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke kun-ne være undersøger. Det
var Vidne 9, der ”rakte” ud til ham ved at ringe. Han tror ikke, at Vidne 9 talte om, at
rådgivning af f.eks. Person 1 betød, at man ikke kunne have udføre advokatundersøgelsen.
Han kan ikke huske, at han har set et udkast til kommissoriet. Han har set det i den
endelige udgave. Han kan ikke udelukke, at andre hos Rigsadvokaten har set udkastet. I
”Spørgs-mål/svar til Skatteministeriets indkøb af juridiske tjenesteydelser til advokatun-
dersøgelse af forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af udbyt-teskat” sendt i
mail af 11. januar 2017 fra Person 12 til ham har han tilføjet tekst formentlig for at
fremhæve, at det set med anklagemyndighedens briller var vigtigt ikke at få
kompromitteret den strafferetlige efterforskning. Der var to spor, dels de svigagtige
handlinger over for SKAT, dels spørgsmålet om mulige pligtforsømmelser hos
embedsmænd.

Vidne 3 har vedstået følgende skriftlige introduktion:



/

228

”Vidne 3 blev født i 1978. Han blev uddannet cand.oecon. i 2004. Vidne 3 har siden 2010
været økonomidirektør og medlem af di-rektionen i Sagsøger (Advokatfirma), hvor han har
været ansat siden 2000. Vidne 3 bistod Sagsøger 3 med konflikttjekket i forbindelse med
advokatundersøgelsen. Han deltog desuden i undersøgelserne i 2016 i anled-ning af
omtalen af Advokat 2.”

Han har herudover forklaret, at han ud over at være økonomisk direktør i Sagsøger
(Advokatfirma) har ansvaret for bl.a. Sagsøger (Advokatfirma)s complianceafdeling. Han
var i 2010 med til at starte et projekt op med effektivisering og professionalisering et det
daværende system. De gennemgik sammen med konsulentfirmaet PA Consul-ting systemet
og fik implementeret et nyt system, der startede op 1. juni 2011. Det var både økonomisk
og personalemæssigt en stor investering. Udvidelsen medførte nye krav til hele strukturen
af indsamling af informationer, herunder angivelse af parter, modparter og advokater samt
kontrol og sikkerhed i for-hold til hvem, der måtte oprette sager m.v.
Complianceafdelingen har i dag 10 compliancecontrollere, der refererer til ham vedrørende
personalemæssige spørgsmål og til Sagsøger 3 vedrørende faglige spørgsmål.
Compliancemedarbejderne refererer således ikke til partnerne i de afdelinger, hvor de
sidder. Hvis vidnet havde været i tvivl om noget, havde han henvendt sig til Sagsøger
(Advokatfirma)s managing partner. Opgraderingen af det tidligere system angik i høj grad
IT-systemet. Der var tale var en investering for et større milli-onbeløb. Sagsøger
(Advokatfirma) har løbende omkring 30.000 aktive sager og modtager 12.000 til 15.000
nye sager pr. år. Der er 6.000 aktive klienter, og der tilgår 2.000 nye klienter om året.

Deres compliancecontrollere søger primært i sags- og klienthåndteringssyste-met, ikke i
dokumenthåndteringssystemet. Sagsøger (Advokatfirma) har omkring 25 mio. do-
kumenter med en tilgang på omkring 2½ mio. nye dokumenter om året, så det ville
ressourcemæssigt være enormt krævende at søge på dokumenter. Herud-over kan der være
hemmelige sager, insidersager, rammeaftaler og bestyrelses-poster mv., der yderligere
komplicerer problemstillingen. Når der er foretaget konflikttjek, bliver systemet kun
genbesøgt, når der kommer nye sager ind. Det vil ikke være muligt at udforme et system
med løbende systematisk konflikt-tjek. Han kender ikke til systemer, der kan det. Ved
konflikttjek genererer syste-met ofte flere navne, der skal tjekkes på. Der kan også fra en
klient være udleve-ret lister med navne, både ”positive” og ”negative” . I hemmelige sager
må de ikke få informationer. Sagsøger (Advokatfirma) er for så vidt angår konflikttjek klart
over ni-veau i forhold til andre, og de underviser konkurrenter m.v. Compliancesyste-met
er – som alle systemer – ikke fejlfrit, men med de givne ressourcer var og er systemet så
godt, som det var praktisk muligt. Hvis de i Sagsøger (Advokatfirma) ikke føler, at de kan
få fuldt indblik i en sag – for eksempel om navne på klientens mod-parter – siger de enten
nej til sagen eller beder klienten om yderligere oplysnin-ger. Det fremgik af ”Spørgsmål og
svar til udbuddet af advokatundersøgelsen



/

229

fra den 2. januar til 17. januar 2017” , at Sagsøger (Advokatfirma) ikke kunne påregne at
mod-tage yderligere information.

I forlængelse af artikler i marts og april 2016 om Person 1, hvor Advokat 2's navn blev
nævnt, foretog Person 3 et tjek i deres CRM-system. Person 3 kontaktede ham. Vidnet
søgte også på Person 1's navn. Der var ingen hits. Han blev opmærksom på nogle
institutionelle investo-rer, som var omtalt i Advokat 2's redegørelse til Advokatrådet.
Vidnet søgte efter Person 1 og Udenlandsk virksomhed 1. Han søgte efter rygterne, der gik
på, at Advokat 2 havde lavet rådgivningen i Sagsøger (Advokatfirma), og foretog en brede-
re søgning i Advokat 2's sager. Han søgte vist bl.a. på ”stock loans” . Vidnet fandt efter en
indsnævring 10-11 sager og udvalgte heraf to sager – der var retvisende og inden for
rammerne af, hvordan man laver legal opinions – som han bad Sagsøger 3 kigge i.
Sagsøger 3 gennemgik de to legal opinions, og det gav anledning til, at de tog fat i
Advokat 3, som netop var i færd at afgive endnu en opinion. De koncentrerede sig nu om
disse tre opini-ons. Den seneste opinion var et typeeksempel på en legal opinion. Der var et
møde mellem vidnet, Sagsøger 3 og Advokat 3. Konklusionen og forståelsen var, at de
omhandlede legal opinions var helt efter bogen. Der blev ikke ændret noget på indholdet.
De følte sig rimelig afdækket af Advokat 3's redegørelse og havde endvidere ingen grund
til at tro, at Advokat 2 kunne have rådgivet om svindel. De gik fra mødet betryggede i
forhold til deres opfattelse af den rådgivning, som firmaet ydede på dette område. Der blev
ikke foretaget gennemgang af rådgivningen i lignende sager, som var vare-taget af Vidne 1,
Vidne 2, Vidne 10 eller Sagsøger 2.

Han var lidt med på sidelinjen ultimo 2016 i forbindelse med konflikttjekket op til
afgivelsen af tilbuddet på advokatundersøgelsen. Herudover var resten af di-rektionen og
primært skattefolk med. I første uge af januar 2017 læste han og Sagsøger 3 udbuddet. De
ville lave et mere grundigt konflikt-tjek end sædvanligt. Vidnet lavede en masse søgninger
på internettet primært i Google. Han lavede en fuld søgning. Der var en del – mere end 10
– ”hits” på personnavne og virksomheder. Det var fra nyhedsartikler m.v. Artiklerne i
DR.dk ”Tysk politi mistænker Person 1 for hvidvask i dansk milliardsag” af 12. december
2016 og i Berlingske.dk ”Fem sigtede i omfattende skattesvindel-sag” af 18. november
2015 var nogle af de fremfundne. Han skrev artiklerne ud og søgte på de navne, han fandt.
Søgningen skete i Sagsøger (Advokatfirma)s klient- og sags-håndterings- og partssystem.
Han lavede endvidere en udvidet søgning i doku-menthåndteringssystemet, som de normalt
ikke søger i. Han fandt ikke nogen hits. De tog spørgsmålet meget alvorligt, og det tog
meget tid. De havde løben-de kontakt med partnerne i skatteafdelingen, navnlig Vidne 2,
der var involveret frem til tilbudsafgivelsen. De havde også talt med Advokat 3 og
Sagsøger 2. Både Vidne 2 og Sagsøger 2 var



/

230

”fuldt opmærksomme” . Han mener, at der i forhold til Vidne 2 var en konkret drøftelse om
en bestemt fond, som var involveret i en konkret tilbagesøgning. Vidne 2 havde henvendt
sig, fordi Skattestyrelsen var modpart. De fokuserede på legal opinions. De mente ikke, at
det i forbindelse med afgi-velsen af tilbuddet var nødvendigt at lave flere stikprøver
sammen med skatte-afdelingen udover den undersøgelse, der var gennemført i 2016
sammen med Advokat 3. De mente, at de var godt nok ”klædt på” . De kontaktede ikke
skatteafdelingen og bad om en målrettet søgning på sager om tilbagesøgning af
udbytteskat. Det ville være blevet meget omfattende. Hvis det drejer sig om de cirka 10
sager om legal opinions om året, som Sagsøger 2 har forklaret om, anså man sig dækket
ind ved stikprøveundersøgelsen med Advokat 3 i 2016. De gjorde samlet langt mere, end
der krævedes normalt. Han kan ikke komme i tanke om noget ekstra, de skulle have gjort
dengang. Hvis de havde søgt på Bank 1, var der kommet hits frem. De blev samlet
betrygget i, at de befandt sig in-den for ”skiven” . Deres klare formodning var, at de havde
afdækket, at de kun-ne rådgive som sket. Såfremt han havde søgt i dokumentsystemet, ville
han ha-ve fået utallige hits.

Han kan huske ét møde før modtagelsen af Skatteministerens brev af 29. okto-ber 2018.
Der havde været et DR- program om udbytteskat og involvering af danske rådgivere. De
indkaldte folk fra skatteafdelingen, og i hvert fald Vidne 2, Sagsøger 2 og Advokat 3
deltog herefter i et møde med Sagsøger 3, Person 3 og vidnet. Det var vist den 23. oktober
2018. Det blev her besluttet, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke ville have sager, hvor der var
tvist med SKAT om allerede udbetalt udbytteskat. Det blev en klar retningslinje. Indtil da
havde det hvilet på en forståelse. Mens advokatundersø-gelsen kørte, blev alle sager, hvor
SKAT eller Skattestyrelsen var modpart, tjek-ket. Sagerne for de canadiske pensionskasser,
som var taget ind i sommeren 2018, var et klart eksempel på sager, de ikke ville have.

Han blev den 30. oktober 2018 omkring kl. 9 bekendt med rådgivningen til Bank 1. For
Bank 1 var der i Sagsøger (Advokatfirma)s sagssystem registreret en udenlandsk ad-
vokatforbindelse som klient, og Bank 1's navn var angivet i feltet ”sag vedrøren-de” . Han,
Person 3 og Sagsøger 3 bad skatteaf-delingen om en redegørelse. De var op til den 2.
november 2018 under et stort pres. Han skulle internt skaffe informationer og afholde
samtaler med medar-bejdere. Han er enig i det, der er anført i Sagsøger (Advokatfirma)s
opdaterede kommentar af 11. november 2018 om personalemæssige konsekvenser i
anledning af påtagel-sen af sager i 2018 for nogle canadiske pensionskasser i relation til en
allerede verserende tvist med Skattestyrelsen om udbytterefusion. De personalemæssige
konsekvenser angik bl.a. Vidne 2 og Advokat 3. Han var med til at indsamle dokumenter i
forbindelse med afgivelse af redegørelse til Advo-katrådet.



/

231

Retsgrundlaget
Retsplejelovens § 126, stk. 1, 1. pkt., har følgende ordlyd:

”En advokat skal udvise en adfærd, der stemmer med god advo-katskik.”

Bestemmelsen fik sin nuværende ordlyd ved lov nr. 277 af 9. juni 1982. Af be-
mærkningerne til lovforslaget fremgår bl.a. (jf. Folketingstidende 1981-82, tillæg A, L 150,
sp. 3775-3776, 3778, 3780, 3784 og 3790-3791):

» Almindelige bemærkninger
1. Lovforslaget har til formål at gennemføre en modernisering af de al-mindelige
bestemmelser, der gælder for udøvelse af advokatvirksom-hed.
…
2. Advokatudvalget har i betænkningen foretaget en gennemgang af de gældende
regler og overvejet, i hvilket omfang retsudviklingen og den samfundsmæssige
udvikling i øvrigt har nødvendiggjort ændringer heraf.
…
God advokatskik.

Udvalget foreslår, at de spredte regler i retsplejeloven om advoka-
ters pligter samles i én lovbestemmelse, der forpligter advokaterne til at udføre
deres hverv grundigt, samvittighedsfuldt og i overensstemmelse med, hvad
berettigede hensyn til klienter tilsiger, og i øvrigt at advoka-ter skal udvise en
adfærd, der stemmer med god advokatskik. Udvalget fremhæver, at det nærmere
indhold af begrebet »god advokatskik« vil være afhængig af den til enhver tid
rådende opfattelse, således at kra-vene til advokaters adfærd tilpasses ændringer i
samfundsforholdene og deraf følgende ændrede krav til advokaterne. En
tilsidesættelse af disse regler skal kunne medføre en disciplinær sanktion.
Udvalget fore-slår, at advokatsamfundet med justitsministeriets godkendelse
fastsæt-ter konkrete bestemmelser om, hvad der skal anses for god advo-katskik.
…
3. Justitsministeriet kan på de fleste punkter tiltræde udvalgets forslag; og det
foreliggende lovforslag er på disse områder udarbejdet på grundlag af udvalgets
lovudkast.

Med hensyn til forslagene om advokatvirksomhed i selskabsform,
reklamering og klageordningen har justitsministeriet imidlertid ikke el-ler i alt fald
ikke fuldt ud kunnet tiltræde udvalgets forslag.

Om justitsministeriets overvejelser med hensyn til disse spørgsmål
kan anføres:
…
d. På baggrund af justitsministeriets forslag til advokatnævnets opgaver og
sammensætning og ud fra principielle synspunkter har justitsmini-steriet fundet
det rigtigst, at den nærmere fastlæggelse af indholdet af »god advokatskik«
foretages af advokatnævnet og ikke på forhånd fast-sættes i bindende forskrifter
udfærdiget af advokatrådet. Advokatrådet vil sørge for, at advokatnævnets mere
principielle tilkendegivelser lø-bende gøres bekendt for advokaterne og sikre, at
der udarbejdes ret-



/

232

ningslinier for god advokatskik, hvoraf det fremgår, hvilke principper der er
fastlagt eller tiltrådt af advokatnævnet.
…

Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
Til § 126.

Ifølge bestemmelsen i stk. 1 skal en advokat udvise en adfærd, der
stemmer med god advokatskik. Ved god advokatskik forstås den ad-færd som
gode og omhyggelige, fagligt kompetente advokater udviser, og som opfylder de
faglige og etiske krav, der må opstilles på grundlag af lovgivningens regler om
advokaters funktioner.

Det nærmere indhold af begrebet »god advokatskik« vil som det
anføres i advokatudvalgets betænkning side 59 være afhængig af den til enhver tid
rådende opfattelse, således at kravene til advokaters adfærd må tilpasses
ændringer i samfundsforholdene og deraf følgende ændre-de opgaver for
advokaterne. Begrebet rummer dog en fast kerne af nor-mer, der vil være
gældende til enhver tid. Foruden de krav, der udtryk-keligt er angivet i selve
bestemmelsen, vil begrebet »god advokatskik« navnlig omfatte krav om
hæderlighed, nøjagtighed og pålidelighed, således som det følger af den gældende
bestemmelse i retsplejelovens § 143.

Den nærmere fastlæggelse af indholdet af »god advokatskik« i for-
skellige relationer vil blive foretaget af advokatnævnet i forbindelse med
afgørelser af disciplinærsager, der indbringes for nævnet. Nævnets afgørelser af,
hvad der skal anses for god advokatskik på et bestemt område, vil kunne
efterprøves fuldt ud af de almindelige domstole i forbindelse med en sag, der er
indbragt for domstolene i medfør af for-slagets § 147 d eller § 147 e.”

Af de advokatetiske regler vedtaget på Advokatrådets møde den 25. august 2016 og
gældende fra den 1. november 2016 fremgår bl.a.:

”12 Interessekonflikter

12.1
Ved modtagelsen af enhver ny sag skal advokaten i rimeligt omfang sikre sig mod,
at der kan opstå tvivl om advokatens iagttagelse af be-stemmelserne om
interessekonflikter.

12.2
En advokat må ikke bistå en klient i situationer, hvor en interessekon-flikt er
opstået, eller hvor der foreligger nærliggende risiko for, at en så-dan konflikt
opstår.

Sådanne situationer foreligger, når:

1) en advokat bistår klienter i samme sag, hvis klienterne har modstri-dende
interesser af ikke uvæsentlig karakter.

2) en advokat bistår en part efter tidligere at have bistået modparten i samme sag.



/

233

3) en advokat på samme tid bistår klienter i flere sager, der har forbin-delse med
hinanden, hvis der er risiko for, at fortrolige oplysninger, som advokaten har
modtaget i en af sagerne, kan have betydning i en anden af sagerne.

4) en advokat har en nær familiemæssig eller ikke ubetydelig økono-misk,
erhvervsmæssig eller anden forbindelse til en part, som i sagen har modstridende
interesser med klienten.

5) en advokat har sådanne forretningsmæssige eller andre forbindelser til eller
aftaler med klienten, at der er risiko for, at advokaten ikke kan give klienten
rådgivning uafhængigt af uvedkommende interesser.

6) en advokat indgår aftale med klienter eller andre om, at han skal modtage salær
i form af aktier eller andre ejerandele i et selskab, hvor aktiernes eller andelenes
værdi vil blive påvirket af resultatet i sagen. Dette gælder også andre tilfælde,
hvor der indgås aftale om en sådan vederlæggelse, hvis dette vil kunne påvirke
advokatens uafhæn-gighed og personlige integritet under udførelsen af hvervet.

7) en advokat, som for parterne har medvirket til stiftelse eller berigti-gelse af et
retsforhold, efterfølgende bistår en af parterne vedrørende samme retsforhold, hvis
bistanden har eller kan have betydning for den anden part.

Sådanne situationer kan endvidere foreligge, når:

8) en advokat bistår en klient i en sag, hvis han uden at repræsentere modparten i
den konkrete sag har et fast klientforhold til denne.

Ved vurderingen af om et klientforhold er fast, tages der bl.a. hensyn til, om
klienten hidtil har søgt advokatens bistand regelmæssigt i for-hold til klientens
behov for bistand, og om klienten forventes at fortsæt-te hermed.

9) en advokat bistår konkurrerende virksomheder.

10) en advokat medvirker for flere parter til stiftelse af eller berigtigelse af et
retsforhold, hvorom der er enighed mellem parterne.

11) en advokat bistår en klient i en sag efter tidligere at have bistået en klient i en
anden sag, når sagerne har forbindelse med hinanden, og der er risiko for, at
fortrolige oplysninger, som advokaten har modtaget i en af sagerne, kan have
betydning i en anden af sagerne.

12.3
En advokat må ikke virke som voldgiftsdommer, mæglingsmand eller mediator
for flere parter, hvis han tidligere som partsrepræsentant har bistået nogen af
parterne i forhold, der har forbindelse med tvisten. En advokat må ikke efter at
have virket som voldgifts-, mæg-lingsmand eller mediator bistå nogen af parterne
som partsrepræsen-tant om forhold, der har forbindelse med sagen.



/

234

12.4
Når advokater udøver advokatvirksomhed i et fællesskab, i et advokat-selskab, jf.
rpl. § 124, eller i kontorfællesskab gælder reglerne i 12.2 og 12.3 for fællesskabet,
advokatselskabet og kontorfællesskabet og i det indbyrdes forhold mellem dets
deltagere, herunder ansatte advokater.

Tilsvarende gælder reglerne i 12.2 og 12.3 for andre samarbejder, samvirker og
fællesskaber mellem advokater eller advokatvirksomhe-der, såfremt de i forhold
til tredjemand fremtræder som et fællesskab eller en advokatvirksomhed.

12.5
Et samtykke fra de involverede parter til advokatens bistand vil i tilfæl-de omfattet
af 12.2, pkt. 1-7, 12.3 og 12.4 som udgangspunkt ikke påvir-ke bedømmelsen af,
om der foreligger en interessekonflikt. I tilfælde omfattet af 12.2, pkt. 8-11vil
betydningen af et sådant samtykke bero på en konkret vurdering.

12.6
Når der i henhold til disse regler foreligger en interessekonflikt eller en
nærliggende risiko herfor, skal advokaten udtræde af den eller de kon-krete sager i
forhold til alle involverede klienter. Hvis advokaten i til-fælde omfattet af 12.2,
pkt. 1, 3, 9 og 10, kun har modtaget væsentlige oplysninger fra nogle af klienterne,
kan advokatens udtræden begræn-ses til de øvrige klienter. Advokatens udtræden
skal ske straks. Dog skal advokaten foretage det, der er nødvendigt for, at klienten
ikke lider retstab.

12.7
Såfremt advokatens udtræden af sagen i henhold til 12.6 skyldes en in-
teressekonflikt, som er opstået udelukkende eller i hovedsagen som føl-ge af
advokatens forhold, må advokaten ikke opkræve honorar for den del af arbejdet
med sagen, som tillige skal udføres af den advokat, som overtager sagen. I det
omfang sådant honorar er indbetalt af klienten, skal advokaten tilbagebetale dette.

12.8
Advokatvirksomheder og andre samarbejder omfattet af 12.4 skal udar-bejde
skriftlige retningslinjer for håndtering af interessekonflikter. Dette gælder ikke
enkeltmandsvirksomheder uden ansatte eller advokatselskaber, hvor kun én
advokat udøver virksomhed. Retnings-linjerne skal være egnede til at undgå
interessekonflikter, til at opfange og identificere opståede konflikter på det tidligst
mulige
tidspunkt og indeholde en beskrivelse af fremgangsmåden, når en kon-flikt er
identificeret.

Retningslinjerne skal efter anmodning fremsendes til Advokatrådet.”

Anbringender
Sagsøger (Advokatfirma) har i det væsentlige procedereret i overensstemmelse med sit på-
standsdokument, hvoraf fremgår bl.a.:



/

235

”…
Disse sager angår Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019… Sagerne er anlagt i
medfør af retsplejelovens § 147 d (adfærdsklagen, sagen mod Advokatnævnet) og
§ 147 a (salærklagen, sagen mod Skatteministeriet).

Med kendelsen imødekom Advokatnævnet delvist den adfærds- og salærklage,
som Skatteministeriet havde indgivet den 21. december 2018…, nemlig for så vidt
angik den uvildige advokatundersøgelse, som Sagsøger 3 i 2017 udførte for
Skatteministeriet sam-men med Sagsøger 2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4 (sam-let ”
Undersøgelsesadvokaterne” ).

Advokatnævnet var delt i et flertal på ni og et mindretal på seks, idet nævnet var
sammensat af tre dommere, seks offentlighedsrepræsentan-ter og seks
advokater…

Advokatnævnet har tiltrådt behandlingen ved landsretten i første in-stans. Nævnet
har henvist til, at ”[d]er foreligger ingen disciplinærprak-sis om habilitetskravene
efter retsplejelovens § 126 i denne tilfælde-gruppe” , altså advokatundersøgelser
af statslige forhold, og ”at et min-dretal havde en opfattelse, der afviger fra
Advokatnævnets hovedan-bringende i domstolssagen” …

Landsretten kan ophæve, ændre eller stadfæste Advokatnævnets ken-delse.

Den uvildige advokatundersøgelse vedrørte SKATs administration af udbetaling af
refusion af udbytteskat og Skatteministeriets tilsyn. Forin-den havde SKAT i
august 2015 konstateret ”formodet svindel” med re-fusion af udbytteskat, og
tidligere undersøgelser havde rejst kritik af, at SKAT og Skatteministeriet ikke
havde udført fornøden kontrol og til-syn. Advokatundersøgelsen indbefattede
vurdering af embedsmænds ansvar (disciplinært og ansættelsesretligt), men ikke
af formodede svindleres ansvar (hverken erstatningsretligt eller strafferetligt).

Sagerne for landsretten handler ikke om kvalitetsmangler ved advoka-
tundersøgelsen, som tværtom ifølge Advokatnævnet og også Skattemi-nisteriet
levede op til ”den forventede kvalitet” …

De foreliggende sager handler om noget andet.

Andre advokater i Sagsøger (Advokatfirma) end Undersøgelsesadvokaterne,
nemlig Vidne 1 og Advokat 3 (” Opinionadvokaterne” ), afgav i august 2014 og
bekræftede i juli 2015 og april 2017 en legal opinion til Advokatfirma 1 på vegne
af en tysk bank, Bank 1 (” Bank 1” ). Legal opinion var ikke en tax opinion (om
den skatte-retlige behandling af transaktioner), men en compliance opinion, som
handlede om bankens risici for erstatningsansvar og strafansvar i anled-ning af, at
bankens kunder indgik i transaktioner med danske aktier omkring tidspunktet for
udlodning af udbytte og modtog refusion af udbytteskat.



/

236

Skatteministeriet (og under behandling ved domstolene også Advokat-nævnet)
tager udgangspunkt i, at Bank 1 i august 2016 og således forud for udbuddet og
gennemførelsen af den uvildige advoka-tundersøgelse var blevet politianmeldt af
SKAT for deltagelse i ”den formodede svindel” … – en oplysning, som
Skatteministeriet havde ad-gang til…, men som ikke blev delt med
Undersøgelsesadvokaterne.

Sagsøgernes første hovedanbringende er, at der ikke i 2017 forelå en
interessekonflikt på grund af rådgivningen af Bank 1, som forhindrede Sagsøger 2,
Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 i at udføre den uvildige advokatundersø-
gelse.

Det stemmer med, at oplysningen om Bank 1's involvering i ”den formodede
svindel” ikke indgik i advokatundersøgelsen.

Når Advokatnævnets flertal kunne komme til et andet resultat, beroede det navnlig
på to hovedsynspunkter, som begge savner grundlag:

- Faktuelt formulerede flertallet en kobling mellem rådgivningen af Bank 1 og den
uvildige advokatundersøgelse... Koblingen skulle bestå i, at begge angik ”den
formodede svindel” . Men mere end noget andet var det ”den formodede svindel” ,
som adskilte sagerne: på den ene side rådgivningen af Bank 1, hvor ”den formode-
de svindel” var aldeles ukendt for Opinionadvokaterne og uforenelig med
forudsætninger og forbehold i legal opinion; og på den anden side
advokatundersøgelsen, hvor ”den formodede svindel” omvendt var så kendt, at der
knapt var behov for en beskrivelse, idet fokus i stedet var på, hvorfor SKAT og
Skatteministeriet ikke havde grebet ind.

- Juridisk opstillede flertallet en helt ny norm gældende for uvildige ad-
vokatundersøgelser, benævnt ”et skærpet krav til advokatens uafhæn-gighed” …,
som skulle gælde ud over de almindelige regler om interes-sekonflikter. Indholdet
af den nye norm er ikke klart. Men ifølge flertal-let indebar normen konkret en
interessekonflikt, uanset der ingen inter-essekonflikt var efter de almindelige
regler eller hidtidig praksis i Ad-vokatnævnet…

Sagsøgernes andet hovedanbringende er, at der ikke forelå et brud på god
advokatskik, som kan begrunde disciplinær sanktion over for Sagsøger 2,
Sagsøger 1, Sagsøger 3 og/eller Sagsøger 4 eller bortfald af salæret for
advokatundersøgelsen.

Selv hvis der forelå en interessekonflikt, blev konflikten ikke konstate-ret i
forbindelse med konflikttjekket forud for tilbud og aftale om den uvildige
advokatundersøgelse, og konflikten burde heller ikke være blevet konstateret.

Der kan henvises til mindretallet i Advokatnævnet, som gav en detalje-ret og
juridisk velskrevet begrundelse for, at konflikttjekket i 2017 hav-de været
tilstrækkeligt…



/

237

Flertallet i Advokatnævnet kom til det modsatte resultat, men vel at mærke uden
at give anvisning på, hvordan rådgivningen af Bank 1 skulle være blevet
identificeret og habilitetsmæssige im-plikationer fastlagt under konflikttjekket. I
stedet regnede flertallet bag-læns. Ifølge flertallet skulle
Undersøgelsesadvokaterne under konflikt-tjekket have gjort, hvad der var
nødvendigt for, at den tidligere rådgiv-ning af Bank 1 var kommet frem… Med
andre ord var flertallets krav til konflikttjekket ikke defineret ved en metode, men
ved et resultat. En sådan resultatforpligtelse og et sådant objektivt ansvar savner
grundlag.

Faktum er, at Skatteministeriet ikke i 2017, hverken under udbuddet el-ler senere,
delte oplysningen om, at Bank 1 efter SKATs opfattelse var involveret i ”den
formodede svindel” . Den oplysning blev først delt i oktober 2018…, da
Skatteministeriet efter rådgivning fra kammeradvokaten gik til angreb på Sagsøger
(Advokatfirma).

Som fastslået af Højesteret i kendelsen gengivet i UfR 2018.1160 H har landretten
adgang til at foretage ”en udtømmende prøvelse af Advokat-nævnets vurdering af
god advokatskik” …, og der er al mulig grund hertil i de foreliggende sager, hvor
nævnets kendelse byder på både en ny norm og en ukendt resultatforpligtelse,
foruden en ugrundet bevis-bedømmelse.

Som baggrundstæppe for sagerne indgår den øgede konkurrence om
advokatopgaver, som opleves i disse år, ikke mindst i forhold til offent-lige
myndigheder, der i mange år har haft kammeradvokaten som fast advokat... Den
uvildighed, som Skatteministeriet søgte ved udbuddet af advokatundersøgelsen,
og som udelukkede brug af ministeriets faste advokat, bliver af kammeradvokaten
problematiseret som et ”sideskif-te” med henvisning til, at andre advokatfirmaer
indtil nu primært har repræsenteret skatteydere og ikke skattemyndigheder…

Til forskel fra Advokatnævnet skal landsretten høre parter og vidner, og der er for
landsretten fremlagt yderligere materiale, som ikke indgik i nævnets
sagsbehandling. Det drejer sig i første række om materiale vedrørende udbuddet af
advokatundersøgelsen, korrespondance mel-lem Advokatfirma 1 og Sagsøger
(Advokatfirma) i tilknytning til legal opinion samt fakti-ske forhold i Bank 1.

Korrespondancen mellem Advokatfirma 1 og Sagsøger (Advokatfirma) svarer til,
hvad der blev oplyst for Advokatnævnet inden for rammerne af den tavsheds-
pligt, som fortsat skulle iagttages i forhold til Bank 1.

Samlet underbygger det yderligere materiale, som er fremlagt for lands-retten, en
afgørelse af sagerne med den begrundelse, som mindretallet i Advokatnævnet gav.

Landsretten bør i sin bevisbedømmelse tage i betragtning, at Skattemi-nisteriet har
afvist at delagtiggøre sagsøgerne og landsretten i sit samar-bejde med Bank 1, på
trods af adskillige opfordringer og uanset samarbejdet har været bestemmende for
ministeriets muligt selektive sagsoplysning for landsretten såvel som bankens
afkald på



/

238

tavshedspligt…, jf. herved også Skatteministeriets undvigende be-mærkninger til
opfordring… opfordringerne henstår som ubesvarede.

Tillige bør indgå, at fuld bevisførelse om forholdene i Bank 1 først vil finde sted i
den erstatningssag, som Skatteforvaltningen fører mod Sagsøger (Advokatfirma)
under sagsnummer BS-26436/2020-OLR. Lands-retten har undladt at udsætte de
foreliggende sager, jf. kendelsen af 23. marts 2021…, og processuelle
implikationer må følgelig behandles un-der den forestående hovedforhandling.

3. Refusion af udbytteskat
Til baggrund kan det være nyttigt at holde sig for øje, at udbytteskatten på 27 %
opkræves som kildeskat hos danske selskaber ved udbetaling af udbytte, men at
visse udenlandske aktionærer i kraft af dobbeltbe-skatningsoverenskomster kan få
skatten refunderet. Dobbeltbeskat-ningsoverenskomsten mellem Danmark og
USA fritager amerikanske pensionskasser for udbytteskat i Danmark, ligesom
danske pensions-kasser nyder tilsvarende fritagelse i USA… Som i andre
sammenhænge har forskelle i skattepositioner influeret på adfærd.

Før august 2015 kunne refusion af udbytteskat søges på grundlag af en simpel
blanket med erklæring om, at ansøger på tidspunktet for udlod-ning af udbytte
opfyldte de skatteretlige betingelser for refusion, herun-der ejerskab i skatteretlig
forstand (retmæssigt ejerskab, beneficial ow-nership) til aktier. Blanketten blev
således afgivet af ansøger som eller på vegne af ”beneficial owner” [E 3252], men
den skulle ikke vedlægges dokumentation for det retmæssige ejerskab. Der skulle
alene vedlægges attest fra skattemyndighederne i ansøgers hjemland som
dokumenta-tion for skattefritagelse i Danmark i henhold til
dobbeltbeskatningsove-renskomst samt dokumentation for civilretligt ejerskab til
aktierne (ty-pisk i form af såkaldt ”credit advice” eller ”dividend credit advice” fra
en depotbank med angivelse af modtaget udbytte).

Skatteministeriet forbigår undertiden sondringen mellem civilretligt og
skatteretligt ejerskab, selvom sondringen er både almindelig og væsent-lig.

Civilretligt ejerskab henviser til, at ansøger er ejer af aktier (med ret til udbytte) i
kraft af en erhvervelse af aktierne ved aftale, mens skatteret-ligt ejerskab kræver
noget mere, hvilket udtrykkes i betingelsen om så-kaldt ”retmæssigt” ejerskab
(beneficial ownership). Betingelsen om ret-mæssigt ejerskab kan efter
omstændighederne lægge op til en kompleks analyse, ligesom betingelsen fortsat
er genstand for afklaring i retsprak-sis.

4. Den såkaldte ”udbyttesag” kontra aktielån
4.1 ” Udbyttesagen”
Ligeledes som en del af baggrunden indgår, at SKAT den 25. august 2015 oplyste
offentligheden om, at SKAT havde indgivet politianmel-delse til SØIK om
omfattende økonomisk kriminalitet i tilknytning til refusion af udbytteskat i
medfør af dobbeltbeskatningsoverenskom-ster… Der blev nævnt udbetalinger på
baggrund af ”fiktive aktiebe-holdninger” og ”forfalsket dokumentation” …



/

239

Efterfølgende henvises der ofte til ”udbyttesagen” , men som fremhævet af
Skatteministeriet er udtrykket selvsagt ikke noget juridisk begreb…; tværtom kan
det brede udtryk undertiden forvirre, fordi det kan synes at samle forhold, som i
hvert fald juridisk må holdes adskilt.

I efteråret 2015 kom det frem, at en person ved navn Person 1 var hovedmand og
genstand for strafferetlig efterforskning i Danmark…

4.2 Aktielån
Forinden havde Skatteministeriet oplyst, at den nævnte kriminalitet med brug af
”forfalskede bilag” var noget andet end de spørgsmål, som SKAT i 2015 havde
rejst i såkaldt ”early warnings” om den skatteretlige behandling af aktielån…,
herunder ”om finansielle aktører, som køber, låner og sælger aktier, har haft
mulighed for, at to parter kan anmode om refusion af den samme skat” ...

Aktielån er en helt almindelig aktivitet i den finansielle verden…, hvil-ket også er
standardmæssigt anerkendt af skattemyndighederne… I Skatteministeriets svar på
early warnings blev der redegjort for den skatteretlige behandling af aktielån…

5. Undersøgelser af SKAT og Skatteministeriet
Allerede i august 2015 meldte spørgsmålet sig, hvordan den anmeldte kriminalitet
kunne være undsluppet SKATs kontrol og Skatteministeri-ets tilsyn, og der har
herom været gennemført undersøgelser af forvalt-ningen og det administrative
ansvar:

- Undersøgelse ved Skatteministeriets Interne Revision, september 2015…
- Faktuel redegørelse fra SKATs borger- og retssikkerhedschef, februar 2016…
- Beretning nr. 11/2015 fra Rigsrevisionen, februar 2016…
- Indberetning/forholdsfortegnelse fra kammeradvokaten vedrørende tre
hjemsendte chefers rolle, august 2016
- Advokatundersøgelse ved Sagsøger (Advokatfirma), december 2017… – som
disse sager angår
- Undersøgelseskommissionen om SKAT, april 2021 (delberetning efter planen)

6. Sagen om den uvildige advokatundersøgelse
6.1 Udbuddet
Den kritik af Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4, som
Advokatnævnets flertal fremførte i kendelsen, angår påtagelsen af den uvildige
advokatundersøgelse af forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af
udbytteskat.

Den uvildige advokatundersøgelse blevet sendt i udbud af Skattemini-steriet med
udbudsbekendtgørelse af 23. december 2016...

Ifølge kommissoriet af 16. december 2016 (og den bagvedliggende poli-tiske
aftale) angik advokatundersøgelsen ”både en beskrivelse af det



/

240

administrative ansvar i SKAT og Skatteministeriet og en beskrivelse af ministres
rolle” ... Kommissoriet er gengivet i kendelsen...

Et sådant udbud havde Skatteministeriet ikke prøvet før, jf. besvarelse af
opfordring (1) i processkrift A…, og ministeriet inddrog Justitsmini-steriet (og i
nogen grad kammeradvokaten); indledningsvist for at af-klare, om
Skatteministeriet overhovedet var habilt til at udbyde en un-dersøgelse af sig selv,
jf. besvarelse af opfordring…

Det fremgik af kommissoriet, at ”[a]dvokatundersøgelsen skal bygge på en
gennemgang af alt relevant materiale i Skatteministeriet og SKAT” … Ifølge
kommissoriet var materialet blandt andet indsamlet til brug for de forudgående
”fire større undersøgelser” af SKAT og Skatteministeri-et…, jf. afsnit 5 ovenfor.

I kommissoriet blev det tilføjet, at der var ”rejst kritik af SKATs forvalt-ning og
Skatteministeriets tilsyn” ...

For landsretten har Skatteministeriet uddybet, at den uvildige advoka-
tundersøgelse var foranlediget af kritikken, jf. besvarelse af opfordring (9) og (10)
i duplikken og processkrift A…, og et ønske om hurtig stil-lingtagen til eventuelt
ansvar for embedsmænd og involvering af mini-stre, jf. besvarelse af opfordring…
i processkrift A...

Samtidig bestemte kommissoriet i forhold til en tidligere indberet-
ning/indholdsfortegnelse udarbejdet af kammeradvokaten, at ”de deri indeholdte
konklusioner” skulle lægges til grund, ”medmindre advoka-tundersøgelsen
afdækker nye oplysninger af væsentlig betydning for bedømmelsen af forholdene”
… (dette usædvanlige vilkår er udeladt i gengivelsen i kendelsen…). Som det
tillige fremgik af kommissoriet, havde kammeradvokaten ”konkluderet, at der
ikke er grundlag for at gennemføre tjenstlige forhør af tre tidligere hjemsendte
chefer” ...

6.2 Krav til omfang
Kommissoriet indeholdt krav til advokatundersøgelsen, som faldt i to dele. Første
del angik ”gennemgang af sagsmaterialet” , jf. pkt. 2 i kom-missoriet…:

- Advokatundersøgelsen skulle ”beskrive den formodede svindel med refusion af
udbytteskat” .
- Advokatundersøgelsen skulle også beskrive ”tilrettelæggelsen og ud-førelsen af
opgaven med udbetaling og kontrol af refusion af udbyt-teskat” samt undersøge
og redegøre for ”de forhold, der var afgørende herfor” .
- Videre skulle advokatundersøgelsen undersøge og redegøre for, ”om og hvordan
den ovennævnte tilrettelæggelse af opgaven med udbeta-ling og kontrol af
refusion af udbytteskat og de nævnte forhold har haft betydning for muligheden
for at gennemføre svindel med refusion af udbytteskat” .

Anden del angik vurdering, jf. pkt. 4 i kommissoriet…:



/

241

- Advokatundersøgelsen skulle ”på baggrund af den nævnte gennem-gang af
sagsmaterialet” vurdere, ”om der i SKAT og Skatteministeriet er begået fejl og
forsømmelser” .
- I bekræftende fald skulle advokatundersøgelsen vurdere ”disciplinært eller
ansættelsesretligt ansvar” for embedsmænd.
- Advokatundersøgelsen kunne også undersøge og redegøre for ”de faktiske
omstændigheder vedrørende de siddende ministres eventuelle rolle” .

Parter i advokatundersøgelsen var embedsmænd og ministre, foruden
Skatteministeriet og SKAT, men ikke eksempelvis formodede svindlere, der var
genstand for politianmeldelse.

6.3 ” Den formodede svindel”
Advokatnævnets flertal hæftede sig i kendelsen ved, at advokatunder-søgelsen
skulle beskrive ”den formodede svindel” …, og Advokatnæv-net og
Skatteministeriet har under skriftvekslingen for landsretten brugt mange kræfter
på at koble advokatundersøgelsen sammen med ”den formodede svindel” .

I kommissoriet blev formuleringen ”den formodede svindel” anvendt i
sammenhæng af SKATs politianmeldelser…, og det eneste materiale fra SØIKs
efterforskning, som indgik i advokatundersøgelsen, hidrørte da også fra SKAT og
Skatteministeriet.

Ifølge kommissoriet skulle ”den formodede svindel” beskrives ”i det omfang det
kan ske uden at kompromittere den strafferetlige efterforsk-ning m.v.” , hvilken
vurdering ville ”skulle foretages i tæt samarbejde med SØIK” ...

Havde ”den formodede svindel” været central i advokatundersøgelsen, havde en
anden løsning været nødvendig. Imidlertid skulle ”den for-modede svindel”
hverken undersøges eller vurderes, og det rakte at henvise til ”svindel” , som var
alene ”formodet” .

Under udbudsprocessen angav Skatteministeriet som svar på spørgs-mål 24 (og
efter inddragelse af Rigsadvokaten og SØIK via Justitsmini-steriet), at ”den
formodede svindel” i advokatundersøgelsen ”alene” skulle beskrives ”i det
omfang det er nødvendigt for at undersøge, om der er grundlag for at indlede sager
om disciplinært eller ansættelses-retligt ansvar” … (svaret på spørgsmål 24 er
fejlciteret i kendelsen…).

Beskrivelsen af ”den formodede svindel” skulle således være accesso-risk og
begrænset til, hvad der var nødvendigt for at vurdere det admi-nistrative ansvar.

Henset til at der slet ikke blev ført relevant kontrol med udbetaling af refusion af
udbytteskat, var knap nogen beskrivelse nødvendig, hvilket også blev resultatet, jf.
afsnit 6.9 nedenfor.

Advokatundersøgelsen blev i det hele gennemført uafhængigt af den strafferetlige
efterforskning, som ikke var afsluttet, da advokatundersø-gelsen blev afleveret,
men tværtimod fortsat pågår den dag i dag.



/

242

6.4 Habilitetskrav i konkurrencebetingelserne
Pkt. 1.3 i konkurrencebetingelserne angik habilitet og fastsatte, at ”[a]dvokaten må
ikke have eller have haft klientmæssige og / eller an-dre relationer til de personer,
selskaber mv., [1] som kan være involve-ret i den formodede svindel med
tilbagesøgning af indeholdt udbyt-teskat, og [2] som er begrundelsen for
igangsættelsen af advokatunder-søgelsen” ...

Det har ikke været muligt for Skatteministeriet at afdække oprindelsen til pkt. 1.3,
jf. besvarelsen af opfordring…i processkrift…

Det blev i pkt. 1.3 tilføjet, at tilbudsgiver ”ved underskrift på aftalen” ville
bekræfte ikke at være inhabil, hvilket fremstår som en henvisning til
udmøntningen af habilitetskrav i aftaleudkastet, jf. afsnit 6.5 neden-for.

I det omfang pkt. 1.3 havde et selvstændigt indhold – hvilket Skattemi-nisteriet
muligt finder, jf. herved også besvarelsen af opfordring (14) i processkrift B… –
ville det være som et formelt mindstekrav til tilbuds-giverne på samme måde som
kravet om erfaring med advokatundersø-gelser… Som ordregivende myndighed
var Skatteministeriet forpligtet til at forsyne tilbudsgiverne med relevante og
nødvendige oplysninger, ligesom ministeriet var forpligtet til at påse, at den
vindende tilbudsgi-ver opfyldte kravet, jf. herved også udbudslovens § 188, jf. § 2.

6.5 Habilitetskrav i aftaleudkast
Udbudsmaterialet indbefattede et udkast til aftale mellem Skattemini-steriet og
den vindende tilbudsgiver, hvor pkt. 19 om habilitet lød…:

” Advokaten må ikke have eller have haft klientmæssige og/eller andre relationer
til de personer, selskaber mv. som er omtalt i kommissoriet og/eller beslut-
ningsforslag af 16. december 2016 om nedsættelse af advokatundersøgelse, som
gør, at Advokaten er inhabil i forhold til udførelse af advokatundersøgelsen.”

Bestemmelsen var indholdsløs, al den stund ingen ”personer, selskaber mv.” var
nævnt hverken i ”kommissoriet” eller ”beslutningsforslag” , jf. herved også
Skatteministeriets besvarelse af opfordring (56)-(58) i pro-cesskrift…

Videre henviste bestemmelsen til ”relationer …, som gør, at Advokaten er inhabil”
, men uden at angive hvad det krævede.

For landsretten er det kommet frem, at bestemmelsen var en ordret ko-pi fra et
aftalegrundlag, som Justitsministeriet havde anvendt i en tidli-gere undersøgelse,
og hvor der havde været angivet navne både i et be-slutningsforslag og et
kommissorium, nemlig undersøgelsen om Virksomhed 1…, jf. Skatteministeriets
svar på sagsøgernes opfor-dring…i processkrift…

Anvendelsen af samme ordlyd synes at understrege, at Skatteministeri-et ikke
gjorde sig egne (hverken principielle eller konkrete) overvejelser om habilitet.



/

243

Derimod ligger der formentlig overvejelser bag, at aftaleudkastet var forskelligt
fra det uklare og muligt brede pkt. 1.3 i konkurrencebetingel-serne, jf. afsnit 6.4
ovenfor.

Under udbudsprocessen blev der som spørgsmål 12 efterspurgt en ”li-ste med
navnene på de personer og selskaber, som advokaten skal un-dersøge i forhold til
inhabilitet” .

Skatteministeriet afviste at fremlægge en sådan liste, men anførte…:

” Tilbudsgiver skal i overensstemmelse med Advokatrådets ”De advokatetiske
regler” ved modtagelse af enhver ny sag vurdere, hvorvidt der foreligger en in-
teressekonflikt.

Tilbudsgiver skal således i henhold til aftaleudkastets punkt 19 afgive:

” Habilitetserklæring
…”

Denne vurdering af, hvorvidt Tilbudsgiver har haft klientmæssige og/eller an-dre
relationer til personer, selskaber mv. jf. aftaleudkastets punkt 19, som kan rejse
tvivl om Tilbudsgivers habilitet, er Tilbudsgiver nærmest til at foretage.”

Tilbudsgiverne blev således henvist til at søge vejledning i de alminde-lige
bestemmelser i de advokatetiske regler samt anvende bestemmel-serne ud fra de
oplysninger, som den enkelte tilbudsgiver var i besid-delse af ”ved modtagelse” .
Ifølge pkt. 12.1 i reglerne skal advokater fo-retage konflikttjek ”i rimeligt
omfang” ...

Dette blev fremhævet af Advokatnævnets mindretal…:

” Sagsøger (Advokatfirma) skulle således forud for, at man påtog sig opgaven ”i
rimeligt om-fang” undersøge, om der kunne opstå tvivl om iagttagelse af
bestemmelserne om interessekonflikt, og henset til advokatundersøgelsens særlige
samfunds-mæssige og økonomiske betydning måtte der stilles visse krav til
grundigheden af denne undersøgelse.

Omvendt måtte det forhold, at det kunne lægges til grund, at formålet med ad-
vokatundersøgelsen var undersøgelse af interne forhold hos skattemyndigheder-
ne, herunder overholdelse af interne retningslinjer – og ikke undersøgelse af
konkrete sager og materielle afgørelser vedrørende refusion af indeholdt udbyt-
teskat – også nødvendigvis påvirke vurderingen af, hvordan en rimelig
interessekonfliktundersøgelse kunne udføres.”

6.6 Konflikttjek i Sagsøger (Advokatfirma)
Sagsøger 3 påtog sig i januar 2017 såvel på egne vegne som på vegne af Sagsøger
2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4 at gennemføre konflikttjek. Det var i
overensstemmelse med almin-delig praksis henset til, at Sagsøger 3 var
sagsansvarlig partner. I konflikttjekket blev han bistået af firmaets
controllerfunktion og direktion. En overordnet beskrivelse er indeholdt i
kendelsen...



/

244

Der blev i Sagsøger (Advokatfirma)s database over sager og klienter gennemført
søg-ninger på SKAT og Skatteministeriet såvel som på identificerede em-
bedsmænd, der kunne blive genstand for undersøgelse (parterne).

Herudover blev der i Sagsøger (Advokatfirma)s dokumenthåndteringssystem gen-
nemført fritekstsøgninger på personer og selskaber, som i mediedæk-ning… var
blevet forbundet med ”den formodede svindel” , således Person 1 og selskaber
knyttet til denne, herunder Udenlandsk virksomhed 1, Udenlandsk virksomhed 3,
Udenlandsk virksomhed 4, Udenlandsk virksomhed 5, Virksomhed Ltd. samt
Bank 2.

Samlet gik konfliktsøgningen videre end en traditionel konfliktsøgning som
foreskrevet i Sagsøger (Advokatfirma)s interne instruks...

Som del af konflikttjekket indgik også Sagsøger (Advokatfirma)s søgninger
tidligere i 2016 i forbindelse med medieomtale af Advokat 2's råd-givning til
Person 1. Advokat 2 havde i en periode frem til 2010 været partner i Sagsøger
(Advokatfirma). I samme forbindelse var der blevet fo-retaget stikprøver i
forskellige tax opinions.

I forbindelse med udbuddet blev der igen taget kontakt til partnere i Sagsøger
(Advokatfirma)s skatteafdeling.

Der blev lagt vægt på, at ”den formodede svindel” ifølge Skatteministe-riet ikke
handlede om aktielån, jf. afsnit 4.2 ovenfor om SKATs ”early warnings” .

Der blev ikke konstateret nogen konflikt.

6.7 Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud
Den 24. januar 2017 afgav Sagsøger (Advokatfirma) bud på den uvildige
advokatun-dersøgelse…, som også beskrevet i kendelsen...

Om firmaets skatteafdeling fremgik af tilbuddet…:

” Vi har et af Danmarks største og mest erfarne teams inden for skatterådgiv-
ning. Vi rådgiver de største danske og internationale virksomheder om de fleste
spørgsmål inden for skat, og vi analyserer i den forbindelse ofte komplicerede
transaktioner og giver legal opinions om disse.

Vi er markedsledende og har i kraft af vores størrelse berøring med mange nye
"produkter” på skatteområdet og ved derfor også, hvilke værn det kan være re-
levant at sætte op mod ulovligheder for de enkelte landes skattemyndigheder.”

Med henvisning til ”[e]n række store banker i London” blev følgende tilføjet…:

” Vurdering og udarbejdelse af legal opinions om, hvordan bestemte typer af
bankernes produkter ville blive vurderet fra et dansk skatteretligt perspektiv,
herunder særligt i relation til hvordan produktet ville blive vurderet i forhold til
muligheden for at tilbagesøge udbytteskat” .



/

245

Om Sagsøger 2 var det i hans CV… angivet, at han havde ”mange-årig ekspertise
inden for skatteret med et internationalt fokus” . Der blev henvist til rådgivning af
”en række udenlandske pensionsinstitutter og banker i relation til vurderingen af
de udbytteskattemæssige konse-kvenser af forskellige transaktioner” samt
”indgående og detaljeret kendskab til de transaktioner, som ofte ligger bag
anmodninger om til-bagesøgning af udbytteskat” .

Tilbuddet indeholdt også CV på den ansatte advokat Vidne 10. Det var anført…,
at han havde erfaring med ”[k]oordinering og håndtering af tilbagesøgning af ca.
DKK 925M i [udbytteskat] for 5 amerikanske kapitalfonde” , ”[r]ådgivning om
skattemæssige forhold ved udlodning af ca. USD 240M i udbytte fra danske
selskaber til ame-rikansk kapitalfond” samt ”[r]ådgivning om tilbagesøgning af
udbyt-teskatter til fransk investeringsfond” .

Om habilitet anførte Sagsøger (Advokatfirma)…:

” Sagsøger (Advokatfirma) har ikke tidligere rådgivet Skatteministeriets koncern,
herunder hverken Skatteministeriets departement eller SKAT. Det samme gælder
Revisionsfirma 1, som Sagsøger (Advokatfirma) har tilknyttet til at bistå med
varetagelsen af opgaven. Vi kan derfor med høj habilitet forestå advoka-
tundersøgelsen.”

Videre var anført…:

” Høj habilitet i relation til undersøgelsen af SKAT og Skatteministeriet

• Gennemførelsen af en undersøgelse som den udbudte kræver, at undersøge-ren
ikke blot er fri for interessekonflikter i formel forstand, men også fremstår med
den højest mulige uafhængighed i forhold til den opgave, der er stillet, og de
myndigheder, hvis forhold skal belyses.

• Sagsøger (Advokatfirma) bekræfter at være konfliktfri i den anførte betydning i
forhold til at undersøge SKAT og Skatteministeriet.

• Sagsøger (Advokatfirma) har, med valget af Revisionsfirma 1lagt af-gørende
vægt på at finde ekstern bistand, som ikke har leveret ydelser til nogen myndighed
inden for Skatteministeriets koncern.”

Lignende fremgik af afsnittet med overskriften ”[h]abilitet og uafhæn-gighed” …

6.8 Skatteministeriets afgørelse af udbuddet
Som netop beskrevet modtog Skatteministeriet med tilbuddet detaljere-de
oplysninger om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivningshistorik i forhold til refu-
sion af udbytteskat. Herom har Skatteministeriet selv oplyst, at ”[o]plysningerne i
tilbuddet og CV’erne gav Skatteministeriet indtryk af, at Sagsøger (Advokatfirma)
havde ydet rådgivning om de konkrete, udbytteskat-teretlige konsekvenser ved
bestemte transaktioner” ...

Skatteministeriet kan ikke nu for landsretten løbe fra, at man var op-mærksom
herpå, jf. besvarelse af opfordring…i processkrift, og ministe-



/

246

riet handlede i øvrigt også på oplysningerne, blot ikke over for Sagsøger
(Advokatfirma).

For landsretten har Skatteministeriet i anledning af opfordringer afslø-ret, at
ministeriet den 27. januar 2017 holdt et såkaldt ”uformelt” møde med
Justitsministeriet, hvor Sagsøger (Advokatfirma)s habilitet blev drøftet, jf. svar på
opfordring…i processkrift…

Videre har Skatteministeriet som svar på opfordring (33) i proces-skrift…
fremlagt notat af 3. februar 2017 fra Rigsadvokaten om drøftel-ser mellem
Justitsministeriet, Rigsadvokaten og SØIK. Ifølge notatet havde Justitsministeriet
henledt opmærksomheden på, at to advokater (antagelig Sagsøger 2 og Vidne 10)
havde ”angivet at have erfaring med rådgivning af udenlandske pensionsselskaber
og USA’s investeringsselskaber” … Tilbagemeldingen fra Rigsadvokaten og
SØIK indbefattede, at der ikke var inhabilitet ”generelt” , men ”[h]vis de har
rådgivet om konkrete metoder, fx udlån af aktier, så kan de ikke deltage” …

På tidspunktet var der ansatte i SØIK, der var bekendt med, at Sagsøger
(Advokatfirma) havde afgivet og senere bekræftet legal opinion af 4. august
2014…

Ligeledes den 3. februar 2017 sendte Skatteministeriet en såkaldt ”for-mel” e-
mail…til Justitsministeriet, som blev besvaret den 8. februar 2017...
Emailkorrespondancen er ikke blevet fremlagt af Skatteministeri-et, men indgik
alligevel i sagsbehandlingen ved Advokatnævnet som følge af mediedækning…og
aktindsigt, og den blev gengivet i kendel-sen…

I e-mailen af 3. februar 2017 begrundede Skatteministeriet, hvorfor Sagsøger
(Advokatfirma) havde afgivet det bedste bud. Af svaret af 8. februar 2017
fremgik, at Justitsministeriet ikke fandt oplysninger om Sagsøger (Advokatfirma)s
rådgivning af ”en række udenlandske pensionsinstitutter og banker i relation til
vurderingen af udbytteskattemæssige konsekvenser af for-skellige transaktioner”
uforenelig med gennemførelse af den uvildige advokatundersøgelse…

I svaret af 8. februar 2017 stod nærmere, at ”Justitsministeriet har drøf-tet dette
med anklagemyndigheden, som har vurderet, at dette forhold ikke taler imod at
udpege den pågældende advokat” , idet det samtidig blev anført, at
anklagemyndigheden havde lagt vægt på, at ”adgangen til særligt følsomme
oplysninger og sagsakter begrænses til undersøgel-seslederen og enkelte andre
medarbejdere” … Den vurdering, som her blev tilskrevet anklagemyndigheden, er
afvigende fra notatet af 3. fe-bruar 2017…

For landsretten har Skatteministeriet som svar på opfordring…i proces-skrift…
fremlagt en indstilling af 8. februar 2017 til ministeriets departe-mentschef om
udpegning af Sagsøger (Advokatfirma). Det fremgår af en håndskre-ven
påtegning, at departementschefen ønskede drøftelse med ministe-ren… Sagsøger
(Advokatfirma)s habilitet blev således ikke blot problematiseret, men også
behandlet som politisk, hvilket forsinkede udbudsprocessen…



/

247

Det er oplyst for landsretten, at yderligere materiale blev udvekslet mellem
Skatteministeriet og Justitsministeriet den 21. februar 2017…, hvorefter
embedsmænd fra de to ministerier den 22. februar 2017 sam-men holdt et møde
med skatteministeren, jf. svar på opfordring…i pro-cesskrift… Ifølge svarene gav
ministeren på mødet ”udtryk for sine be-tænkeligheder” i forhold til Sagsøger
(Advokatfirma)s habilitet, og det er videre op-lyst, at ”[p]roblemstillingen blev
drøftet og håndteret” …

Skatteministeriet har således under skriftvekslingen for landsretten vedstået de
udtalelser, som skatteministeren i januar 2019 fremkom med i offentligheden…,
og som indgik i sagen for Advokatnævnet...

Det er oplyst, at der ikke foreligger skriftligt materiale herom (som ikke allerede
skulle være fremlagt), jf. svar på opfordring…i proces-skrift…og på opfordring…
i processkrift…

Konklusionen blev, at Skatteministeriet accepterede Sagsøger (Advokatfirma)s
habi-litet, uden at Sagsøger (Advokatfirma) i øvrigt var blevet hørt eller anmodet
om yderligere oplysninger, eller betænkeligheder blot var blevet nævnt for
Sagsøger (Advokatfirma) – modsat skatteordførerne i Folketinget...

Den 28. februar 2017 orienterede Skatteministeriet offentligt om, at den uvildige
advokatundersøgelse var tildelt Sagsøger (Advokatfirma)…

På det tidspunkt må Skatteministeriet anses for at have samtykket til, at Sagsøger
(Advokatfirma) opfyldte konkurrencebetingelserne, også i forhold til habili-tet, jf.
afsnit 6.4 ovenfor, og accepteret den rådgivningshistorik, som Sagsøger
(Advokatfirma) havde beskrevet i sit tilbud.

Den 2. marts 2017 var Sagsøger 3 i kontakt med en jour-nalist, hvilket han gav
oplysning om til Skatteministeriet… Artiklen ud-kom samme dag…

Ligeledes den 2. marts 2017 var der intern kommunikation mellem
Skatteministeriet og Justitsministeriet om sikkerhedsgodkendelse af Sagsøger 3 og
”1-2 mere” , som ville kunne ”få adgang til materialet” …

Aftalen om udførelse af advokatundersøgelsen blev underskrevet den 13. marts
2017... Som bilag indgik Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud…såvel som sva-rene på
spørgsmål under udbuddet… Habilitetsbestemmelsen i pkt. 19 var som i
udkastet... Ifølge pkt. 20 kunne aftalen opsiges af Skattemini-steriet, men ikke af
Sagsøger (Advokatfirma)…

6.9 Gennemførelse af advokatundersøgelsen og redegørelse På grundlag af
aftalen af 13. marts 2017 blev advokatundersøgelsen iværksat.

Sagsøger 3 var undersøgelsesleder. Det var Sagsøger 3, som gennemgik og
beskrev faktum (kapitel 8-13 i redegørelsen), hvilket andre i Sagsøger
(Advokatfirma) herefter tog udgangspunkt i. Sagsøger 3 var således den eneste
reelle bruger af Sha-



/

248

rePoint-datarummet, der indeholdt materialet fra SKAT og Skattemini-steriet, og
som kort er beskrevet i kendelsen…

Sagsøger 2 bistod med den skatteretlige del af advokatundersøgel-sen, hvilket
begrænsede sig til en kort og rent deskriptiv beskrivelse af reglerne om refusion af
udbytteskat i redegørelsens kapitel 4…Det hav-de i tilbuddet været forudset, at
Vidne 10 ville bidrage hertil, og senere blev også Advokat 3 involveret.

Sagsøger 4 bistod i den offentligretlige del af advokatundersø-gelsen (særligt
kapitel 14-15), mens Sagsøger 1 bistod i den ansæt-telsesretlige del af
advokatundersøgelsen (særligt kapitel 16), begge i samarbejde med Sagsøger 3.

Når der blev identificeret yderligere embedsmænd (parter), som skulle bedømmes,
blev der gennemført et konflikttjek i forhold til den pågæl-dende – og i ingen
tilfælde blev der konstateret nogen konflikt.

Henset til kommissoriet var mediedækning af deltagerne i ”den for-modede
svindel” ikke af umiddelbar interesse for advokatundersøgel-sen, hvilket var
modsat embedsmænd… – netop fordi det var embeds-mænd, som skulle vurderes.

Advokatundersøgelsen sluttede med redegørelsen, som blev afleveret til
Skatteministeriet den 15. december 2017... Redegørelsen faldt i fem dele:

- Første del angik undersøgelsens gennemførelse og konklusioner såvel som de
fire tidligere undersøgelser.
- Anden del beskrev lovgrundlag, myndighedsstruktur og ordningerne for
refusion.
- Tredje del var en kronologisk beskrivelse af forløbet i Skatteministeriet og SKAT
frem til sommeren 2015.
- Fjerde del angik afdækning af den formodede svindel hen over som-meren 2015
og det efterfølgende forløb.
- Femte del omfattede forvaltningsretlige regler og bedømmelse af SKAT og
Skatteministeriet, herunder ansættelsesretlig vurdering af 14 embedsmænd,
foruden angivelse af få faktiske omstændigheder om mi-nistres roller.

Det blev i redegørelsen betonet, at ”den formodede svindel” ikke var et juridisk
begreb, men ”det udtryk, som i sammenhæng med sagen sæd-vanligt er blevet
benyttet i offentligheden” … Det blev samtidig anført, at ”ingen endnu kan sige
med sikkerhed, om nogen vil blive dømt for strafbare forhold, endsige hvilke
strafbare gerningsindhold de pågæl-dende i givet fald måtte have realiseret” …

”Den formodede svindel” blev beskrevet kort i sin historiske sammen-hæng,
nemlig i den faktuelle beskrivelse i fjerde del om henvendelserne til SKAT i
sommeren 2015 og SKATs efterfølgende politianmeldelser, jf. kapitel 13 og 15.8...



/

249

Som Advokatnævnets mindretal bemærkede, var fokus også her på
sagsbehandlingen ved skattemyndighederne…

I forhold til bedømmelse af det administrative ansvar var der i øvrigt ikke behov
for en indholdsmæssig beskrivelse af ”den formodede svin-del” , men for en
beskrivelse af udviklingen i antal ansøgninger om ud-bytterefusion, antal
udbetalte refusioner og det samlede omfang af ud-betalinger.

Tilrettelæggelsen af redegørelsen i overensstemmelse hermed – og altså uden
nogen indholdsmæssig beskrivelse af ”den formodede svindel” – blev tiltrådt af
Skatteministeriet, både gennem ministeriets godkendelse af indholdsfortegnelsen
på midtvejsmødet i august 2017… og under hø-ringen af udkastet til redegørelsen
i november 2017…

Skatteministeriet kunne den 19. december 2017 i en pressemeddelelse konstatere,
at ”[r]edegørelsen udtrykker samme kritik af skattemyndig-hederne som tidligere
undersøgelser fra bl.a. Rigsrevisionen” …

Som det fremgik af redegørelsen, var et element i kritikken, at ”SKAT burde have
iværksat en egentlig undersøgelse af årsagen til stigninger-ne [i refusion af
udbytteskat], i hvert fald på det tidspunkt i forsomme-ren 2014, hvor stigningen
påkaldte sig interesse i forbindelse med regn-skabsgodkendelsen, men baseret på
udviklingen i refusion formentlig noget tidligere” …

Med hensyn til forslag til ændringer i tilrettelæggelsen af opgaven med udbetaling
og kontrol af refusion af udbytteskat var der lejlighed til i re-degørelsen at
fremhæve, at advokatundersøgelsen ikke havde omfattet den ene af to hovedtyper
af risici, nemlig ”at skatteydere kan anlægge en anden fortolkning af de
skatteretlige regler, end de danske skatte-myndigheder gør, hvilket indebærer en
risiko for, at der foretages en re-fusion, hvor betingelserne efter de danske
skattemyndigheders opfattel-se ikke har været opfyldt” … Som eksempel på
denne ikke-omfattede hovedtype af risici blev nævnt SKATs early warning om
aktielån…, jf. afsnit 4.2 ovenfor. I stedet havde advokatundersøgelsen angået den
an-den hovedtype af risici, nemlig ”at de danske skattemyndigheder præ-senteres
for oplysninger, som afgiveren er klar over ikke er rigtige, med det formål at
formå myndighederne til at udbetale beløb, der fremtræ-der som refusion, uden at
der faktisk har været indeholdt udbyt-teskat” …

Under sagen for Advokatnævnet blev der givet oplysning om tidsregi-strering på
sagen om den uvildige advokatundersøgelse…

6.10 Efterfølgende bistand
Efter advokatundersøgelsen deltog Sagsøger 3 og Sagsøger 1 i tjenstlige samtaler
med en direktør og en underdirektør i SKAT…

6.11 Undersøgelseskommissionen om SKAT



/

250

Allerede på tidspunktet for udbuddet af den uvildige advokatundersø-gelse havde
der politisk været overvejelser om i stedet at nedsætte en
undersøgelseskommission.

Efterfølgende var Undersøgelseskommissionen om SKAT blevet nedsat på
grundlag af et kommissorium af 3. juli 2017… Det blev i kommissori-et
udtrykkeligt anført, at man afventede afslutningen af advokatunder-søgelsen,
hvorefter der ville blive taget ”endelig stilling” til en udvidel-se af kommissoriet
”for så vidt angår sagen om refusion af udbyt-teskat” …

Allerede samtidig med offentliggørelsen af Sagsøger (Advokatfirma)s redegørelse
om advokatundersøgelsen den 19. december 2017 oplyste justitsmini-steren at
ville indlede politiske forhandlinger om udvidelse af undersø-
gelseskommissionens kommissorium... Den 19. februar 2018 offentlig-gjorde
Justitsministeriet, at kommissoriet ville blive udvidet til at om-fatte
”udbyttesagen” og det administrative ansvar i SKAT og Skattemi-nisteriet…Det
endelige tillægskommissorium forelå den 9. april 2018…, idet der skete en
tidsmæssig udvidelse den 26. oktober 2018...

6.12 Habilitetsindsigelse
Den 29. oktober 2018 sendte skatteministeren et brev til Sagsøger
(Advokatfirma)s le-delse med anmodning om ”nærmere at redegøre for, hvordan
Sagsøger (Advokatfirma) mener at have levet op til det eksplicitte habilitetskrav”
… I bre-vet blev der henvist til rådgivning ydet af Sagsøger (Advokatfirma) til
Advokatfirma 1 på vegne af Bank 1 i form af legal opinion af 4. august 2014 og
bekræftelse af 24. juli 2015, foruden nogle efterfølgende sager for ca-nadiske
pensionskasser. I brevet gengav skatteministeren habilitetsnor-men fra
konkurrencebetingelserne, jf. afsnit 6.4 ovenfor.

Skatteministeren afventede ikke Sagsøger (Advokatfirma)s redegørelse, men
valgte på et pressemøde den 1. november 2018 at orientere offentligheden om sin
henvendelse til Sagsøger (Advokatfirma). Skatteministeren udtalte på pressemø-
det, at Sagsøger (Advokatfirma) havde ”en interesse i at forholde sig til det meget,
meget hurtigt” ...

Under massivt mediepres…fremkom Sagsøger (Advokatfirma) dagen efter, den 2.
november 2018, med en udtalelse… Udtalelsen skal forstås i sin rette
sammenhæng og tid, herunder at Skatteministeriet ikke gav Sagsøger
(Advokatfirma) rimelig mulighed for internt at bedømme legal opinion eller situ-
ationen i øvrigt.

Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse igangsatte yderligere undersøgelser, herunder af
indholdet af legal opinion, og det kunne samtidig konstateres, at medie-presset
forblev højt.

Den 10. november 2018 valgte skatteministeren at meddele Folketinget og
offentligheden, at Skatteministeriet ville indgive en klage over Sagsøger
(Advokatfirma) til Advokatnævnet…Herefter fremkom Sagsøger (Advokatfirma)
med sin op-daterede udtalelse af 11. november 2018…, som ligeledes skal bedøm-
mes i sin rette sammenhæng og tid.



/

251

På samme tid udtalte skatteministeren, at advokatundersøgelsens kvali-tet ikke
blev betvivlet…, at Sagsøger (Advokatfirma)s salær ikke i første omgang ville
blive anfægtet…, og at erstatningskrav ville være ude af proportioner og ikke
komme på tale…

Ligeledes i november 2018 blev der sat spørgsmålstegn ved habiliteten hos
udenlandske advokater, som skattemyndighederne betjente sig af…

7. Sagerne om legal opinion til Bank 1
7.1 Opdraget
Når Advokatnævnets flertal i kendelsen udtalte kritik i forhold til sagen om den
uvildige advokatundersøgelse, var det med henvisning til an-dre sager, der
handlede om rådgivning til Bank 1, nemlig dels en legal opinion, som Vidne 1
afgav den 4. august 2014, dels ef-terfølgende bekræftelser, som Advokat 3
fremkom med den 24. juli 2015 og 5. april 2017. Rådgivningen er beskrevet i
kendelsen…

Sagsøger (Advokatfirma)s kontakt til Bank 1 foregik gennem Advokatfirma 1, der
er et stort, velrenommeret amerikansk advokatfirma med en global tilstedeværelse.
Advokatfirma 1 var for Sagsøger (Advokatfirma) en velkendt sam-arbejdspartner.

Legal opinion af 4. august 2014… var ikke en skatteretlig opinion (tax opinion) til
en skatteyder, og legal opinion har heller ikke konkret været anvendt over for
danske skattemyndigheder. I stedet var der tale om en legal opinion til en bank til
afdækning af bankens risici som depotbank i anledning af transaktioner, som
kunder i banken gerne ville foretage (compliance opinion).

Finansielle virksomheder i EU er forpligtede til at have forskellige ni-veauer af
kontrolfunktioner, herunder Compliance, Risk og Internal Audit (intern revision),
og der er intet påfaldende i, at eksempelvis en tysk bank søger ekstern rådgivning
om egne risici.

Som depotbank skulle Bank 1 ikke nærmere forholde sig til den skatteretlige
bedømmelse af kundernes transaktioner, og det skulle Vidne 1 så heller ikke i
legal opinion.

Opdraget tog således udgangspunkt i, at Bank 1's kunde, pensionsplanen, på det
relevante tidspunkt ejede aktierne civilretligt, men at SKAT ikke havde taget
stilling til, om de skatteretlige betingel-ser for refusion af udbytteskat var opfyldt,
ikke mindst betingelsen om retmæssigt ejerskab (beneficial ownership).

Det var på den baggrund, at bankens risici blev bedømt.

Skatteministeriet forekommer undertiden for landsretten at hævde, at Vidne 1 (og
Advokat 3) skulle have foretaget en efterprøvelse af ejerskabet til aktier, både
civilretligt og skatteretligt. Det er en misfor-ståelse, allerede fordi advokatens
opdrag og forudsætninger fastlægges af klienten.



/

252

En legal opinion er en retlig vurdering foretaget af en advokat baseret på en
beskrivelse af nogle faktuelle oplysninger leveret af klienten, idet advokatens
vurdering undergives forudsætninger, som advokaten efter aftale med klienten
lægger uprøvede til grund. Legal opinions er almin-deligt anvendt i tilknytning til
finansieringsaftaler, hvor der foreligger en vejledning udarbejdet i 2000 af
Advokatsamfundet…, og legal opini-ons anvendes også i andre sammenhænge,
herunder til udtalelser i skatteretlige forhold.

Hvis de faktiske forhold viser sig ikke at svare til en aftalt forudsæt-ning, eller
hvis de faktiske forhold er omfattet af et forbehold indsat af advokaten, kan
klienten ikke påberåbe sig legal opinion, ligesom der ik-ke er grundlag for at gøre
et ansvar gældende over for advokaten.

En oversigt over tidsregistrering indgik i Advokatnævnets sagsbehand-ling...

7.2 Legal opinion af 4. august 2014
Som grundlag for Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion indgik i henhold til
opdra-get en anonymiseret skatteretlig opinion (tax opinion) afgivet den 27. juni
2012 af Advokat 2 fra et andet dansk advokatfirma vedrø-rende en amerikansk
pensionsplan (United States Pension Fund eller ”USPF”)…

Vidne 1 blev bedt om at lægge denne tax opinion til grund, hvilket udtrykkeligt
fremgår af pkt. 3.9 i legal opinion som afgivet den 4. au-gust 2014…:

” USPF has obtained a tax opinion from Danish tax counsel confirming that
USPF in the above factual scenario should be entitled to reclaim in full Danish
withholding tax on dividends paid on the Equities. Contrary to the description
above the Danish tax opinion assumes that the parties deliver the Equities un-der
futures contracts rather than forward transactions. We have been requested to
assume that there is no economic difference between the futures contracts
originally contemplated and the forward transactions described above.”

De to sidste sætninger i citatet vedrørte en ændring i pensionsplanens
risikoafdækning fra et noteret standardinstrument (futures) til termins-kontrakter
(forward contracts), som kunne skræddersys.

Centralt i legal opinion af 4. august 2014 var, at Bank 1's kunde, den amerikanske
pensionsplan, købte aktier forud for general-forsamlingen, og at kunden
civilretligt ville være ejer af aktierne på tidspunktet for beslutning om udlodning
af udbytte på generalforsam-lingen, jf. pkt. 3.1 og 3.2...

Videre fremgik, at pensionsplanen ville købe aktier af en sælger, som selv ville
låne aktierne, jf. pkt. 3.5.1… Skatteretligt ville salget af de lån-te aktier til
pensionsplanen betyde, at långiver ikke længere ville være at betragte som
aktionær, idet aktionæren med ret til udbytte i stedet ville være pensionsplanen.



/

253

For sit vedkommende ville pensionsplanen også udlåne aktierne, jf. pkt. 3.5.2…,
men dette udlån (uden efterfølgende salg) betød ikke en æn-dring i, at
pensionsplanen skatteretligt var aktionæren.

Den tekniske transaktionsmodel blev modsvaret af klare angivelser i le-gal
opinion.

Af pkt. 3.4 fremgik, at pensionsplanen ville modtage udbyttet via Bank 1, og at
banken ville forsyne pensionsplanen med “a certi-ficate (credit advice) about the
receipt of the net dividend” ...

Hertil svarede forudsætning nr. 5 i pkt. 4 om, at ”USPF will obtain un-conditional
ownership to the Equities and will have full ownership rights over the Equities on
Dividend Approval Date, including the right to receive the Dividend declared on
that date” ...

Tilsvarende fremgik af forudsætning nr. 7 i pkt. 4, at ”Bank 1's records will show
that USPF is the legal owner but not contain information about the beneficial
ownership of the Equities on Dividend Approval Date and that the Danish
Dividend represents a real dividend on the Equities which is passed on the USPF
by the custodian” … Forudsætnin-gen om, at Bank 1 (en tysk bank) alene skulle
erklære sig om pensionsplanens civilretlige ejerskab til aktier, men ikke opfyldelse
af de yderligere (skatteretlige) betingelser i dansk ret for retmæssigt ejerskab
(”beneficial ownership”), afspejlede, at banken optrådte som depotbank og ikke
påtog sig en dansk juridisk rådgivers
ansvar og risici.

Den skatteretlige analyse var kompliceret, og opdraget var heller ikke at tage
stilling hertil.

Det blev fremhævet i legal opinion, at ”we have conducted no separate
examination or verifications” af transaktionsmodellen i pkt. 3 og forud-
sætningerne i pkt. 4 (som sammenfattet
i pkt. 6.2.2)…

Konklusionen i legal opinion var ikke utvivlsom og gik ikke videre, end at Bank 1
som depotbank i angivne transaktioner under angivne forudsætninger og med
angivne forbehold ikke burde (”should not”) ifalde erstatningsansvar eller
strafansvar, jf. pkt. 5.2 og 5.3 i legal opinion …

En sådan ”should” -opinion indikerede en vis risiko – og større risiko end en
”will” - opinon, jf. pkt. 5.1 om, at ”Bank 1 will not be subject to Da-nish tax
liability” …

Sammen med konklusionen om erstatningsansvar var anført tre forbe-hold, som
ifølge legal opinion udelukkede ”a more definitive opinion on the position of
Bank 1” …, og som i kendelsen er betegnet som ”væ-sentlige” ...

Som første forbehold blev anført, at afdækning af kursrisici for pen-sionsplanen
ved brug af forwardkontrakter (terminskontrakter) i prin-



/

254

cippet kunne muliggøre ”a ”perfect hedge” … which eliminates ow-nership risk”
…, altså en fuld afdækning af kursrisici, hvilket ifølge for-beholdet kunne bevirke,
at en anden kunne blive anset for ejer i skatte-retlig forstand (retmæssig ejer,
beneficial owner). Vidne 1 havde ikke oplysninger herom, men tog af samme
grund et forbehold. Videre stod…:

” This would arguably entail the possibility of an arbitrage identifiable to Bank 1
in which the standard documentation of ownership issued by Bank 1 could be
misleading in a manner known or suspected by Bank 1.”

Hvad Vidne 1 skrev, var, at hvis der forelå civilretligt ejerskab til ak-tier i
overensstemmelse med forudsætning nr. 5, men ejerskabet ingen realitet havde –
idet der ingen ”ownership risk” var – kunne det bevir-ke, at udstedelse af ”the
standard documentation” (som nævnt i forud-sætning nr. 7 og også nr. 8) ville
være vildledende.

Det var ikke muligt at foretage en nærmere bedømmelse af ”ownership risk” ud
fra transaktionsmodellen i pkt. 3 i legal opinion, og det faldt også uden for
opdraget, som netop ikke havde form af en tax opinion.

Det andet forbehold gik på fraværet af en tax opinion om den skatteret-lige
behandling af ”the exact transaction” , idet der blev henvist til ”the transaction,
which by a professional party may reasonably be assumed to contain issues in
relation to ownership” ...

Som det tredje forbehold blev nævnt dansk retspraksis i sager om selsk-
abstømning, idet det blev bemærket, at danske domstole ikke havde været
tilbageholdende med at pålægge ansvar ”when the transactions are deemed to have
a questionable nature” . Det blev tilføjet…:

” In light thereof, it is not certain how the Danish tax authorities would per-ceive
the contemplated transaction over the Equities and, if deemed question-able, how
the Danish court system would respond.”

Videre stod, at selv hvis transaktionerne blev fundet ”questionable” , kunne Bank
1 i sin rolle som depotbank ikke sammenlig-nes med de aktører, som var blevet
dømt i sager om selskabstømning (eksempelvis købers bank, men ikke sælgers
bank…, og som havde væ-ret ”more severe and instrumental in relation to the loss
suffered by the tax authorities” ...

7.3 Efterfølgende bekræftelser i 2015 og 2017
Den 15. juli 2015 efterspurgte Advokatfirma 1 på vegne af Bank 1 en bekræftelse
på legal opinion, og den afgav Advokat 3 den 24. juli 2015...

I 2015 og 2017 fremsendte Advokat 3 generelle opdateringer til Advokatfirma 1 –
og også andre klienter – om den danske udbyttesag…

Det samme gjorde Vidne 1 i 2016 og 2017, da han var skiftet til et an-det
advokatfirma...



/

255

I anledning af en henvendelse fra den tyske indskydergarantiordning, som
Sagsøger (Advokatfirma) hørte om den 24. marts 2017, bekræftede Advokat 3
med brev af 5. april 2017 til Advokatfirma 1, at vurderingen af Bank 1's forhold
var uændret… Der var tale om almindelig sagsbehand-ling (og markedsføring),
som ikke ville have fundet sted i tiden efter au-gust 2015, jf. afsnit 4.1 ovenfor,
hvis Vidne 1 og Advokat 3 havde anet en sammenhæng til ”den formodede
svindel” .

I november 2014 var anbefalingerne for grænseoverskridende skatterå-dgivning
fremkommet…, og de gav med virkning fra juli 2019 anled-ning til ændringer i de
advokatetiske regler… I forhold til Bank 1 var der ikke tale om ”skatterådgivning”
, og i øvrigt levede le-gal opinion og de efterfølgende bekræftelser op til
anbefalingerne, her-under om at foretage ”en nærmere vurdering af risikoen for, at
SKAT anfægter den skatteretlige vurdering” såvel som angivelse af ”tvivl om den
skatteretlige vurdering” ...

7.4 Skatteministeriets læsning af legal opinion
Den 21. december 2018 indgav Skatteministeriet ved kammeradvokaten klage til
Advokatnævnet over Sagsøger (Advokatfirma)... På det tidspunkt havde
kammeradvokaten været bekendt med legal opinion i hvert fald siden august 2018,
idet kammeradvokaten den 9. august 2018 havde modta-get en engelsk
oversættelse af KPMG-rapporten, jf. svar på sagsøgernes opfordring… i
duplikken…, og den 24. august 2018 havde delt Sagsøger (Advokatfirma)s legal
opinion og senere bekræftelse med Skattestyrelsen… For-inden havde
kammeradvokaten den 23. august 2018 givet Skattestyrel-sen en orientering, som
ikke er dokumenteret, jf. besvarelse af opfor-dring…i duplikken… og
opfordring…i processkrift…

I klagen til Advokatnævnet anlagde Skatteministeriet en gængs forstå-else af,
hvilken rolle forudsætninger i en legal opinion spiller…:

” Sagsøger (Advokatfirma) indlagde ikke en forudsætning om, at USPF faktisk var
retmæs-sig ejer (pkt. 4.7) heraf. Hvis det var blevet indlagt som forudsætning, var
det åbenbart, at det ville være uproblematisk at udstede attesten (dividend credit
advice), da attesten dermed ville være korrekt.”

Med den læsning måtte det være ”åbenbart” og ”uproblematisk” at lægge til
grund, at kunden i Bank 1 var civilretlig ejer af aktierne, idet det fremgik af
forudsætning nr. 5, jf. afsnit 7.2 ovenfor.

Dette ville samtidig være tilstrækkeligt til at udstede dividend credit advice, idet
opfyldelse af de yderligere betingelser for reelt ejerskab (be-neficial ownership)
ikke blev behandlet af en bank i credit advice, men af kunden i ansøgningen til
SKAT, jf. afsnit 3 ovenfor.

I replikken til Advokatnævnet skrev Skatteministeriet, at ”Sagsøger
(Advokatfirma) selvsagt ikke havde til hensigt at medvirke til svindel” [E 3978],
og Skatteministeriet medgav, at [d]et siger sig selv, at svindlen med udbyt-
terefusion har været maskeret som ”noget andet” ”…

For landsretten har Skatteministeriet udviklet læsningen af legal opini-on, særligt i
duplikken, som blev afgivet den 7. maj 2020…og således



/

256

kort tid efter, at Skattestyrelsen den 2. april 2020 pludseligt havde frem-sat
erstatningskrav mod Sagsøger (Advokatfirma) i fuld offentlighed...

Efter flere års arbejde med legal opinion vendte ministeriet i duplikken rundt og
indtog nu det standpunkt, at der skulle være uløselig mod-strid mellem på den ene
side transaktionsbeskrivelsen i pkt. 3 af legal opinion og på den anden side
forudsætningerne og forbeholdene i pkt. 4 og 5, hvilken ministeriet ”løser” til
fordel for pkt. 3... Således anførte ministeriet i duplikken, at ”[d]et savner mening
at henvise til forudsæt-ninger [pkt. 4 af legal opinion] …, der er i strid med
transaktionsbeskri-velsen [pkt. 3 af legal opinion]” …

Til forskel fra klagen til Advokatnævnet betegner Skatteministeriet nu frit
forudsætninger som ”forkerte” …, og til forskel fra replikken i nævnssagen er det
nu ikke længere Bank 1, som ”maske-rer” de reelle forhold over for Vidne 1, men
legal opinion som med si-ne forudsætninger er ”udtryk for maskering” ...

Modsat sagsførelsen for Advokatnævnet, hvor Skatteministeriet anfør-te, at
”Sagsøger (Advokatfirma) ikke havde kendskab til, at der var i Bank 1 var foregå-
et cirkulære transaktioner uden aktier og pengestrømme” …, synes
Skatteministeriet nu for landsretten på nippet til at hævde, at det frem-gik af selve
legal opinion, at transaktionerne, der skulle gennemføres af Bank 1's kunder, ville
være cirkulære – noget som ellers alene advokat Martin Simonsen har fremført
ved en enkelt lejlighed som resultat af en misforståelse…

Samtidig er der for landsretten fremlagt nye bilag i form af korrespon-dance
mellem Advokatfirma 1 og Sagsøger (Advokatfirma) i tilknytning til
udarbejdelsen af legal opinion, hvilke Skatteministeriet har givet stor
opmærksomhed. Det er efter det oplyste frugten af et hemmeligt samarbejde
mellem skattemyndighederne og Bank 1, jf. Skatteministeriets svar på
opfordring…i processkrift…, som tillige indbefatter et afkald på tavshedspligt...

Skatteministeriet støtter sig for det første særligt til en indledende e-mail af 3.
februar 2014…, som Skatteministeriet fejlagtigt benævner ”opdraget” (opdraget
forelå først den 12. februar 2014 efter en række yderligere mails... E-mailen af 3.
februar 2014 var forfattet af en tysk ad-vokat og afspejlede hans sprogbrug og
erfaringer i tysk sammenhæng. Skatteministeriet bortser fra, at den pågældende e-
mail selv indeholdt forbehold fra Advokatfirma 1's side for advokatfirmaets
manglende kendskab til transaktionsmodellen, og at e-mailens forudsætning om
mulighed for ”double refund” af udbytteskat (med henvisning til tysk praksis) i
øvrigt blev imødegået af Sagsøger (Advokatfirma) straks ved modtagelsen...

Skatteministeriet henviser for det andet særligt til en tysksproget
transaktionsoversigt…, som Sagsøger (Advokatfirma) modtog den 10. april
2014... Oversigtens indhold kunne imidlertid af sproglige grunde ikke forstås af
Vidne 1... Vidne 1 tilbød i stedet at få lavet en oversættelse til en-gelsk…, men
Advokatfirma 1 resolverede, at han helt kunne se bort fra den tyske oversigt…
Efterfølgende fremkom Advokatfirma 1 med en engelsk-sproget beskrivelse…,
som herefter indgik i legal opinion som pkt. 3.



/

257

Når den i dag sammenholdes med den tyske oversigt, er der ikke mindst den
afgørende forskel, at der ikke i den engelske beskrivelse var nogen antydning af,
at de beskrevne transaktioner samlet set ville være cirkulære... I forbindelse med
modtagelsen af den engelske beskrivelse havde Vidne 1 anledning til at
understrege betydningen af forudsæt-ning nr. 5 om civilretligt ejerskab...

8. Faktiske forhold i Bank 1
8.1 Oplysninger for landsretten
Skatteministeriet har løbende for Advokatnævnet og for landsretten fremlagt
oplysninger, som angiver at angå faktiske forhold i Bank 1, som de reelt tog sig
ud.

Der er tale om oplysninger, som ikke tidligere havde været tilgængelige for
Sagsøger (Advokatfirma), hverken i sagen om advokatundersøgelsen eller i sager-
ne om legal opinion.

Oplysningerne indbefatter blandt andet følgende:

- KPMG-rapporten af 29. juli 2016…, som blev fremlagt af Skattemini-steriet med
klagen til Advokatnævnet... I klagen bemærkede Skattemi-nisteriet, at ”Sagsøger
(Advokatfirma) ikke kendte til KPMG-rapporten på tidspunk-terne for ydelsen af
rådgivningen” , og at der i rapporten ”tilføjes” en række oplysninger ”til
beskrivelsen af transaktionerne” …, herunder at tredjemænd i transaktionerne var
én og samme og transaktionerne såle-des cirkulære...

- Oplysninger om Bank 1's (muligt kommercielt begrunde-de) bødevedtagelse på
110 mio. kr., idet der med svarskriftet for lands-retten blev fremlagt
anklagemyndighedens pressemeddelelse af 23. sep-tember 2019…, hvor bankens
rolle blev beskrevet på en måde, som var uforenelig med transaktionsmodel og
forudsætninger i legal opinion. Der er fremlagt yderligere materiale fra
straffesagen…

- Et enkelt eksempel på konkrete transaktioner i Bank 1, som Skatteministeriet
fremlagde den 3. februar 2021 med processkrift B […]. Det er uafklaret, om
eksemplet er repræsentativt, men de fremlag-te bilag fremstår som værende uden
realitet.

8.2 Manglende oplysninger i sagerne om legal opinion
Legal opinion til Bank 1 angik et faktum, som var ufore-neligt med, hvad der
siden bliver betegnet som ”den formodede svin-del” . Det var således intet i legal
opinion, som tydede på, at Bank 1 ville begå bedrageri, og det ville have været
positivt i strid med indholdet af legal opinion på en lang række punkter, jf. her-ved
også afsnit 7.4 ovenfor samt Advokatnævnets mindretal, der udtal-te…:

” Disse medlemmer finder således, at de tidligere afgivne opinions indeholdt en
grundig beskrivelse af dansk ret og ikke fremstod som et dokument, der kunne eller
skulle bruges til ”svindel” .”



/

258

Tværtimod blev det antaget i legal opinion, at Bank 1 ale-ne ville optræde i rollen
som depotbank og dermed inden for rammer-ne af finansiel regulering. I modsat
fald havde det næppe heller været en legal opinion, som banken havde efterspurgt.

Forbeholdet og advarslen i legal opinion om, at uden ”ownership risk” for kunden
kunne ”the standard documentation of ownership issued by Bank 1 … be
misleading” , efterlader ikke tvivl om, hvordan Sagsøger (Advokatfirma) ville
have bedømt en situation, hvor Bank 1's kunder slet ikke ejede nogen aktier.

Tilsvarende efterlader forbeholdet og advarslen om erstatningsansvar i situationer
som selskabstømmersagerne, ”when the transactions are de-emed to have a
questionable nature” , ikke tvivl om, hvordan Sagsøger (Advokatfirma) ville have
bedømt en situation, hvor Bank 1 ikke blot virkede som depotbank, men selv
begik bedrageri.

Havde Sagsøger (Advokatfirma) haft grund til mistanke om, at Bank 1's kunder
ikke ville eje nogen aktier, eller at banken selv ville begå bedra-geri, ville
Sagsøger (Advokatfirma) naturligvis straks have afbrudt relationerne til
Advokatfirma 1 og banken.

8.3 Manglende oplysninger i sagen om advokatundersøgelsen Som led i
advokatundersøgelsen skulle det lægges til grund, at der fo-relå ”formodet
svindel” , hvilket for så vidt var det stik modsatte af om-stændighederne omkring
legal opinion, der som nævnt netop ikke inde-holdt antydning af, at Bank 1 ville
begå bedrageri.

Imidlertid indgik der ingen oplysninger om Bank 1 over-hovedet i
advokatundersøgelsen, jf. Skatteministeriets besvarelse af op-fordring…i
duplikken…, og Bank 1 havde heller ikke i øvrigt været nævnt af
Skatteministeriet, jf. besvarelse af opfordring…

Selv politianmeldelsen af 24. august 2016 omfattende Bank 1 var udeladt af
materialet, som indgik i advokatundersøgelsen, jf. svar på opfordring…i
processkrift…, hvilket var til forskel fra to politi-anmeldelser af 24. august
2015… og 13. november 2015 (sidstnævnte har Skatteministeriet nægtet at
fremlægge…

Politianmeldelsen omfattende Bank 1 er nu af Skattemini-steriet blevet fremlagt
for landsretten... Dette har ministeriet gjort ”for at dokumentere, at Bank 1 var en
del af udbyttesagen på daværende tids-punkt, og for at imødegå Sagsøger
(Advokatfirma)s ønske om at få en forståelse af begrebet ”den formodede svindel”
på daværende tidspunkt” , jf. besva-relse af opfordring…i processkrift…

Af politianmeldelsen fremgår om Bank 1, at ”[u]dform-ningen af
dokumentationen ser meget anderledes ud end de øvrige bro-
ker/custodianvirksomheder, idet der her er tale om en ”rigtigt” udseen-de
depotoversigt/udbyttemeddelelse” …

Henset til de manglende oplysninger i advokatundersøgelsen om Bank 1 var det
positivt forkert, når Skatteministeriet i klagen til



/

259

Advokatnævnet skrev, at Sagsøger (Advokatfirma) som led i
advokatundersøgelsen ”risikerede … at skulle kommentere på forhold, hvor der
potentielt var konflikt med virksomhedens egen tidligere rådgivning” ...

Grunden til, at ingen oplysninger om Bank 1 indgik i ad-vokatundersøgelsen,
ligger lige for, nemlig at Skatteministeriet og SKAT anså oplysninger om ”den
formodede svindel” i Bank 1 for at være uden betydning for
advokatundersøgelsen, jf. herved også redegørelsens pkt. 2.2.1 om frasortering af
materiale ”åbenbart uden betydning” …, som Skatteministeriet selv har citeret,
både for Ad-vokatnævnet og for landsretten...

Det var tilsvarende opfattelsen i SØIK, hvilket afspejles i redegørelsen under
behandlingen af forløbet i sommeren 2015…:

” Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet har op-lyst,
at det efterforskningsmateriale, som vi ikke har haft adgang til, ikke rum-mer
oplysninger, der kan have betydning for vores vurdering af, om enkeltper-soner
har begået fejl eller forsømmelser.”

Eftersom der ikke indgik oplysninger om Bank 1 i det ma-teriale, som
advokatundersøgelsen havde adgang til, kan landsretten lægge til grund, at
sådanne oplysninger også efter SØIKs opfattelse var uden ”betydning for vores
[altså Sagsøger (Advokatfirma)s] vurdering” …

9. Sammenfattende om sagerne og det faktuelle forløb
Havde det været forudset, at Bank 1 i september 2019 vil-le vedtage en bøde på
110 mio. kr. for bedrageri, ville Opinionadvoka-terne ikke have afgivet legal
opinion eller overhovedet have rådgivet banken. Det gælder, selvom bankens
bødevedtagelse for bedrageri an-går fiktive transaktioner, der dermed var
afgørende forskellige fra, hvad der blev lagt til grund i legal opinion.

Havde Undersøgelsesadvokaterne i december 2016 og januar 2017 vidst, at
advokater i Sagsøger (Advokatfirma) havde afgivet legal opinion til Bank 1, og at
det var Skatteministeriets eller SKATs opfattelse, at denne bank kunne være
involveret i ”den formodede svindel” med dansk udbytteskat, ville
Undersøgelsesadvokaterne ikke have afgivet bud på den uvildige
advokatundersøgelse – men Skatteministeriet sik-rede ikke, at oplysningen tilgik
Sagsøger (Advokatfirma).

Havde Undersøgelsesadvokaterne i juli og november/december 2017 vidst, at
advokater i Sagsøger (Advokatfirma) havde afgivet legal opinion til Bank 1, og at
banken i mediedækning var blevet sat i forbindelse med SØIK’s efterforskning af
formodet svindel, ville Sagsøger 3 have orienteret Skatteministeriet uden ophold
og forinden af-slutningen af den uvildige advokatundersøgelse.

Nu forestillede Opinionadvokaterne sig ikke, at Bank 1 kunne være involveret i
bedrageri, ligesom Undersøgelsesadvokaterne ikke vidste, at der var afgivet legal
opinion til Bank 1, el-ler at denne bank hos SKAT og SØIK blev sat i forbindelse
med ”den formodede svindel” .



/

260

Men herudover er fornuftige forsigtighedsprincipper én ting; noget an-det er den
strikte jura…, som her udgøres af retsplejelovens § 126.

10. Ingen interessekonflikt
10.1 Retligt udgangspunkt
I bedømmelsen af habilitetskrav for advokatundersøgelser er det almin-deligt at
tage udgangspunkt i den vejledning, som Danske Advokater fremkom med i
februar 2012... Det gjorde kammeradvokaten således også i sin indledende
rådgivning til Skatteministeriet i form af udkast til notat af 6. oktober 2016…, som
er blevet fremlagt for landsretten, jf. svar på opfordring…i processkrift…

Af Danske Advokaters vejledning fremgår, at de advokatetiske regler gælder for
enhver advokatundersøgelse, jf. afsnit 2.2.1…:

” For sådanne, almindelige advokatundersøgelser vil der ikke være særlige krav
til undersøgerens habilitet udover det, der til enhver tid følger af de advokateti-ske
regler.”

I samme vejledning betinges beskrivelsen af en undersøgelse som ”uvil-dig og
objektiv” eller ”uafhængig og objektiv” af større afstand mellem advokat og
opdragsgiver, i første række derved, at der ikke foreligger et fast klientforhold, at
der ikke udføres anden rådgivning undervejs, og at der ikke efterfølgende påtages
sager, som undersøgelsen måtte give anledning til…

Herved har vejledningen søgt at tage hånd om dét, som er særligt for advokater
sammenlignet med dommere og professorer, nemlig klient-relationerne.

Mere generelt har dansk ret udviklet habilitetskrav til dommere, jf. §§ 60 og 61 i
retsplejeloven, og de samme krav anvendes over for medlem-mer af
undersøgelseskommissioner, jf. § 3 (nu) i lov om undersøgelses-kommissioner og
granskningskommissioner…, der ofte er et alternativ til en uvildig
advokatundersøgelse.

Højesteret har fastslået, at ”[f]or at føre til inhabilitet skal tvivlen være rimeligt
begrundet i objektive omstændigheder” , jf. kendelsen gengivet i UfR 2011.3374/3
H…

Habilitetskravene til en advokat, som gennemfører en uvildig advoka-
tundersøgelse, kan ikke overstige, hvad der kræves af en uafhængig og
fuldstændig upartisk dommer eller af et uafhængigt og uvildigt kom-
missionsmedlem – når først der er skabt afstand til opdragsgiver som det fremgår
af Danske Advokaters vejledning.

For en dommer medfører det ikke inhabilitet, at dommeren tidligere har behandlet
spørgsmål med tilknytning til sagen, fordi der foreligger et fælles faktum, så længe
der ikke er tale om forhåndsbedømmelse af sagen eller dele heraf, jf. herved også
retsplejelovens § 60, stk. 2, og fra retspraksis eksempelvis UfR 2000.186 H, UfR
2001.1849 H, UfR 2007.857 H og UfR 2014.2337 H samt UfR 2019.996 V…



/

261

I den forbindelse kan også lægges vægt på, at en advokat, der virker som dommer,
er uafhængig og ikke identificeres med tidligere klientrå-dgivning med den følge,
at advokaten som dommer antages at varetage klientens interesser, jf. herved
Højesterets kendelse gengivet i UfR 2006.1527 H…Det gælder særligt klart, hvor
klienten ikke er part, jf. herved også kendelserne gengivet i UfR 2014.2783 H og
UfR 2016.724 H…

I en uvildig advokatundersøgelse kan konkrete forhold begrunde en lempelse af
kravene til advokaten. Særligt så længe de almindelige be-stemmelser om
interessekonflikter iagttages, må opdragsgivers tilrette-læggelse og samtykke
tillægges betydning.

Selvom en advokatundersøgelse af opdragsgiver selv betegnes som ”uvildig” , kan
der være konkrete elementer, som rettelig placerer un-dersøgelsen nærmere en
almindelig advokatundersøgelse, jf. herved også Advokatnævnets kendelse af 7.
juni 2012…

10.2 Ingen interessekonflikt efter almindelige regler
Klagesagen blev for Advokatnævnet i vidt omfang ført med henvisning til pkt. 12
i de advokatetiske regler om interessekonflikter. Skattemini-steriet henviste særligt
til pkt. 12.2, nr. 11, i de advokatetiske regler…

Advokatnævnets kendelse angår imidlertid ikke den almindelige regu-lering af
interessekonflikter, men ”et skærpet krav til advokatens uaf-hængighed” , som
nævnets flertal valgte at opstille for advokatundersø-gelser, der er uvildige.

Med andre ord har Advokatnævnet (flertal som mindretal) fundet, at sagsøgerne
ikke tilsidesatte de almindelige regler om interessekonflik-ter.

Det stemmer med de tre hensyn, som almindeligvis siges at bære de al-mindelige
regler om interessekonflikter, nemlig våbendragerhensynet, fortrolighedshensynet
og appearancehensynet…

Der er således ikke tale om, at en eller flere advokater i Sagsøger (Advokatfirma) i
samme sag først har repræsenteret én interesse og derefter en anden in-teresse.
Våbendragerhensynet er således ikke af betydning.

Videre er der ikke påvist konkret risiko for, at fortrolige oplysninger fra
advokatundersøgelsen skulle indgå i rådgivning af Bank 1, eller omvendt.
Fortrolighedshensynet er således heller ikke af be-tydning, hvilket i øvrigt
bekræftes i Advokatnævnets kendelse i forhold til sagerne for canadiske
pensionskasser...

Det samme gælder appearance-hensynet, som i praksis har været en an-den måde
at formulere ikke mindst fortrolighedshensynet på.

10.3 Advokatnævnets forslag til nydannelse
Advokatnævnets flertal statuerede et brud på god advokatskik på grundlag af en
ny norm, som flertallet selv formulerede.



/

262

I kendelsen indledte Advokatnævnets flertal sin begrundelse med føl-gende…:

” Formålet med en uvildig advokatundersøgelse er at få foretaget en uvildig og
objektiv undersøgelse og vurdering af, om der i en konkret sag bør indledes ret-
lige skridt.”

Der var tale om et skjult citat fra Danske Advokaters ovennævnte vej-ledning, jf.
afsnit 10.1 ovenfor, men i det videre valgte Advokatnævnets flertal en anden
tilgang end Danske Advokater.

Advokatnævnets flertal henviste således godt nok til advokatens uaf-hængighed,
men havde et bredere fokus på ”undersøgelsen uvedkom-mende interesser” …,
herunder ”om der var andre klientrelationer end Skatteministeriet, der var egnede
til at kunne skabe tvivl om undersø-gelsens uvildighed” …

Advokatnævnets flertal anførte, at ”[d]et er ikke i sig selv i strid med god
advokatskik, at en advokat lader sig udpege som uvildig advoka-tundersøger, når
advokaten har ydet sædvanlig rådgivning til klienter indenfor det undersøgte
retsområde” …. Således anlagde Advokatnæv-nets flertal en sondring mellem
”almindelig rådgivning om udbyt-teskatterefusion” , som ikke ville være til hinder
for undersøgelseshver-vet, og ”rådgivning til et af de pengeinstitutter, der er
involveret i svin-delsagen” .

Konklusionen lød…:

” Udførelsen af rådgivning om mulige erstatnings- og skatteretlige konsekven-ser
for Bank 1 forud for undersøgelsen er efter disse medlemmers opfattelse ufore-
nelig med påtagelse af rollen som uvildige advokatundersøger, da Bank 1 er im-
pliceret i udbyttesvindlen.”

Som det ses, henviste Advokatnævnets flertal til ”svindelsagen” og
”udbyttesvindlen” i bestemt ental.

10.4 De foreliggende sager
Landsrettens bedømmelse må ske med udgangspunkt i opdraget i form af aftalen
af 13. marts 2017 mellem Skatteministeriet og Sagsøger (Advokatfirma)…

Sagsøger (Advokatfirma)s konflikttjek var tilrettelagt i overensstemmelse med
Dan-ske Advokaters vejledning…, og Skatteministeriet tiltrådte under sags-
behandlingen for Advokatnævnet, at ”Sagsøger (Advokatfirma)s konflikttjek i for-
hold til Skatteministeriet, SKAT og cheferne i forvaltningen forekom-mer at være
tilstrækkeligt” ...

I forhold til andre klienter og krav til uvildighed i sammenhæng af den konkrete
undersøgelse må der lægges vægt på følgende forhold (med samtykkevirkning):

- Som fast advokat for Skatteministeriet kunne kammeradvokaten ikke komme i
betragtning til advokatundersøgelsen, men ikke desto mindre



/

263

satte kammeradvokatens indstilling i den tidligere undersøgelse ram-merne for
bedømmelsen i den uvildige advokatundersøgelse, jf. afsnit 6.1 ovenfor. Der er
enighed om, at indstillingen ikke var uvildig, jf. Skatteministeriets besvarelse af
opfordring (7) i duplikken…, men alli-gevel fandt ministeriet det
”hensigtsmæssigt” at lade indstillingen være styrende, jf. herved også besvarelsen
af opfordring…i processkrift…

- Skatteministeriet formulerede en ubestemt habilitetsnorm, der blev præciseret af
ministeriet ved henvisning til, hvad en advokat efter de advokatetiske regler skal
gøre ”ved modtagelse af enhver ny sag” …, jf. afsnit 6.5 ovenfor.

- Skatteministeriet gav ikke oplysninger om personer involveret i ”den formodede
svindel” , selvom ministeriet havde eller kunne indhente op-lysninger herom…, jf.
afsnit 8.3 ovenfor. Det er klientens risiko…og af samme grund almindelig praksis
som italesat af Danske Advokater…og praktiseret også af kammeradvokaten...

- Skatteministeriet efterspurgte heller ikke yderligere oplysninger fra Sagsøger
(Advokatfirma), uanset udbudsretlige forpligtelser, selvom der ifølge skat-
teministeren kunne være en interessekonflikt…, jf. afsnit 6.8 ovenfor.
Advokatnævnet satte efterfølgende streg under dette i sit svarskrift gennem en
usædvanlig flod af opfordringer med henvisning til dén op-fattelse, at ”disse
beskrivelser i Advokaternes eget tilbudsmateriale må uddybes” …

- Deltagere i ”den formodede svindel” havde i øvrigt ikke partsstatus i forhold til
advokatundersøgelsen, ligesom ”den formodede svindel” skulle lægges til grund
og alene beskrives accessorisk, jf. afsnit 6.2-6.3 ovenfor.

På den baggrund gøres det gældende, at påtagelsen og gennemførelsen af den
uvildige advokatundersøgelse ikke indebar en interessekonflikt.

Det kan ikke begrunde en anden konklusion, at Skatteforvaltningen i 2020 har
valgt at rejse et erstatningskrav over for Sagsøger (Advokatfirma), som i øv-rigt
savner støtte både i faktum og i retspraksis, og i særdeleshed er der intet grundlag
for at hævde, at sagsøgerne skulle have haft egne interes-ser i den uvildige
advokatundersøgelse af det administrative ansvar, som var i modsætning til
Skatteministeriets.

11. Intet brud på god advokatskik
11.1 Disciplinæransvaret er individuelt
Statuering af brud på god advokatskik, jf. retsplejelovens § 126, som føl-ge af
interessekonflikt forudsætter, at der foreligger en interessekon-flikt, hvilket er en
objektiv vurdering, og at fravær af den nødvendige konsekvens, nemlig udtræden,
kan bebrejdes advokaten, altså et sub-jektivt tilregnelseskrav.

Advokaten skal bedømmes individuelt.



/

264

Skatteministeriets klage og Advokatnævnets kendelse angår de fire ad-vokater
Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4.

Andre advokater er ikke blevet bedømt af nævnet og kan ikke bedøm-mes i disse
sager.

Det gælder således Vidne 1 og Advokat 3 og også Vidne 10, hvorfor betragtninger
om disse advokater allerede af den grund er uden relevans.

Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 er ikke stedfortrædere for andre
i Sagsøger (Advokatfirma) med hensyn til viden og tilregnelse.

11.2 Advokatnævnets forslag til resultatforpligtelse
Som nævnt i afsnit 10.3 statuerede Advokatnævnets flertal et brud på god
advokatskik ud fra følgende præmis i kendelsen…:

” Udførelsen af rådgivning om mulige erstatnings- og skatteretlige konsekven-ser
for Bank 1 forud for undersøgelsen er efter disse medlemmers opfattelse ufore-
nelig med påtagelsen af rollen som uvildig advokatundersøger, da Bank 1 er im-
pliceret i udbyttesvindlen.”

Som præmisser viser, krævede inhabilitet således både:

(a) ”rådgivning om mulige erstatnings- og skatteretlige konsekvenser for Bank 1”
, i form af den afgivne legal opinion af 4. august 2014 og be-kræftelse heraf i
2015, samt

(b) at ”Bank 1 er impliceret i udbyttesvindlen” .

Begge forhold var imidlertid helt ukendte for Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3
og Sagsøger 4 indtil skatteministerens brev af 29. oktober 2018...

Advokatnævnets flertal har ikke begrundet, hvorfor Sagsøger 2, Sagsøger 1,
Sagsøger 3 og Sagsøger 4 bur-de have kendt til rådgivningen af Bank 1.

Landsretten kan lægge til grund, at der – modsat Person 1 og Udenlandsk
virksomhed 1, jf. afsnit 6.6 ovenfor – ikke havde været offentlig omtale af Bank 1
før juli 2017, jf. manglende besvarelse af opfor-dring…

Af justitsministerens talepunkter fra december 2018… står under over-skriften
”Det er advokatens ansvar at tjekke habilitet” blandt andet:

” En gængs metode til at sikre sig mod interessekonflikter er, at advokaten søger i
advokatvirksomhedens database over klienter og sager for at afdække klientre-
lationer og øvrige interessemæssige forhold, der kan medføre en konflikt.”

Sagsøger 3 gjorde dette og mere til.



/

265

Der påhvilede ikke Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 en
undersøgelsespligt ud over, hvad der følger af de advokatetiske regler i forhold til
interessekonflikter…, hvilke Skatteministeriet netop selv havde henvist
tilbudsgiverne til, jf. afsnit 6.5 ovenfor.

Der kan også henvises til Advokatnævnets mindretal…:

” Henset til rammerne for advokatundersøgelsen og de oplysninger, der på tids-
punktet for interessekonfliktundersøgelsen var til rådighed for de indklagede
advokater, finder disse medlemmer således, at der ikke er grund til at bebrejde de
indklagede advokater, at interessekonfliktundersøgelsen efter det oplyste pri-mært
havde fokus på skattemyndighederne, og kun i mindre omfang på konkrete private
klienter hos Sagsøger (Advokatfirma), herunder Bank 1. Det bemærkes i den
forbindelse, at der ikke på dette tidspunkt var holdepunkter for at antage – eller
mistanke om – at Sagsøger (Advokatfirma)s klienter havde været involveret i
sager, hvor der uberettiget var sket refusion af udbytteskat. Hertil kommer, at en
identifikation af den tidligere rådgivning til Bank 1 på tidspunktet for indgåelse af
aftalen om advokatundersøgelsen efter disse medlemmers opfattelse ikke ville
have givet et grundlag for at konkludere, at der forelå en interessekonflikt.”

Til sammenligning hævdede Advokatnævnets flertal, at Sagsøger 2, Sagsøger 1,
Sagsøger 3 og Sagsøger 4 ”burde … have tilrettelagt undersøgelsen af
advokaternes uafhængig-hed på en sådan måde, at den tidligere rådgivning af
Bank 1 var kommet frem, og de indklagede advokater burde endvidere have søgt
nærmere afklaring af, om den mulige forbindelse til svindelsagen kunne være til
hinder for påtagelsen af undersøgelsesopgaven” …

Hvad Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 ifølge Advokatnævnets
flertal skulle have gjort, var ikke defineret ud fra en metode eller fremgangsmåde,
men ud fra et resultat: man skulle have gjort, hvad der var nødvendigt for, ”at den
tidligere rådgivning af Bank 1 var kommet frem” ...

Herved opstillede Advokatnævnets flertal en resultatforpligtelse, eller et objektivt
ansvar, hvilket ikke kan rummes inden for retsplejelovens § 126.

Det samme gælder de spekulationer, som Advokatnævnet… og Skatte-
ministeriet… har forsøgt at opstille i skriftvekslingen for landsretten. Der regnes
baglæns.

Dette udstillede allerede Skatteministeriets argumentation for Advokat-nævnet.
Her krævede ministeriet gennemgang af al Sagsøger (Advokatfirma)s tidli-gere
rådgivning inden for området, men skrev samtidig, at ”[e]t sådant tjek er ganske
vist ikke sædvanligt” ...

Hverken Advokatnævnet eller Skatteministeriet har godtgjort, at Sagsøger 2,
Sagsøger 1, Sagsøger 3 og/eller Sagsøger 4 burde have kendt til rådgivningen af
Bank 1.



/

266

Andet led af den citerede sætning (”de indklagede advokater burde endvidere have
søgt nærmere afklaring af, om den mulige forbindelse til svindelsagen kunne være
til hinder for påtagelsen af undersøgelses-opgaven”) knytter an til det andet
forhold i den centrale præmis, nem-lig at Bank 1 var impliceret i udbyttesvindlen.
En ”mulig” forbindelse ville ikke have været tilstrækkelig til at begrunde inhabili-
tet, og der forelå heller ikke en interessekonflikt eller en nærliggende ri-siko
herfor.

Der var intet i indholdet af legal opinion af 4. august 2014…, som anty-dede, at
der ville være tale om svindel eller formodet svindel. Dette er også citeret i
mindretallets begrundelse…:

” Disse medlemmer finder således, at de tidligere afgivne legal opinions inde-
holdt en grundig beskrivelse af dansk ret og ikke fremstod som et dokument, der
kunne eller skulle bruges til ”svindel” ”.

Det samme gælder den foregående korrespondance…, tillige med Advokat 2's tax
opinion.

11.3 Særligt om mediedækning
Når Advokatnævnets flertal i sin begrundelse i kendelsen kritiserede Sagsøger
(Advokatfirma), var det også, fordi flertallet anførte følgende videre be-tragtning
med hensyn til, at Bank 1 skulle være ”implice-ret i udbyttesvindlen” …:

” I hvert fald ved offentliggørelsen den 10. og 11. juli 2017 af Bank 1's involve-
ring i svindelsagen burde de indklagede advokater have meddelt klager, at man
ikke opfyldte habilitetsbetingelserne.”

Flertallet fandt således, at Skatteministeriets undladelse i januar og fe-bruar 2017
af at give oplysning om Bank 1 blev repareret i kraft af medieomtale i juli 2017, et
halvt år senere. Omtale er gengivet i kendelsen...

Advokat Martin Simonsen har i Advokatnævnets svarskrift forsøgt at argumentere
for, at nævnet havde ”tilsidesat Advokaternes forklaring om ukendskab” til
mediedækning…, men argumentationen har intet på sig og blev effektivt frafaldet
i duplikken...

Hvad Advokatnævnets flertal gjorde, var – i øvrigt efter inspiration fra netop
Skatteministeriet… – at opstille en yderligere resultatforpligtelse, hvor en advokat
antages at have perfekt viden om, hvad der skrives i medier.

Der havde ikke været nogen mediedækning af Bank 1 på tidspunktet for
udbudsprocessen, hvilket Skatteministeriet heller ikke har benægtet, jf. svar på
opfordring…i duplikken…

Med hensyn til den senere mediedækning i juli 2017…og i novem-ber/december
2017… mindes Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 ikke at have
været opmærk-



/

267

somme herpå (og der var som bekendt heller ikke tale om en part i ad-
vokatundersøgelsen).

En advokat bærer ikke ansvaret for, hvad der fremgår af medierne om eksempelvis
advokatens eller advokatfirmaets klienter, for ikke at tale om ikke-klienter og
ikke-parter, og en mediedækning kan ikke tilregnes advokaten som viden eller
burde-viden. Skatteministeriet har da også erklæret sig enig i, at der ikke gælder
”en pligt til at overvåge mediebil-ledet” …

Det må i særdeles gælde et sagskompleks med tusindvis af artikler…

Videre bestrides det, at der skulle være en pligt til efterfølgende kon-flikttjek, i
særdeleshed i den konkrete sammenhæng af aftalen mellem Skatteministeriet og
Sagsøger (Advokatfirma).

Ingen advokat kan i øvrigt forventes på grundlag af mediedækning at skride til
afbrydelse af en advokatundersøgelse og meddele sin klient, at
”habilitetsbetingelserne” ikke længere er opfyldt. I stedet ville det være naturligt
at indlede en dialog med klienten, jf. herved også pkt. 17 og 20 i aftalen mellem
Skatteministeriet og Sagsøger (Advokatfirma)…

Skatteministeriet havde allerede påtaget sig en risiko ved ikke at sikre, at Sagsøger
(Advokatfirma) fik oplysning om de mistænkte i udbyttesagen, herunder Bank 1,
og Skatteministeriet havde i første række anled-ning til selv at bringe spørgsmålet
op, eksempelvis på midtvejsmødet i august 2017.

11.4 Særskilt om Sagsøger 2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4
Særskilt gøres det gældende, at Sagsøger 2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4 var i deres
gode ret til at forlade sig på, at Sagsøger 3 som sagsansvarlig partner forestod den
fornødne konfliktsøgning, og at de ikke kan lastes eventuelle fejl i forbindelse
hermed.

Ikke mindst i store advokatfirmaer, hvor mange advokater arbejder på samme sag,
er det både sædvanligt og nødvendigt, at den sagsansvarli-ge partner på alle
deltagende advokaters vegne gennemfører det nød-vendige konflikttjek. Det var
naturligvis ikke uforsvarligt, at de øvrige Undersøgelsesadvokater overlod
konflikttjekket til Sagsøger 3, og da der dermed ikke er noget at bebrejde
Sagsøger 2, Sagsøger 1 og Sagsøger 4, må de allerede af denne grund frifindes for
tilsidesættelse af god advokatskik.

12. Salærkravet
Samtidig med udtagelse af stævningerne den 1. august 2019 blev Advo-
katnævnets kendelse opfyldt for så vidt, at Sagsøger (Advokatfirma) tilbagebetalte
det modtagne salær med tillæg af moms og renter, hvorfor der i denne sag er
nedlagt betalingspåstande over for Skatteministeriet. I de princi-pale påstande
svarer påstand (1) til salæret på 3.500.000 kr. med tillæg af omkostninger på
703,72 kr. og moms…, mens påstand (2) er renterne heraf… Opgørelsen er ikke
bestridt.



/

268

Advokatnævnet pålagde Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 at
tilbagebetale det modtagne salær, inklusive renter, og Sagsøger 2, Sagsøger 1,
Sagsøger 3 og Sagsøger 4 har som partnere i Sagsøger (Advokatfirma) – og som
anerkendt i retsplejelovens § 147 a – retlig interesse i salærkravet.

Med hensyn til kravets realitet er der ikke grundlag for at lade salæret bortfalde,
da Skatteministeriet ikke er blevet påført noget tab, og da ad-vokatundersøgelsen
ikke kan antages at have mistet sin værdi for Skat-teministeriet.

Tværtimod havde Skatteministeriet allerede tidligt i 2018 fået udbyttet af
undersøgelsen, ikke mindst i forhold til embedsmænd.

Dette skal også sammenholdes med, at Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og
Sagsøger 4 ikke kendte til hver-ken rådgivningen af Bank 1 eller bankens
involvering i ”den formodede svindel” , da de påtog sig advokatundersøgelsen.

Der var dermed ingen risiko for, at advokatundersøgelsen kunne være påvirket af
uvedkommende oplysninger, og der er dermed ikke grund-lag for – med
Advokatnævnets flertal – at antage, at Skatteministeriet ”kunne efterlades med den
opfattelse, at undersøgelsen ikke var til-strækkelig uvildig eller upartisk” …

Det forhold at Skatteministeriet ikke vil bestille en ny advokatundersø-gelse,
hvilket blev bekræftet af skatteministeren efter kendelsen…, un-derstreger også, at
Skatteministeriet ikke har haft noget tab.

Det lå fast i hvert fald på tidspunktet for nedsættelsen af Undersøgel-
seskommissionen om SKAT, jf. afsnit 6.11, som også bekræftet af Skatte-
ministeriet for Advokatnævnet…

Landsretten bør ved afgørelsen af salærkravet inddrage Skatteministeri-ets adfærd
og egen skyld, herunder i forhold til ikke at dele oplysninger under
udbudsprocessen eller anmode Sagsøger (Advokatfirma) om yderligere oplys-
ninger...

I det omfang landsretten – som Advokatnævnets flertal – måtte lægge vægt på
mediedækningen i juli 2017, kan denne ikke begrunde bortfald af salær (med
tillæg af moms) på 875.000 kr. optjent forinden, jf. faktura af 16. august 2017…,
svarende til 20 % af den samlede faste pris...

I det omfang landsretten måtte lægge vægt på mediedækningen i november 2017,
kan denne ikke begrunde bortfald af salær (med tillæg af moms) på 2.625.000 kr.
optjent forinden, svarende til 60 % af den samlede faste pris, jf. i det hele
tidsplanen, som indgik i aftalen af 13. marts 2017…

Skatteministeriet anviste i klagen selv en sådan fremgangsmåde.
…”



/

269

Advokatnævnet har i det væsentlige procedereret i overensstemmelse med sit
påstandsdokument, hvoraf fremgår bl.a.:

”…

ANBRINGENDER:

Retssagens ramme

Retssagens substansspørgsmål er landsrettens prøvelse af Advokatnæv-nets
kendelse afsagt 4. juli 2019… Ved den indbragte kendelse har Ad-vokatnævnet
konkluderet, at advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 3 og
advokat Sagsøger 4 (herefter samlet betegnet ”Advokaterne”) har tilsidesat god
ad-vokatskik og pålagt dem hver en bøde.

Spørgsmålet der foreligger for landsretten er, om der er grundlag for at ændre ved
Advokatnævnets afgørelse.

Advokatnævnets overordnede anbringender

Til støtte for stadfæstelsespåstanden gør Advokatnævnet overordnet gældende, at
Advokaterne alle har tilsidesat god advokatskik (retspleje-lovens § 126) ved at
påtage sig hvervet med at udarbejde advokatun-dersøgelsen for Skatteministeriet,
idet de ikke opfyldte habilitetskrave-ne herfor. Der er ikke grundlag for at ændre
ved resultatet i Advokat-nævnets kendelse.

Advokatnævnet gør overordnet endvidere gældende, at der ikke er grundlag for at
tilsidesætte Advokatnævnets sanktionsfastsættelse, der er udmålt til en bøde på
10.000 kr. til hver af Advokaterne til statskas-sen (retsplejelovens § 147 c, stk. 1).

Det retlige grundlag

Det retlige grundlag for den disciplinære ansvarsbedømmelse i sagen, er
generalklausulen i retsplejelovens § 126 om god advokatskik.

God advokatskik er en retlig standard. Som andre retlige standarder normerer den
ikke direkte retsstillingen. Det er en fleksibel og dyna-misk
bedømmelsesmålestok, der overlader et skøn til retsanvendelsen, og det skøn er
styret af etiske overvejelser.

Kompetencen til at fastlægge det nærmere indhold af god advokatskik ligger hos
Advokatnævnet, der er oprettet efter reglerne i retspleje-lovens § 144, herunder
med et formandskab af dommere.

Fastlæggelsen af god advokatskik sker i et samspil mellem dommere (udpeget af
Højesterets præsident), advokater (valgt af Advokatsam-fundet blandt
medlemmer, der ikke er medlemmer af



/

270

Advokatrådet) og offentlighedsrepræsentanter (udpeget af Justitsmini-steren, og
som ikke må være advokater). Ved behandlingen af sager skal deltage lige mange
offentlighedsrepræsentanter og advokater. Det sikrer således dels, at advokater får
indflydelse på, hvilke etiske regler der skal gælde for virket som advokat. Og dels,
at også repræsentanter for det samfund, som advokaterne skal betjene, har
mulighed for at øve indflydelse på kravene til den etiske standard, der skal stilles
til advo-katstanden. Den konkrete sag blev behandlet af Advokatnævnets fulde
formandskab på tre dommere, seks offentlighedsrepræsentanter og seks
advokater…

De advokatetiske regler er udarbejdet af Advokatrådet, og er ikke et
hjemmelsgrundlag for Advokatnævnets afgørelse af habilitetssager. De
advokatetiske reglers afsnit 12 om interessekonflikter er i øvrigt for-holdsvis
kontant formulerede, og giver ikke tilstrækkelig plads til de nuancerede
vurderinger, som meget ofte må anlægges i Advokatnæv-nets adfærdssager.

Det har solide juridiske rødder ved Advokatnævnets og domstolenes bedømmelse
af de konkrete sager, at de grundlæggende hensyn, der ligger bag forbuddet mod at
agere, når en advokat befinder sig i en in-teressekonflikt eller risiko derfor,
tillægges stor betydning. Disse hen-syn stammer fra Advokatnævnets og
domstolenes praksis.

For det første kan advokaten ikke være engageret i to modsatrettede in-teresser.

For det andet er der hensynet til at beskytte fortrolige oplysninger.

For det tredje er der appearancehensynet – det er ikke afgørende for spørgsmålet
om interessekonflikt, om en advokat anvender eller videre-giver fortrolige
oplysninger, for det må heller ikke fremstå for omverde-nen, som om der er risiko
for, at advokaten er påvirket af uvedkom-mende hensyn.

Hensynet til appearance har spillet en afgørende rolle i adskillige dom-stolssager
om advokaters inhabilitet.

Den blotte risiko for manglende uvildighed og rimeligt begrundet frygt herfor, er
tilstrækkeligt til, at advokaten er inhabil. Inhabilitet indtræder altså som følge af
den blotte risiko for, at der kan være taget usaglige hensyn.

Domstolsprøvelsen af Advokatnævnets afgørelser

Sager vedrørende domstolsprøvelse af Advokatnævnets disciplinære afgørelser
(retsplejelovens § 147c, stk. 1 og stk. 2), er sagsanlæg i den borgerlige retsplejes
former (§ 147 d, stk. 3, 1. pkt.).

Retten kan efter loven stadfæste, ophæve eller ændre afgørelsen (§ 147 d, stk. 1, 2.
pkt.). Der er derudover begrænset retspraksis for, at retten kan hjemvise sagen til
fornyet behandling ved
Advokatnævnet (U 2004.982 H).



/

271

Domstolene har ved prøvelsen af Advokatnævnets fastlæggelse af be-grebet god
advokatskik adgang til at foretage en udtømmende prøvel-se. Men Højesteret har
givet det direktiv om domstolsprøvelsen, at ” domstolene ikke nødvendigvis skal
tilsidesætte Advokatnævnets afgørelse, for-di der kan rejses en vis tvivl om
nævnets vurdering”  (U 2018.1160 H…). Hø-jesteret valgte at uddybe dette med
denne præmis: ” Domstolene må såle-des særskilt vurdere, om der er fornødent
grundlag for at tilsidesætte nævnets afgørelse” .

Efter en gennemgang af Advokatnævnets sanktionssystem, tilføjede Højesteret
følgende: ” Højesteret finder ikke grundlag for at tilsidesætte Ad-vokatnævnets
ovennævnte praksis om sanktionsfastsættelsen. Domstolene må således ved
sanktionsfastsættelsen i den konkrete sag tage hensyn hertil og vur-dere, om der er
fornødent grundlag for at ændre nævnets sanktionsfastsættel-se.”

Denne tilgang til domstolsprøvelsen har domstolene selvfølgelig taget til sig (se
bl.a. U 2020.805 Ø…og U 2020.1062 Ø…).

Ved domstolsprøvelsen skal man også være opmærksom på, at en di-sciplinær
sanktion, trods den pønale karakter, ikke er omfattet af straf-feretten. Det er
fastslået flere gange af Højesteret
(se U 2018.1160 H og de der anførte referencer, og der er yderligere af-gørelser
om det).

Advokaternes opdrag for Skatteministeriet

Advokaterne blev udvalgt til lave en uvildig advokatundersøgelse for
Skatteministeriet af forholdene vedrørende udbetaling af refusion af udbytteskat i
perioden 2010-2015.

Den manglende kontrol i SKAT (den tidligere skatteforvaltningsmyn-dighed, der
pr. 1. juli 2018 blev erstattet af bl.a. Skattestyrelsen) med udbetalingerne af
udbytteskatten står meget centralt i
sagen.

Udbyttesagen er en offentlig skandalesag i den særdeles grove ende af skalaen.

Samfundet har krav på at få undersøgt sagen grundigt og troværdigt.

Det var et bredt flertal i Folketinget, der ville have en uvildig undersø-gelse af
sagen (ekstrakt bind 3 side 1217).

Det blev politisk besluttet, at undersøgelsen skulle gennemføres som en
advokatundersøgelse.

Efter sit kommissorium skulle Advokaterne bl.a. foretage ansvarsvur-deringer.



/

272

Der er tale om en undersøgelse, der – efter sit kommissorium og sagens art –
kunne have været gennemført ved en undersøgelseskommission i henhold til loven
om undersøgelseskommissioner.

Men man valgte politisk, at det skulle ske ved en uvildig advokatunder-søgelse.
Dels kunne advokatundersøgelsen være et praktisk alternativ til en
undersøgelseskommission, og dels kunne advokatundersøgelsen afklare, om der
var behov for yderligere undersøgelse ved undersøgel-seskommissionen om
SKAT.

Det blev betroet Advokaterne at foretage den uvildige undersøgelse af statslige
forhold, der samlet set udgjorde en sag af helt ekstraordinær alvorlig,
samfundsmæssig karakter.

Advokaterne forsøger i deres anbringender at distancere deres opdrag fra den
formodede svindel. Advokaterne gør således gældende, at de un-der undersøgelsen
lagde til grund, at den formodede svindel i forbin-delse med refusion af
udbytteskat henviste til strafbare forhold, herun-der dokumentfalsk og
bedrageri…, som de ikke skulle undersøge.

Det fremgår af kommissoriet…, at

” advokatundersøgelsen skal beskrive den formodede svindel med refusion af ud-
bytteskat, herunder forløbet herover sommeren 2015 …. ”.

Videre fremgår det, at advokatundersøgelsen

” skal omfatte en undersøgelse af og redegørelse for, om og hvordan den oven-
nævnte tilrettelæggelse af opgaven med udbetaling og kontrol af refusion af ud-
bytteskat og de nævnte forhold, har haft betydning for muligheden for at gen-
nemføre svindel med refusion af udbytteskat” .

Advokatundersøgelsen indeholder i redegørelsens kapitel 13… en rede-gørelse
benævnt Afdækning af den formodede svindel hen over sommeren 2015 og
forløbet derefter.

Advokaterne har selv givet en terminologisk bemærkning om betegnel-sen i
redegørelsen for advokatundersøgelsen. Den stemmer ikke med det, Advokaterne
gør gældende om forståelsen af udtrykket. Det hed-der således i redegørelsen…
om anvendelsen af betegnelsen i redegørel-sen:

” De steder, hvor vi har omtalt de forhold, der førte til, at SKAT den 6. august
2015 indstillede refusionen af udbytteskat, har vi anvendt betegnelsen ”den
formodede svindel” . Vi er opmærksomme på, at dette udtryk ikke kan betegnes
som juridisk. Vi har imidlertid valgt at benytte det, dels fordi det er det udtryk,
som i sammenhæng med sagen sædvanligt er blevet benyttet i offentligheden, dels
fordi ingen endnu kan sige med sikkerhed, om nogen vil blive dømt for strafbare
forhold, endsige hvilke strafbare gerningsindhold de pågældende i gi-vet fald
måtte have realiseret.”

Advokaterne kan ikke nu overbevise om, at man under tilbudsfasen, i forbindelse
med deres konflikttjek, og under advokatundersøgelsen ar-



/

273

bejdede med en anden begrebsfastlæggelse, end den man selv eksplicit anførte i
advokatundersøgelsen.

At dømme ud fra processkrifterne og vidnetemaer, vil Advokaterne un-der
hovedforhandlingen beskæftige sig en del med, hvad der skal for-stås ved
begrebet. Advokatnævnet bemærker, at alt relevant ligger fast på skriftligt
grundlag.

Det afgørende er, at Advokaterne i undersøgelsen har beskæftiget sig med
svindlen. Den formodede svindel er baggrunden for advokatun-dersøgelsen, og
advokatundersøgelsen skulle indeholde og indeholdt en beskrivelse heraf, ligesom
den skulle indeholde og indeholdt en un-dersøgelse og redegørelse for, om og
hvordan tilrettelæggelsen af opga-ven med udbetaling og kontrol af refusion af
udbytteskat havde betyd-ning for muligheden for at gennemføre svindlen. Og
Advokaternes un-dersøgelse af skattemyndighedernes udbetaling og kontrol af
refusion af udbytteskat forudsatte, at de og de øvrige undersøgelsesadvokater
opnåede indsigt i de nærmere omstændigheder ved den formodede svindel. Der
var således adgang til fortrolige oplysninger i en igangvæ-rende strafferetlig
efterforskning af svindlen.

Advokaterne gør gældende, at der var en klar tilkendegivelse fra Advo-katernes
opdragsgiver, Skatteministeriet, af, at aktieudlån ikke havde med den formodede
svindel at gøre. Dette er der intet grundlag for at hævde. Tværtimod kan
bemærkes, at SKAT Jura udsendte 7. juli 2015 en meget alvorlig Early Warning
om udnyttelse af reglerne for refusion af udbytteskat i forbindelse med aktieudlån.
Det anføres i myndighe-dens Early Warning…, at sagen har ” nær tilknytning”  til
den aktuelle udbytte-svindelsag... I pressemeddelelse af 7. september 2015…
anførte Skatteministeriet følgende, i citat fra skatteministeren: ” Det er for tidligt
at sige, om der er et problem på det her område også.”

At det netop var tilfældet, fremkom offentligt i medierne straks heref-ter….

Skærpet habilitets- og ansvarsnorm

Advokatundersøgelser er ikke altid uvildige i gængs forstand.

Bestiller fx en virksomhed en advokatundersøgelse hos virksomhedens faste
advokat, og skal advokaten også i den henseende se det som sin opgave at
varetage virksomhedens interesser bedst muligt, kan advoka-tundersøgelsen ikke
karakteriseres som uvildig.

Der gælder højere krav til advokatens uafhængighed, når det drejer sig om en
uvildig advokatundersøgelse.

Formålet med en uvildig advokatundersøgelse er at få foretaget en uvil-dig og
objektiv undersøgelse og vurdering af, om der i den konkrete sag bør indledes
retslige skridt.

Advokatnævnet gør gældende, at hvervet som uvildig advokatunder-søger som
følge af formålet med advokatundersøgelsen indebærer et



/

274

skærpet krav til advokatens uafhængighed. Her er det af afgørende be-tydning, at
hvervgiveren kan have fuld tillid til, at Advokaterne og de øvrige
undersøgelsesadvokater har været uvildige i deres undersøgelse. Det må ikke
kunne betvivles, om undersøgelsens konklusioner er blevet påvirket af
undersøgelsen uvedkommende interesser.

Habilitetskravene til advokater, der foretager uvildige advokatundersø-gelser, må
imidlertid også være varierende. Habilitetskravene må af-hænge af
undersøgelsessagens karakter. Der må i hvert enkelt tilfælde foretages en konkret
vurdering af sagens karakter.

Det er således klart, at kravet om undersøgelsesadvokatens uafhængig-hed er
højere ved undersøgelse af alvorlige statslige forhold af stor sam-fundsmæssig
betydning, end når det eksempelvis drejer sig om under-søgelse af en
enkeltstående personalesag i en kommunal svømmehal.

Når det drejer sig om undersøgelse af en statslig skandalesag af ekstra-ordinære
dimensioner, som den omhandlede, skal kravet til uafhængig-hed være højt.

Udover, at advokatundersøgelsen i udbyttesagen, som anført, angik in-terne
forhold i den statslige forvaltning og formodet svindel i milliard-klassen, taler
yderligere det forhold, at undersøgelsesadvokaterne ville få adgang til fortrolige
oplysninger i en igangværende strafferetlig ef-terforskning, for et skærpet krav til
undersøgelsesadvokaternes uaf-hængighed.

Det fremgik som anført af kommissoriet for advokatundersøgelsen, at
advokatundersøgelsen ” skal beskrive den formodede svindel med refusion af
udbytteskat, herunder forløbet henover sommeren 2015, i det omfang det kan ske
uden at kompromittere den strafferetlige efterforskning m.v.” . Allerede ef-ter
kommissoriet, som var grundlaget for Advokaternes tilbud om at fo-restå
advokatundersøgelsen, stod det således klart, at undersøgelsen af
skattemyndighedernes kontrol med refusionen af udbytteskat forudsat-te, at
undersøgelsesadvokaterne opnåede indsigt i de nærmere omstæn-digheder ved den
formodede svindel.

Der var derfor meget tungtvejende grunde til, at der ikke måtte kunne 
stilles spørgsmålstegn ved advokaternes uvildighed og uafhængighed.

Derfor påhvilede der Advokaterne en særlig forpligtelse til at undersø-ge, om
advokatfirmaet havde klientrelationer eller andre relationer, der var egnede til at
skabe tvivl om undersøgelsens uvildighed.

Det kan tilføjes, at det også fulgte af aftalegrundlaget mellem Sagsøger
(Advokatfirma) og Skatteministeriet, at det var væsentligt, at der ikke forelå no-
gen interessekonflikt. Hermed sigtes til dels udbudsmaterialet…, dels
aftaleudkastet bilagt udbudsbekendtgørelsen… samt dels den endelige aftale… I
disse dokumenter fastslås, at advokaten ikke må have eller have haft
klientmæssige og/eller andre relationer til de personer, selska-ber m.v., som kan
være involveret i den formodede svindel med tilba-gesøgning af indeholdt
udbytteskat, og som er begrundelsen for igang-



/

275

sættelsen af advokatundersøgelsen. Advokaternes synspunkter vedrø-rende
habilitetsbestemmelsen i udbudsbekendtgørelsen
pkt. 1.3, der af Advokaterne… decimeres til et udbudsretligt egnetheds-krav, som
ikke indgår i parternes aftaleindhold, kan Advokatnævnet ik-ke tiltræde.

Men kravene til undersøgelsesadvokaternes uafhængighed skal i disci-
plinærhenseende fastlægges ud fra opgavens særlige karakter, og de nævnte
spørgsmål er derfor uden relevans.

Advokatnævnet gør således gældende, at det følger af de krav til uvil-dighed, der
på grund af opgavens karakter må stilles i disciplinær hen-seende, at Advokaterne
ikke måtte have eller have haft klientmæssige og/eller andre relationer til de
personer, selskaber m.v., som kunne ha-ve være involveret i den formodede
svindel med tilbagesøgning af in-deholdt udbytteskat, og som var begrundelsen
for igangsættelsen af ad-vokatundersøgelsen. Og således at det samtidig erindres,
at inhabilitet er et spørgsmål om risiko for uafhængighed, og også om hvordan
situa-tionen tager sig ud for omverdenen.

Habilitetsbedømmelsen

Advokaterne anførte i deres tilbud til Skatteministeriet, at de

” fremstår med den højest mulige uafhængighed”

i forhold til opgaven…

Advokaterne var imidlertid særdeles langt fra at fremstå med den hø-jest mulige
uafhængighed i forhold til opgaven.

Advokaternes habilitet befandt sig i den anden ende af skalaen.

Advokatnævnet gør gældende, at Advokaterne var svært inhabile fra start af, da de
bød på advokatundersøgelsen. Inhabiliteten varede ved igennem hele forløbet –
den kunne selvfølgelig ikke
afhjælpes.

Ligesom problemet kunne og burde have været erkendt, da Advokater-
ne undersøgte deres habilitet forud for afgivelsen af tilbuddet, kunne og
burde problemet have været opdaget undervejs i forløbet, hvorefter de
havde været nødsaget til at fralægge sig undersøgelsesopgaven.

Det er Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1 (Bank 1) i 2014 og 2015
der gjorde, at Advokaterne på grund af inhabilitet ikke kunne forestå
advokatundersøgelsen.

Det ligger fast, at Sagsøger (Advokatfirma) via advokatfirmaet Advokatfirma 1
har ydet rå-dgivning til i 2014, i 2015 og igen i 2017.

Der har således bestået en klientrelation over flere år.



/

276

Det har ubestridt ingen relevans for sagen, at Advokatfirma 1 var bindeleddet
mellem Sagsøger (Advokatfirma) og Bank 1.

Advokaternes udlægning af den ydede rådgivning kan ikke tiltrædes.

Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion fra 4. august 2014 … angik Bank 1's
strafferetli-ge og erstatningsretlige ansvar for udstedelse af dokumentation an-
vendt af amerikanske pensionsplaner til at ansøge om refusion af inde-holdt
udbytteskat. Der var i redegørelsen opstillet en række forudsæt-ninger.

Sagsøger (Advokatfirma) konkluderede…:

5. Opinion
…..
5.1 Bank 1 will not be subject to Danish tax liability as a result of the comtem-
plated transaction.
5.2 Bank 1 should not be subject to Danish civil law liability to compensate the
Danish state for any loss suffered as a result its role in the comtemplated trans-
action.
The following circumstances, however, prevents us from reaching a more definive
opinion on the position of Bank 1:
…..
5.3 Bank 1 should not be subject to Danish criminal liability as a result of its role
in the comtemplated transaction.”

Sagsøger (Advokatfirma) rådgav således på tre punkter, hvoraf de to – om erstat-
ningsansvar og om strafansvar – er relevant for ansvarsbedømmelsen af
Advokaternes adfærd. Der skete uddybning af konklusionerne i rede-gørelsens
pkt. 6.2.2 vedrørende erstatningsansvar og i pkt. 6.3.2 vedrø-rende strafansvar.

Sagsøger (Advokatfirma) forholdt sig således til den situation, at transaktionerne
på-førte den danske stat et tab – risikerede Bank 1 så at skulle erstatte tabet. Og
risikerede banken bøde og ledelsen fængselsstraf, som følge af Bank 1 rolle som
depotbank for transaktionerne.

Transaktionsmodellen, der lå til grund for rådgivningen… kan sam-menfattes
således, at en amerikansk pensionskasse angiveligt købte ak-tier af en angivelig
sælger, der lånte aktierne af en tredjepart, der havde lånt dem af den angivelige
køber. Der var reelt ingen aktier i omløb.

Det indgår i transaktionerne, at både pensionsplanen og sælger skulle have konto
hos Bank 1… Der er tale om en meget lille bank med position som provinsbank,
og der er tale om påståede aktiehandler med uden-landske aktier. Det er derfor en
opsigtsvækkende forudsætning, at beg-ge parter skulle have konto hos Bank 1,
hvorved den angivelige handel kunne afvikles alene i Bank 1.

En anden forudsætning var, at Bank 1's systemer ” will show that USPF is the
legal owner but not certain information about the beneficial ownership of the
Equities on Dividend Approval Date and that the Danish Dividend repre-



/

277

sents a real dividend on the Equitites which is passed on to USPF by the custo-
dian”  (ekstrakt bind 6 side 2860 nederst, pkt. 4.7).

Systemet skulle altså vise, at den amerikanske pensionsplan var den formelle ejer
af aktierne, hvilket gav Bank 1 dokumentation til at kunne udstede dividend credit
advices – men systemet måtte ikke indeholde information om den reelle ejer af
aktierne. Det ligger fast i dansk skatte-ret, at kun den reelle ejer har krav på
udbetaling af udbytteskat, og at der ikke foreligger et reelt ejerskab, hvis en aktie
kun besiddes kortva-rigt med henblik på at opnå en skattegevinst.

Rådgivningen kan således siges at være baseret på, at et faktuelt for-hold skulle
holdes skjult.

Der kan også peges på forudsætningen om, at ” Bank 1 will charge a fee for the
custodian services rendered in the transaction which does not deviate from the
fees charged for custodian services in general” ... Det er påfaldende, at det skulle
være en forudsætning for bankens undgåelse af ansvar – er-statningsansvar og
strafansvar – at der ikke blev krævet større gebyrer end sædvanligt. Større gebyrer
end sædvanligt ville indikere, at Bank 1 var klar over, at transaktionen var
uholdbar.

Disse og øvrige forudsætninger og momenter i Sagsøger (Advokatfirma)s legal
opini-on giver rådgivningen karakter af en anvisning på, hvordan erstat-
ningsansvar og strafansvar kunne undgås.

Advokaternes bemærkninger… om, at både aktie-lånsaftalerne og
forwardaftalerne blev indgået med uafhængige tredjemænd – og at disse
tredjemænd derfor nødvendigvis måtte have en forretningsmæssig in-teresse i at
gå ind i de pågældende aftaler – er uholdbare.

I Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion er forudsætningen ikke, at der var tale
om
uafhængige tredjemænd. Der var derimod tale om, at hver af parterne skulle være
” unrelated”  til sælger hhv. pensionsplanen.

I pkt. 3.5.1 og pkt. 3.6.1 er således angivet om henholdsvis aktielånsaf-talerne og
forwardaftalerne, at ” the Seller will agree with a third party (un-related to the
Seller) to enter into a securities lending transaction”  hen-holdsvis “the Seller
will enter into an OTC forward transaction with a third party (unrelated to the
Seller)” . Og i pkt. 3.5.2 og pkt. 3.6.2 hedder det tilsvarende, at
“USPF/Partnership will agree with a third party (unrelated to
USPF/Partnership”  henholdvis “USPF/Partnership will enter into an OTC
Forward transaction with a third party (unrelated to USPF/Partnership)” .

Hver af parterne skulle altså være uden relationer til enten pensionspla-nen eller
sælger. Derimod er der ingen forudsætninger om, at de ikke måtte have relationer
til andre parter, der indgik i transaktionen. Advo-katernes udlægning er således
ikke korrekt, og følgebetragtningen om en egentlig forretningsmæssig interesse
holder ikke.

Der ses da i modellen heller ikke indbygget andre muligheder for at skabe
overskud end ved SKATs udbetaling af udbytteskat, der ikke er indeholdt.



/

278

Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion fra 24. juli 2015… byggede på Sagsøger
(Advokatfirma)s legal opinion fra 2014, og forholdt sig således ligeledes til Bank
1's straffe-retlige og erstatningsretlige ansvar for udstedelse af dokumentation an-
vendt af amerikanske pensionsplaner til at ansøge om refusion af inde-holdt
udbytteskat.

Det samme gælder Sagsøger (Advokatfirma)s supplerende udtalelse af 5. april
2017…

Det ligger fast, at rådgivningen til Bank 1 byggede på Advokat 2's vurdering i
hans tax opinion fra juni 2012... Det ligger lige-ledes fast, at Advokat 2 offentligt
var sat i forbindelse med Person 1, der er mistænkt som svindlens hovedbagmand.

Overfor Advokaternes anbringender om, at der ikke var noget usæd-vanligt i Bank
1-opdraget, gør Advokatnævnet gældende, at der var tale om et opsigtsvækkende
opdrag i Bank 1-sagen, der burde have fået alarmklokkerne til at ringe hos
højtuddannede og specialiserede skatte-advokater. Sagsøger (Advokatfirma) ydede
rådgivning til Bank 1 om, at banken – uden risiko for erstatningsansvar og uden
risiko for strafansvar – kunne faci-litere cirkulære transaktioner uden
realøkonomisk indhold ved at tage højde for nogle formelle forhold om, hvad
bankens systemer skulle in-deholde og ikke skulle indeholde af oplysninger.

Det er i dag en kendsgerning, at transaktionerne var en del af milliards-vindlen
mod Danmark, og at Bank 1's ageren p å grundlag af rådgivnin-gen har givet
banken en særdeles alvorlig sanktion for bedrageri af sær-deles grov beskaffenhed
i form af udbyttesvindel mod de danske skat-temyndigheder. Således er en
straffesag mod Bank 1 afgjort endeligt ved domstolene, og Bank 1 har vedtaget en
bøde på 110 mio. kr… Det er grundløst, når Advokaterne indvender…, at bøden
ikke ses at have en nødvendig sammenhæng med en strafferetlig subsumption.
Bank 1 er fundet skyldig i et enestående groft tilfælde af bedrageri ved svindel
med refusion af udbytteskat.

Advokatnævnet gør gældende, at ydelse af rådgivning til Bank 1 som sket,
herunder vedrørende erstatnings- og strafferetlige konsekvenser for Bank 1, er
uforenelig med udførelsen af den uvildige advokatundersø-gelse for
Skatteministeriet af den formodede svindel.

Det fremstår særdeles utrygt for omverdenen, at advokater i Sagsøger
(Advokatfirma) har udført opgaven med at kulegrave skattemyndighederne for
dels at fastlægge det faktiske hændelsesforløb ved en beskrivelse af den
formodede svindel med refusion af udbytteskat og dels at foretage an-
svarsvurderinger – når Sagsøger (Advokatfirma) i 2014 og 2015 har været
leverandør af rådgivning til Bank 1, der er en af svindelsagens centrale aktører.

Utrygheden forstærkes af, at der endda sideløbende med advokatun-dersøgelsen
stod på i 2017, på ny blev givet rådgivning til Bank 1.

Set udefra tager det sig således ud, at der har været risiko for, at Advo-katerne og
de øvrige undersøgelsesadvokater, der har haft adgang til



/

279

informationer i Skatteministeriet og SKAT om sagen, har været påvirket af
uvedkommende hensyn. Set udefra kan det betvivles om undersøgel-sens
konklusioner – om det faktiske hændelsesforløb og ansvarsvurde-ringerne – har
været påvirket af undersøgelsen uvedkommende interes-ser.

Advokatnævnet gør gældende, at Advokaterne som følge af inhabilitet var afskåret
fra at foretage den uvildige advokatundersøgelse. Det gæl-der i øvrigt, hvad enten
der anvendes en skærpet habilitetsnorm eller ej.

Det har ingen betydning for habilitetsbedømmelsen, at det var andre advokater i
Sagsøger (Advokatfirma) end Advokaterne, der havde ydet rådgivnin-gen til Bank
1. De advokater, der ydede rådgivningen, har smittet Advokaterne.

Det var – i hvert fald – partnerne Vidne 1 og Advokat 3 samt medar-bejderen
Vidne 10, der var involveret i Bank 1-rådgivningen. Yderligere ikke navngivne
Sagsøger (Advokatfirma) medarbejdere har været invol-veret.

Det er indlysende, at de pågældende var inhabile i forhold til undersø-gelsessagen
for Skatteministeriet.

Deres inhabilitet har smittet samtlige andre i Sagsøger (Advokatfirma). Der er fast
retspraksis om smitte af inhabilitet indenfor fællesskaber.

Den inhabilitet, der afledes af Vidne 1's inhabilitet, ophørte i øvrigt ik-ke i kraft af
hans fratræden i 2015.

Selvom inhabiliteten ikke skyldtes Advokaternes egne relationer, har de
således været inhabile. Hertil kommer yderligere et sammenfald mellem 
advokater, der rådgav Bank 1, og advokater der bistod i undersøgelsessagen.

Det ligger fast, at Advokat 3 og Vidne 10 var involveret i såvel Bank 1-
rådgivningen som undersøgelsessagen.

Vidne 10 har endda indgået i teamet af undersøgelsesad-vokater. Og han har haft
adgang til undersøgelsessagens materiale, iføl-ge det der er oplyst i redegørelsen
for advokatundersøgelsen. Også selvom han ikke har kendt til materialet i politiets
efterforskningssag, har han s å ledes været ganske ”tæt p å ” – og alt for tæt på.
Han har ydet rådgivning, der er indgået som led i bedrageriet mod den danske
statskasse, og har det til trods været tæt på den strafferetlige forfølg-ning, der bl.a.
handler om at skaffe midler fra bedrageriet tilbage til den danske statskasse.

Det fremstår særdeles utrygt.

Advokatnævnet gør gældende, at dette personsammenfald mellem det hold
Sagsøger (Advokatfirma) advokater, der stod for Bank 1-rådgivningen, og det
hold Sagsøger (Advokatfirma) advokater, der stod for undersøgelsessagen, klart
for-stærker graden af inhabilitet.

Ansvarsbedømmelsen



/

280

Advokatnævnet gør gældende, at habilitetsundersøgelsen var mangelfuld.

Det af Advokaterne foretagne såkaldte konflikttjek var reelt særdeles mangelfuldt
som undersøgelse af Advokaternes uvildighed og uafhæn-gighed i forhold til
undersøgelsessagen.

Reelt set bestod dette konflikttjek, baseret på Advokaternes egne oplys-ninger…,
udelukkende af dels en abstrakt overvejelse om risiko for, at der var ydet
rådgivning, der kunne være problematisk i forhold til påtagel-
sen af advokatundersøgelsen. Og dels af en tidligere foretagen gennem-
gang af nogle konkrete eksempler på legal opinions, som var udarbej-det af
Advokat 3. Det blev oprindeligt om sidstnævnte oplyst, at Sagsøger 3 havde
foretaget sin tidligere gennemgang af ek-sempler på legal opinions sammen med
partnere i Sagsøger (Advokatfirma)s skatte-afdelingen... Det står nu klart, at
gennemgangen ikke skete med ”med partnere” men alene med Advokat 3...

Set i forhold til sagens betydelige alvor, er der tale om en dybt kritisabel
undersøgelse.

Advokaterne kunne og burde have foretaget talrige andre tiltag for at sikre sig, at
der ikke kunne stilles spørgsmålstegn ved Advokaternes uafhængighed.

Advokaterne burde således have foretaget en habilitetsundersøgelse i
sagsporteføljen i Sagsøger (Advokatfirma) ud fra advokatfirmaets sagsstyringssy-
stem. Det havde været muligt at foretage fritekstsøgning, som hurtigt ville have
identificeret samtlige sager – verserende og arkiverede – om refusion af
udbytteskat.

Advokaterne burde endvidere have inddraget samtlige medarbejdere i Sagsøger
(Advokatfirma)s skatteafdeling, hvorfra rådgivning om udbytteskat og re-fusion af
udbytteskat måtte være ydet. De skulle have været spurgt om kendskab til sager,
hvor der var ydet rådgivning om refusion af udbyt-teskat. Ved gennemgang af
disse sager havde det været muligt at fore-tage en vurdering af, om der var ydet
rådgivning, der medførte, at der kunne stilles spørgsmålstegn ved Advokaternes
uafhængighed.

Der var med sikkerhed medarbejdere i Sagsøger (Advokatfirma), der på
tidspunkter-ne, hvor Sagsøger (Advokatfirma) forberedte deres tilbud og senere
blev antaget af Skatteministeriet til at forestå advokatundersøgelsen, havde en
positiv viden om, at Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet den omhandlede
rådgivning til Bank 1.

Vidne 10 burde meget klart have været spurgt.

Skatteafdelingens partnere i særdeleshed kunne have været spurgt. Havde
Sagsøger 3 spurgt dem, eller havde Sagsøger 2 som ledende partner i
skatteafdelingen og deltager i advokatun-dersøgelsen spurgt sine partnerkollegaer,
herunder Vidne 2 og Advokat 3 om, i hvilke sager der havde været ydet sådan råd-



/

281

givning, ville disse sager være blevet identificeret. De skulle herefter have været
gennemgået, og fokus ville være faldet på Bank 1-sagen.

Der skulle endvidere have været foretaget habilitetsundersøgelse af den
rådgivning, som Sagsøger (Advokatfirma) i tilbudsmaterialet angav tidligere at
have ydet. Og Advokaterne skulle have fortsat ad det spor, som Sagsøger 3 var
inde på efter undersøgelsen i april/maj 2016, hvor han sammen med Advokat 3
gennemgik en række konkrete eksemp-ler på legal opinions, som Advokat 3 havde
afgivet til større institu-tionelle investorer.

Der kan også tænkes andre tiltag, som kunne have indgået i en dæk-kende
habilitetsundersøgelse.

Habilitetsundersøgelsen skulle også have omfattet udbytterefusion i forhold til
amerikanske pensionsplaner og aktieudlån. Det var allerede på daværende
tidspunkt kendt, at amerikanske pensionsplaner spillede en central rolle. Ligeledes
var det fremme, at aktieudlån muligt ville være en del af udbyttesagen. Også
søgning i forhold til amerikanske pensionsplaner og aktieudlån ville således have
bragt Bank 1-sagen frem.

Advokatnævnet bestrider således, at Advokaterne ikke havde nogen anledning til
at overveje, om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning af udenlandske banker og
finansielle institutioner om forskellige spørgsmål i relation til aktieudlån og
refusion af udbytteskat skulle forhindre Sagsøger (Advokatfirma) i at byde på
advokatundersøgelsen (ekstrakt bind 1 side 356 midt). Det stemmer heller ikke
med, at Advokaterne gør gældende, at Sagsøger 3 – som et af to elementer i
konflikttjekket –netop lag-de vægt på, at han tidligere havde haft drøftelser med
Advokat 3 om rådgivningsmæssige forhold i relation til legal opinions afgivet af
Sagsøger (Advokatfirma) om udbytteskat ” herunder i forbindelse med
aktieudlån” .

Advokatnævnet gør gældende, at Advokaterne ved en forsvarlig habili-
tetsundersøgelse kunne have identificeret Bank 1-sagen.

Faktisk havde det ikke været spor svært. Den kunne – gribende enkelt – have
været identificeret. Og det er en helt uholdbar bagatellisering af et dybt alvorligt
problem, når de påpegede tiltag af
Advokaterne karakteriseres som en ønskeliste…

Advokatnævnet gør endvidere gældende, at Advokaterne herefter bur-de have søgt
en afklaring af, om Bank 1-sagen indebar, at der kunne stil-les spørgsmålstegn ved
advokaternes uvildighed.

Videre gør Advokatnævnet gældende, at Advokaterne herefter måtte indse, at de
ikke opfyldte habilitetsbetingelserne.

Det havde således gjort – eller skulle i hvert fald have gjort – en forskel, at
Advokaterne kendte Bank 1-sagen. Advokaterne gør gældende, at det ikke havde
gjort nogen forskel, hvis de havde kendt til Bank 1-sagen. Det er således fremført,
at ” selv hvis Bank 1-sagen var blevet identificeret, gøres det gældende, at intet i
sagens akter eller korrespondance ville have givet Sagsøger 3 eller de øvrige
Advokater grundlag for at nære mistanke



/

282

om, at Bank 1's kunder skulle være involveret i svindel med udbytteskat” … Ad-
vokatnævnet bemærker, at det ikke blot var bankens kunder, men ban-ken selv, der
begik særdeles omfattende bedrageri. Og at den øvelse man jo skal gøre sig, er at
overveje, om man med fuldt indblik i Bank 1-sagen seriøst ville have ment, at man
godt kunne påtage sig advokatun-dersøgelsen af sagen om den formodede svindel
for Skatteministeriet.

Yderligere bemærker Advokatnævnet, at Advokaterne var passive overfor
landsdækkende nyheder om Bank 1.

Advokatnævnet gør gældende, at Advokaterne i hvert fald ved offent-liggørelsen i
juli 2017 af Bank 1's involvering i svindelsagen skulle have kontaktet
Skatteministeriet og oplyst, at man ikke opfyldte habilitetsbe-tingelserne.

Bank 1 blev således i juli 2017 meget klart udpeget offentligt som mistænkt i
svindelsagen. Det skete i landsdækkende nyhedsmedier, bå-de dagspressen,
online-medier og TV i dagene 10., 11. og 12. juli 2017... Nyhederne om Bank 1's
rolle fyldte ganske meget i mediebilledet på det omhandlede tidspunkt, og
nyhederne blev kædet sammen med fiktive pensionsfonde, Person 1 og SKAT’s
manglende kontrol med udbeta-lingerne – ligesom Sagsøger (Advokatfirma) selv
blev nævnt.

Det er vanskeligt at tro, selvom det var ferietid, at ingen af Advokaterne blev
opmærksomme på omtalen.

Senest på dette tidspunkt må Advokaterne, og ellers burde Advokater-ne, have
konstateret, at Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet rådgivning til Bank 1.

Advokaterne foretog imidlertid ikke nogen undersøgelse af, om Sagsøger
(Advokatfirma) havde ydet rådgivning til Bank 1.

– Det var ellers præcis lige så oplagt at undersøge det (senest) på dette tidspunkt,
som da Sagsøger 3 op til afgivelsen af Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud
undersøgte om Sagsøger (Advokatfirma) havde
nogen relation til Person 1 og selskaber med tilknytning til ham.

Tilsvarende gælder vedrørende den fornyede medieomtale i november-december
2017...

Advokatnævnet gør gældende, at Skatteministeriets ageren er uden betyd-ning for
ansvarsbedømmelsen.

Det er således nyttesløst, når Advokaterne forsøger at gøre Skattemini-steriet
ansvarlig for den opståede situation.

Advokaterne peger på, at Skatteministeriet ikke udleverede en liste med navnene
på de parter, som Sagsøger (Advokatfirma) skulle kontrollere habilite-ten i forhold
til.., og igen kommer Advokaterne ind på udbudsbetragt-ninger. Men Advokaterne
var fuldt ud klar over, at de ikke havde kend-skab til alle involverede.
Advokaterne skulle, som allerede nævnt, have foretaget en søgning af sager, hvor
der som følge af den ydede rådgiv-



/

283

ning kunne stilles spørgsmålstegn ved Advokaternes uafhængighed. Det var, som
påvist muligt, men det undlod Advokaterne.

Advokaterne gør endvidere gældende, at Skatteministeriet kendte til Sagsøger
(Advokatfirma)s forudgående rådgivning om refusion af udbytteskat og
undlod at stille uddybende spørgsmål… Også her har Advokaterne en
udbudsretlig tilgang. Det er ikke holdbart. Hvad Skatteministeriet vid-ste, og
Justitsministeriet, da det ministerium blev involveret, bestod ale-ne af
oplysningerne om Sagsøger (Advokatfirma)s tidligere rådgivning til amerikan-ske
kapitalfonde og udenlandske pengeinstitutter. Det er ikke i sig selv i strid med god
advokatskik, at en advokat lader sig udpege som uvil-
dig advokatundersøger, når advokaten har ydet sædvanlig rådgivning
til klienter indenfor det undersøgte retsområde. Og det har været for-udsat, at der
var tale om sådan sædvanlig rådgivning – man har selvføl-gelig antaget, at det
måtte være tilfældet, for ellers kunne Advokaterne jo ikke siges at have den
højeste grad af uafhængighed, sådan som det blev oplyst fra Advokaternes side.
Det har således på ingen måde været en accept af, at Sagsøger (Advokatfirma)
havde ydet rådgivning til et af de pengein-stitutter, der er involveret i
svindelsagen.

Endelig gør Advokatnævnet gældende, at Advokatrådets ageren er uden 
betydning for ansvarsbedømmelsen. Der kan således uden videre ses bort fra
Advokaternes anbringende vedrørende Advokatrådets beslutning om ikke at
foretage sig yderligere betydning...

Ansvarsbedømmelsen tilkommer alene Advokatnævnet. Der kan intet siges om
Advokatrådets overvejelser, og den eventuelle juridiske opfat-telse af sagens
spørgsmål i Advokatrådet – der jo som Advokatsamfun-dets bestyrelse
udelukkende består af advokater – er uden relevans. Det er i øvrigt ikke kendt
hvilket oplysningsgrundlag Advokatrådet har haft.

Sanktionen

Advokatnævnet har sanktioneret hver af Advokaterne med en bøde til statskassen
på 10.000 kr. Udmålingen er sket i overensstemmelse med retningslinjerne og
praksis, herunder domstolspraksis, for bødeudmå-ling. I Advokatnævnets
sanktionssystem opereres med en normalbøde på 10.000 kr. for et
førstegangstilfælde uden formildende eller skærpen-de omstændigheder. Der skal
efter retspraksis foreligge særlige om-stændigheder, for at domstolene vælger at
ændre ved Advokatnævnets sanktionsfastsættelse.

Advokatnævnet har med rette bedømt sagen som et førstegangstilfælde uden
formildende eller skærpende omstændigheder, og derfor sanktio-neret
Advokaterne med normalbøden. Der er ikke grundlag for at æn-dre bødeudmåling.

Afsluttende anbringender

Det bestrides, at der er fejl og mangler ved Advokatnævnets kendelse. Der er fra
Advokaternes side nogle spredte synspunkter om det. De er alle grundløse.



/

284

Det bestrides videre, at Advokatnævnet under domstolssagen er afskå-ret fra at
uddybe og supplere begrundelsen i Advokatnævnets kendelse (flertallets votum).
Advokatnævnet skal som afgørelsesmyndighed sik-re, at det i præmisserne
fremgår, hvorfor Advokatnævnet når sit resul-tat i ansvarsvurderingen. Dette gøres
som en redegørelse for, hvorfor resultatet er nået – og ikke som en argumentation i
forhold til det af parterne anførte. Når Advokatnævnet har begrundet resultatet, er
det unødvendigt at anføre yderligere. Der tages således som udgangspunkt kun
stilling til de anbringender, det er nødvendigt at tage stilling til for at begrunde
Advokatnævnets konklusion. Men når afgørelsen indbrin-ges for domstolene, kan
Advokatnævnet – som procespart i en sag i den borgerlige retsplejes former, hvor
retten efter forhandlingsprincip-pet kun kan inddrage anbringender, der er gjort
gældende, og hvor der i øvrigt gælder retsplejelovens udgangspunkt om
ligestilling mellem sa-gens parter – både uddybe og supplere begrundelsen. Det er
sædvan-ligt i Advokatnævnets domstolssager, når der er bevisspørgsmål. Advo-
katnævnet er ikke forpligtet til ukritisk at acceptere de mange postula-ter fra
Sagsøger (Advokatfirma) om, hvad der skal lægges til grund. Advokatnævnet har i
processkrifterne gjort op med Advokaternes talrige indsigelser i adskillige, meget
omfattende processkrifter, som ikke kom til at afgøre sagen i Advokatnævnet.
Eksempelvis hævder Advokaterne, at Advo-katnævnet foretager ” et forsøg på
omskrivning af retssagen til at angå ikke habilitet, men afgivelsen af legal
opinions til Bank 1” ... Det gør Advokatnævnet ikke. Men Advokaterne påstår, at
de var habile til at foretage advokatundersøgelsen på trods af Sagsøger
(Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1 før og under advokatundersøgelsen. Det er
ikke Advokatnævnets opfattelse. Herved kommer sagen jo til at involvere
Sagsøger (Advokatfirma)s råd-givning til Bank 1. Det er netop rådgivningen til
Bank 1, der medfører inter-essekonflikten. Klagesagens ramme – det rejste
klagepunkt og det sank-tionerede forhold – kan selvfølgelig ikke overskrides.

Alt det fremførte går med udgangspunktet i flertallets begrundelse på det af
Skatteministeriet rejste klagepunkt, som sanktioneret ved Advo-katnævnets
kendelse, nemlig at Advokaterne har tilsidesat god advo-katskik ved at have
påtaget sig hvervet med at udarbejde en uvildig ad-vokatundersøgelse for
Skatteministeriet på trods af Sagsøger (Advokatfirma)s råd-givning til en af
aktørerne i udbyttesagen.

Sammenfatning

Sammenfattende er der ikke grundlag for at ændre ved Advokatnæv-nets
afgørelse. Advokatnævnets flertals begrundelse er fuldt ud hold-bar.

Sagsøger (Advokatfirma) har ydet problematisk rådgivning til Bank 1 forud for
afgivel-sen af tilbuddet på advokatundersøgelsen.

Advokaterne var som følge af denne rådgivning ikke habile til at påtage sig
hvervet med udførelsen af advokatundersøgelsen.



/

285

Advokaternes habilitetsundersøgelse var klart utilstrækkelig. Bank 1-sa-gen kunne
og burde have været identificeret.

Uanset at arbejdet med konflikttjekket, efter det oplyste, var overladt til Sagsøger
3, påhvilede det alle Advokaterne at sikre sig, at der var tilrettelagt og blev
gennemført en forsvarlig undersøgelse. Det undlod Advokaterne at sikre sig.

Advokaterne undlod ogs å at reagere p å oplysninger undervejs i under-
søgelsesforløbet om Bank 1's involvering i udbyttesagen. De burde have reageret
og på ny foretaget en habilitetsundersøgelse, nu målrettet en relation til Bank 1.
Det ville have bragt oplysningerne om den tidligere ydede rådgivning frem, som i
øvrigt var blevet gentaget undervejs i un-dersøgelsesforløbet mellem antagelsen af
Advokaterne og offentliggø-relsen af Bank 1's rolle.

Ved deres adfærd har alle Advokaterne tilsidesat god advokatskik.
…”

Skatteministeriet har i det væsentlige procedereret i overensstemmelse med sit
påstandsdokument, hvoraf fremgår bl.a.:

”…

2. SAGEN KORT
Sagens hovedspørgsmål er, om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til en af
udbyt-tesagens helt centrale aktører, der har begået bedrageri mod den danske stat
for 1,1 milliard kr., gjorde Sagsøger (Advokatfirma) inhabil til at forestå den uvil-
dige advokatundersøgelse for Skatteministeriet.
 
 
{Skema udeladt}

Sagsøger (Advokatfirma) lovede Skatteministeriet en undersøgelse med den
”højest mulige uafhængighed ” – men Sagsøger (Advokatfirma) viste sig at være
svindlerens advokat.

Rådgivningen angik en i bedste fald ekstremt aggressiv udbytteskatte-model med
klare faresignaler, og undervejs i rådgivningen diskuterede
Sagsøger (Advokatfirma) med Bank 1's tyske advokater, om det var tax fraud eller
cum/ex -transaktioner.

Enhver kan sige sig selv, at man ikke kan forestå en endog uvildig ad-
vokatundersøgelse af udbyttesagen efter at have ydet denne rådgiv-ning. Og hvis
man bare overfladisk kigger ind i Sagsøger (Advokatfirma)s rådgiv-ning og f.eks.
omstændighederne ved modtagelsen af opdraget, er det endnu mere tydeligt.



/

286

Sagsøger (Advokatfirma) har været involveret med Bank 1 i en sådan grad, at
ingen ville kunne nære tillid til, at Sagsøger (Advokatfirma) kunne foretage
undersøgelsen af området. Det er utænkeligt, at undersøgelsens stakeholders –
Folke-tinget, offentligheden mv – med kendskab til en sådan markant grad af
inhabilitet ville tillægge Sagsøger (Advokatfirma)s undersøgelse og vurderinger
no-gen som helst værdi. Tværtimod ville det rejse et ramaskrig, hvis Sagsøger
(Advokatfirma) loyalt i en sådan undersøgelse oplyste om sin tidligere rådgiv-ning
og om, at Sagsøger (Advokatfirma) til og med fortsatte den selvsamme rådgiv-
ning samtidig med, at Sagsøger (Advokatfirma) uvildigt skulle undersøge
sagskom-plekset.

Rådgivningen til Bank 1 blev endda ydet både før arbejdet med advoka-
tundersøgelsen, under budrunden og under selve arbejdet med advoka-
tundersøgelsen for Skatteministeriet. Rådgivningen til Bank 1 og Skatte-
ministeriet blev altså ydet sideløbende og om samme emne.

Da Sagsøger (Advokatfirma)s ledelse i 2018 blev foreholdt den interessekonflikt,
de så og burde have set, inden de bød på advokatundersøgelsen, drog Sagsøger
(Advokatfirma)s ledelse da også straks personalemæssige konsekvenser ved at
afskedige en interessent og en partner. Det viser, at ledelsen så det samme som
Skatteministeriet.

Et sidespørgsmål rejst af Sagsøger (Advokatfirma) er, om Skatteministeriet har
accep-teret eller skal bære risikoen for Sagsøger (Advokatfirma)s inhabilitet.
Synspunktet er både ulogisk og udokumenteret. Skatteministeriet hverken ville
eller kunne med mening i et spørgsmål om en uvildig advokatundersøgelse – til
brug for blandt andet Folketinget og offentligheden – acceptere at se bort fra en
interessekonflikt. Og selv med et sådant samtykke/accept af risikoen ville det have
været i strid med de advokatetiske regler, hvis Sagsøger (Advokatfirma) i strid
med sandheden foregav at være uvildig, herunder ikke selv undersøgte sin
habilitet grundigt og tilstrækkeligt fyldestgø-rende.

Sagsøger (Advokatfirma)s undersøgelse led derfor af en væsentlig mangel, der
gjor-de den værdiløs for Skatteministeriet. Advokatnævnets afgørelse, hvor-efter
Sagsøger (Advokatfirma)s salær er bortfaldet, er derfor korrekt.

Det har ikke nogen betydning for salærspørgsmålet, om der er noget at bebrejde
nogen. Men sagen bliver kun værre af, at der var positiv viden i Sagsøger
(Advokatfirma) om den potentielle interessekonflikt, som der ikke blev re-ageret
på, og at interessekonflikttjekket til brug for tilbuddet på den uvildige
advokatundersøgelse var helt utilstrækkeligt.

Derfor er det også korrekt, at de fire personlige sagsøgere er blevet idømt
sanktioner for deres adfærd.

3. SKATTEMINISTERIETS ANBRINGENDER

Sagsøger 2, Sagsøger 1, Sagsøger 3 og Sagsøger 4 er angivet som sagsøgere i
salærsagen (BS-10276/2020-OLR), men de har ikke nedlagt nogen påstand over
for Skatteministeri-et.



/

287

Deres stævning skal derfor afvises, jf. retsplejelovens § 349, stk. 1, smh. § 348,
stk. 2, nr. 2…

Til støtte for frifindelsespåstanden i salærsagen (BS-10276/2020-OLR) og til
støtte for Advokatnævnets påstand i disciplinærsagen (BS-57859/2019-OLR) gør
Skatteministeriet følgende gældende:

3.1 Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile

Advokatnævnets flertal har korrekt vurderet, at Sagsøger (Advokatfirma) var
inhabi-le, jf…:

” Udførelsen af rådgivning om mulige erstatnings- og skatteretlige konsekven-ser
for Bank 1 forud for undersøgelsen er efter disse medlemmers opfattelse ufore-
nelig med påtagelsen af rollen som uvildig advokatundersøger, da Bank 1 er im-
pliceret i udbyttesvindlen.”

Bank 1 har vedtaget en bøde på 110 mio. kr. for det, som Retten i Glostrup kaldte
” et enestående groft tilfælde”  af overtrædelse af straffelovens § 279, jf. § 286
(bedrageri af særlig grov beskaffenhed)…, fordi Bank 1 har ud-stedt de
dokumenter, der er blevet anvendt til at opnå uberettiget refu-sion af mere end 1
mia. kr…. Seks yderligere personer med tilknytning til gennemførelsen af de
angivelige dispositioner, som banken indgik i, er den 13. april 2021 blevet tiltalt
for groft bedrageri efter straffelovens § 279 med en potentiel strafferamme på 12
år…

Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1 angik, om banken risikerede at
ifalde ansvar strafferetligt eller erstatningsretligt over for den danske stat for at
udstede dokumentation for den amerikanske pensionsplans ejerskab i form af
Dividend Credit Advices, der skulle anvendes til at ansøge om refusion af
indeholdt udbytteskat under nogle nærmere forudsætnin-ger. Det er rådgivning,
som er blevet anvendt til at producere doku-mentation, som har ført til uberettiget
refusion af indeholdt udbyt-teskat. Og rådgivningen er ydet til en klient, der er en
central spiller i udbyttesagskomplekset.

Rådgivningen blev ydet med kendskab til, at transaktionerne lignede cum/ex-
handler… under overvejelse af, at der kunne ske dobbelt refu-sion… eller
uberettiget refusion…, og med viden om, at sådanne transaktioner blev undersøgt
af tyske myndigheder som værende straf-bare…

Rådgivningen strakte sig over en lang periode – ind over advokatun-dersøgelsen –
og fulgte svindlen i Bank 1 fra vugge til krav. Sagsøger (Advokatfirma) rådgav
således Bank 1 forud for, under og efter udarbejdelsen af den ”do-kumentation” ,
som førte til enorme tab for den danske statskasse. Råd-givningen skete endda i
meget nær sammenhæng med advokatunder-søgelsen. Eksempelvis underskrev
Sagsøger (Advokatfirma) aftalen om advokatun-dersøgelsen den 13. marts 2017…
Ganske få dage efter, den 24. marts 2017, modtog Sagsøger (Advokatfirma) endnu
en henvendelse fra Advokatfirma 1 på veg-ne af Bank 1…, hvilket resulterede i en
bekræftelse af deres tidligere råd-givning den 5. april 2017...



/

288

Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning angik kernen i udbyttesagen i form af
udstedel-se af dokumentation til brug for refusionsansøgninger og det potentielle
erstatnings- og strafansvar som følge heraf. Muligt strafansvar er ikke et
sædvanligt emne for en legal opinion. Det er i den sammenhæng under-ordnet, om
transaktionerne er maskeret som cum/ex-handler, eller om transaktionerne er
maskeret på anden vis.

Sagsøger (Advokatfirma) blev efterfølgende antaget af Skatteministeriet til at
foreta-ge en uvildig advokatundersøgelse, der skulle redegøre for forløbet og
vurdere myndighedernes ansvar. Det er åbenbart, at en sådan vurde-ring ikke
kunne foretages uden en gennemgang af og forståelse for, hvordan svindlen var
foregået, og at Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1 forhindrede
Sagsøger (Advokatfirma) i at foretage en uvildig og habil vurdering her-af.

Også henset til formålet med og den samfundsmæssige interesse i ad-
vokatundersøgelsen, konkurrencebetingelsernes pkt. 1.3… og omstæn-dighederne
i øvrigt var det tydeligt for Sagsøger (Advokatfirma), at Skatteministeriet ikke
ønskede en undersøgelsesadvokat med klientmæssige relationer til
personerne/selskaberne bag dengang formodede, nu fastslåede svindel.

Sagsøger (Advokatfirma)s egeninteresse i advokatundersøgelsen illustreres
tydeligt ved, at Sagsøger (Advokatfirma) konkret anvender sin egen
advokatundersøgelse som et forsvar og et bevis for Skatteforvaltningens egen
skyld i erstat-ningssagen mellem Skatteforvaltningen og Sagsøger
(Advokatfirma)…

Der er en klar forbindelse mellem sagerne, hvilket også er Advokatnæv-nets
flertals opfattelse:

” Undersøgelsen af skattemyndighedernes kontrol med refusionen af udbyt-teskat
forudsatte efter disse medlemmers opfattelse, at de indklagede opnåede indsigt i
de nærmere omstændigheder ved den formodede svindel.” …

Sammenhængen fremgår også ved, at Bank 1 spurgte Sagsøger (Advokatfirma)
igen i 2015 og 2017…, og ved, at Bank 1 spurgte Sagsøger (Advokatfirma) til
betydningen af Udenlandsk virksomhed 1 og 6-sagen… Sagsøger (Advokatfirma)
var således bekendt med, at Bank 1 selv mente, at der forelå en sammenhæng
imellem det, der var sket i Udenlandsk virksomhed 1 og 6 sagen, og det, som
Bank 1 havde foretaget sig.

I øvrigt gør rådgivningens karakter i sig selv, at Sagsøger (Advokatfirma) var
inhabil til at påtage sig advokatundersøgelsen. Det er stærkt usædvanligt at udøve
model rådgivning om en banks strafansvar for at attestere ejerskab for aktier, der
er erhvervet af bankens kunder.

Det er ekstra problematisk, når Sagsøger (Advokatfirma) netop havde positiv
viden
om, at transaktioner lignede cum/ex-transaktioner, at der var en risiko
for dobbeltrefusion, og at sådanne transaktioner blev undersøgt af tyske
myndigheder som værende strafbare, jf...

Det blev lagt tydeligt frem for Sagsøger (Advokatfirma), hvordan handlerne var
cir-kulære. Ved en opdateret transaktionsbeskrivelse af 10. april 2014… blev det
illustreret for Sagsøger (Advokatfirma), hvordan alle transaktioner skulle fo-



/

289

retages i ring mellem tre parter (X, Y og Z), og hvordan alle bogføringer ville gå i
0. Det fremstår i kontoform, grafisk og numerisk samt med en-gelske betegnelser,
så det kræver ikke tyskkundskaber at udlede, og Sagsøger (Advokatfirma)s
faktumbeskrivelse er i overensstemmelse med den tyske beskrivelse. Denne blev
netop sendt til Sagsøger (Advokatfirma) ”[t] o align your un-derstanding ” med
den tyske transaktionsoversigt…

Såvel aktier som penge ”cyklede” rundt og ”endte” , hvor de ”startede” . Således
”endte” aktierne hos den, der havde dem til at starte med. Pen-gene gik turen den
anden vej og ”endte” hos den, der havde dem til at ”starte” med. Det hele
udlignede dermed hinanden bogføringsmæssigt.

Der er tale om rene ”papirhandler” uden noget som helst juridisk ind-hold, hvor en
række transaktioner netop udligner hinanden. Der er in-gen realitet i et sådant set-
up – hverken skatteretligt eller civilretligt. Det er ren proforma.

Det fremgik således direkte af beskrivelsen i Sagsøger (Advokatfirma)s legal
opinion, hvordan der aldrig ville være nogen aktier hos hverken sælger eller
pensionsplanen, der begge ville ”aflevere” aktierne samme dag, som de fik dem…
Sagsøger (Advokatfirma) har dermed været bekendt med, at Bank 1 ville attestere
en købers (pensionsplanens) ejerskab til aktier, der på intet tidspunkt blev
opbevaret hos hverken køber (pensionsplanen) eller sælger.
Det var også illustreret for Sagsøger (Advokatfirma) i den tyske
transaktionsbeskrivelse, hvordan alle posteringer hos pensionsplanen og sælger
(og tredjemand) ville udligne hinanden...:                                                                                                                  

Videre fremgik det direkte af beskrivelsen i Sagsøger (Advokatfirma)s legal opini-
on…, hvordan hverken sælger eller pensionsplanen ville modtage ud-bytte, men
derimod kompensationsbetalinger, som ville blive ført i ring mellem Bank 1
(Dividend Credit/Debit Advices), pensionsplanen, sælger og tredjemand. Alle
disse betalinger skulle ske samme dag – og dermed fremgik det, at hverken sælger
eller pensionsplanen på noget tidspunkt ville have nettoudbyttet
(kompensationsbetalingen) stående på sin kon-to.
Dette var også illustreret i den opdaterede transaktionsbeskrivelse af 10. april
2014…, hvor det fremgik, hvordan samme beløb blev debite-ret/krediteret på
kontoen hos hver af parterne i det lukkede kredsløb:
     

 

 

{Skema udeladt}

 
 

290
 



/

 
 

 
{Skema udeladt}
 
 
 
Der blev ikke angivet nogen forretningsmæssig begrundelse for at fore-tage
transaktionerne, men det fremgik tydeligt, at der ville blive ansøgt om refusion af
indeholdt udbytteskat….Der er ingen bilag i sagen, der viser, at Sagsøger
(Advokatfirma) har haft nogen interesse i, hvad den
forretningsmæssige begrundelse kunne have været – trods Sagsøger
(Advokatfirma) var blevet gjort opmærksom på, hvor farlige transaktionerne
kunne være – og Sagsøger (Advokatfirma) har end ikke forsøgt at komme med et
bud på den forret-ningsmæssige begrundelse for den struktur, Sagsøger
(Advokatfirma) blåstemplede.

Sagsøger (Advokatfirma)s viden om formålet med transaktionerne forsvinder ikke
ved at pakke rådgivningen ind i forbehold og forudsætninger. En sådan kritisabel
rådgivning er selvfølgelig uforenelig med en efterfølgende uvildig undersøgelse af
SKATs uberettigede udbetalinger af refusion af udbytteskat og vurderingen af
myndighedernes ansvar herfor.

Skatteministeriets interne forhold, herunder forhold omkring udbud-det, kan ikke
føre til en anden bedømmelse af Sagsøger (Advokatfirma)s habilitet ved en
uvildig advokatundersøgelse, for normen angår advokatens forhold, ikke
klientens. Skatteministeriet har heller ikke på noget tidspunkt ac-cepteret Sagsøger
(Advokatfirma)s inhabilitet. Og det er ligeledes ligegyldigt, hvad SØIK eller andre
myndigheder, der ikke er Skatteministeriet, har vidst eller ikke har vidst om
Sagsøger (Advokatfirma)s øvrige rådgivning, for inhabilitet er advokatens ansvar.

3.2 Inhabiliteten fører til tab af salær

Sagsøger (Advokatfirma)s inhabilitet medfører, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke
har leveret den aftalte ydelse: en uvildig advokatundersøgelse med den
efterspurgte vali-ditet. Skatteministeriet har dermed ikke fået det, der blev bestilt,
jf… og betalt for, eller det, som Sagsøger (Advokatfirma) havde lovet at levere:
nemlig den højest mulige uafhængighed...

Det var en afgørende, forudsat kvalitet, og derfor fandt Advokatnæv-nets flertal, at
advokatundersøgelsen var uden værdi:

” Disse medlemmer er af den opfattelse, at interessekonflikten – uanset at det ik-
ke er godtgjort, at undersøgelsen ikke lever op til den forventede kvalitet – bety-
der, at undersøgelsen har mistet den forudsatte værdi for Skatteministeriet.
Medlemmer lægger i den forbindelse vægt på, at klager kunne efterlades med den
opfattelse, at undersøgelsen ikke var tilstrækkelig uvildig eller upartisk .” …

Uvildigheden er en helt central præmis og en uomgængelig del af den
undersøgelse, som Sagsøger (Advokatfirma) foretog. Den uvildige advokat må
ikke kunne mistænkes for at varetage andre interesser end at beskrive sand-heden,
sådan som han ser den. Det lå i selve opdraget. En blot i det mindste berettiget
tvivl om uvildigheden gør, at Skatteministeriets om-



/

291

verden – Folketinget, offentligheden, pressen m.v. – ikke vil lægge un-
dersøgelsens konklusion til grund. Og så tjener undersøgelsen ikke sit formål,
nemlig at omverdenen kan nære tillid til de konklusioner og an-befalinger, der
gives i en sådan undersøgelse. Dette gælder, hvad enten de uvildige undersøgelser
anbefaler, at der ingenting skal ske, eller at den anbefaler yderligere tiltag – være
sig retssager, yderligere undersø-gelser, politianmeldelser, tjenstligt forhør eller
andet.

Det er normalsituationen for en uvildig advokatundersøgelse.

I denne sag er Sagsøger (Advokatfirma) blevet betroet at foretage en politisk
beslut-tet, uvildig undersøgelse af statslige forhold i en enestående sag af helt
ekstraordinær og alvorlig, samfundsmæssig karakter: danmarkshistori-ens største
sag om økonomisk kriminalitet, det enorme tab for statskas-sen og den
voldsomme kritik af Skatteforvaltningen, som sagen har gi-vet anledning til.

Når man har med en sag at gøre, som selv set i forhold til de særlige sa-ger, hvor
der laves uvildige advokatundersøgelser, er ganske ekstraor-dinær, så vokser
behovet for uvildighed eksponentielt. Sådan en sag er udbyttesagen. Den mindste
berettigede tvivl om uvildighed hos Sagsøger (Advokatfirma) gør, at Sagsøger
(Advokatfirma)s undersøgelse er værdiløs for klienten, Skat-teministeriet. Dette
var og er Sagsøger (Advokatfirma) bekendt med.

Den opmærksomhed, som nærværende sag har vakt – politisk og i pressen –
illustrerer til fulde, at man ikke kunne lade sig nøje med en undersøgelse
udarbejdet af en inhabil advokat.

Det er klart, at hvis man før nedsættelse af undersøgelseskommissionen havde
vidst, at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en aktør i udbyttesagen, vil-le
Skatteministeriet have været tvunget til at anmode en anden advokat om en
uvildig undersøgelse.

Sagsøger (Advokatfirma)s egeninteresse i advokatundersøgelsen gør, at man hver-
ken kan lægge konklusionerne i den ene eller anden retning til grund.
Konklusionerne er blevet ”farvet” og er ikke uvildige. Advokatunder-søgelsen er
dermed uden værdi uanset en eventuel kvalitet af undersø-gelsen i øvrigt.

Spørgsmålet er således ikke, om Sagsøger (Advokatfirma) har lavet en god eller
dår-lig undersøgelse. En vurdering heraf er uden relevans for nærværende sags
afgørelse, når undersøgelsens værdi for Skatteministeriet skal vur-deres.

Der er tale om en obligationsretlig mangel ved ydelsen – der mangler
uvildighed/upartiskhed. Det er en meget alvorlig og objektiv mangel ved ydelsen,
da Sagsøger (Advokatfirma)s manglende uvildighed gør, at Sagsøger
(Advokatfirma)s konklusioner og anbefalinger ikke kan lægges til grund som
upartiske, jf. f.eks. UfR 2016.217/1 H (M349) og UfR 1995.821/2 H (M191).
Derfor er ydelsen værdiløs, hvilket betyder, at Skatteministeriet skal have pengene
tilbage.



/

292

Manglen foreligger alene grundet inhabiliteten – uanset om denne kan tilregnes en
eller flere personer hos Sagsøger (Advokatfirma). Den objektive inhabili-tet
bevirker derfor, at advokatundersøgelsen er uden værdi.

Ex tuto bemærker Skatteministeriet, at der var positiv viden hos Sagsøger
(Advokatfirma) om de forhold, der begrundede inhabiliteten, og at de fire sagsø-
gende advokater ville have opdaget inhabiliteten, hvis advokaterne havde
foretaget et tilstrækkeligt konflikttjek ved hvervets påtagelse el-ler i juli 2017, da
det blev offentligt kendt, da Bank 1 var involveret i ud-byttesagen, jf. afsnit 4.4,
nedenfor. Det kan derfor – uanset om det er et krav – tilregnes Sagsøger
(Advokatfirma), at advokatundersøgelsen er værdiløs.

3.3 Sagsøgerne kendte til eller burde have kendt til inhabiliteten

Sagsøger (Advokatfirma) blev flere gange af Bank 1 i forlængelse af den tidligere
råd-givning spurgt til udbyttesagen og Person 1… Baseret på den offentlige
omtale af udbyttesagen var Bank 1 altså opmærksom på en sammenhæng og
gjorde Sagsøger (Advokatfirma) opmærksom på dette. Ellers var der ingen grund
til, at Bank 1 skulle spørge så mange gange til en verserende strafferetlig
efterforskning.

Henvendelserne kom på et tidspunkt, hvor udbyttesagen var på sit hø-jeste.

Bank 1 har dermed positivt gjort Sagsøger (Advokatfirma) opmærksom på, at der
kun-ne være en sammenhæng mellem Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning og
udbyt-tesagen. Parallellen fremgik således for Bank 1, men den har været åben-lys
for Sagsøger (Advokatfirma), der havde kendskab til såvel Bank 1-rådgivningen
som den danske udbyttesag.

Med den viden burde Sagsøger (Advokatfirma) have undladt at afgive tilbud eller
have stoppet sin undersøgelse grundet inhabiliteten, der selvfølgelig af-skar
Sagsøger (Advokatfirma) for at foretage en uvildig advokatundersøgelse. I ste-det
valgte Sagsøger (Advokatfirma) både at fortsætte rådgivningen til Bank 1 og at
by-de på og påtage sig opgaven for Skatteministeriet og dermed en dobbel-trolle
inden for et emne, som Sagsøger (Advokatfirma) vidste var sprængfarligt.

3.3.1 Det fremgik for Sagsøger (Advokatfirma), at rådgivningen kunne angå
udbyt-tesagen

Selv hvis der bortses fra Bank 1's gentagne henvendelser, efter udbyttesa-gen var
startet med at rulle, hvor Bank 1 selv var opmærksom på en po-tentiel
sammenhæng…, fremgik det for Sagsøger (Advokatfirma) ud fra oplysninger-ne
på Bank 1-sagen og hos de advokater, der havde rådgivet Bank 1, at råd-givningen
kunne angå udbyttesagen.

Forholdene omkring Bank 1-rådgivningen er gennemgået i afsnit 3.1, ovenfor. Der
var tale om rådgivning af farlig karakter om et område, hvor det var åbenbart, at
der som minimum var risiko for, at det var en del af udbyttesagen:



/

293

· Rådgivningen angik erstatnings- og strafansvar for en bank, der skulle at-testere
ejerskab i forbindelse med udbytterefusion, hvilket var centralt i udbyttesagen.

· Rådgivningen angik amerikanske pensionsplaner, og det var offentligt kendt, at
netop sådanne havde spillet en rolle i udbyttesagen…

· Der er tale om modelrådgivning, og Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion var i
det hele i strid med de anbefalinger, som efterfølgende fremgik af Skattemi-
nisteriets rapport om styrket rådgiver- og branchesamarbejde mod
grænseoverskridende skatteunddragelse …., og som gjaldt ved de efter-følgende
bekræftelser af Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning i 2015…og 2017…

· Banken/Advokatfirma 1 nævnte selv muligheden for uberettiget refusion,
di- vidend stripping, double refund, og risikovurderingen skulle angå tax
fraud eller avoidance… 

· Det blev flere gange overvejet, om der ville ske uberettiget refusion…

· Rådgivningen vedrørte transaktioner med aktielån og uden forretnings-mæssig

begrundelse, hvor der aldrig ville være aktier hos hverken sæl-ger eller

pensionsplanen. Sagsøger (Advokatfirma) vidste, at svindlen i udbyttesagen

kunne være foregået ved sådanne transaktioner…

· Rådgivningen angik transaktioner, der mindede om de tyske cum/ex-handler, der
havde ført til et stort retsopgør i Tyskland grundet uberet-tiget refusion, og som
Person 1 selv havde udtalt, at han havde an-vendt i Danmark…

· Sagsøger (Advokatfirma) havde fået en tegning af modellen i en tysk
transaktionsbe-skrivelse, som viste, hvordan cirkulære transaktioner udlignede
hinan-den… Det ville ved en gennemgang af sagskortet fremgå, at der ikke var
nogen oplysninger, som havde betrygget Sagsøger (Advokatfirma) i, at modellen
var i orden – der var kun henvisning til drøftelser på telefonmøder.

· Rådgivningen byggede på en udtalelse fra Advokat 2, som var afgivet til en
ukendt modtager… Det var offentligt kendt, at Advokat 2 havde rådgivet Person
1, og den pågældende tax opinion har da også vist sig at være afgivet til
Udenlandsk virksomhed 1…

· Person 1 havde udtalt, at han havde benyttet flere danske advokat-kontorer…

· Det blev drøftet mellem Advokatfirma 1 og Sagsøger (Advokatfirma), at Sagsøger
(Advokatfirma) kunne have en interessekonflikt, idet Advokatfirma 1 i en mail
angav ”I am 
mindful but also optimistic that such confirmation does not create a conflict of
interest for you.” …

En gennemgang af et eller flere af disse forhold burde meget hurtigt ha-ve fået
Sagsøger (Advokatfirma) til at indse interessekonflikten og afklare, hvad der så
skulle ske.



/

294

Det er ikke skatteplanlægning, hvor en virksomhed forsøger at minime-re sin
hjemlige skattebetaling gennem almindelige fradrag eller afskriv-ning. Det er end
ikke ” måske for aggressiv skatteplanlægning” , som Sagsøger (Advokatfirma) i
november 2018 betegnede det…, i form af ”finter” eller andre kreative påfund.
Der var tale om, at amerikanske pensionsplaner i sam-arbejde med andre aktører i
regi af Bank 1 ville trække penge ud af den
danske statskasse. Transaktionerne tjente intet andet formål. Dispositio-
nerne aflejrede ikke nogen gevinst eller tab, ligesom køberne (pensions-planerne)
og sælgerne i transaktionerne heller ikke påtog sig nogen økonomisk risiko som
følge af de indgåede forwardkontrakter. Model-len som beskrevet for Sagsøger
(Advokatfirma) indebar desuden en nærliggende risi-ko for, at når de beskrevne
transaktioner var proforma og ikke juridisk bindende, at modellen er uden brug af
aktier eller ville blive anvendt uden aktier, hvilket senere viste sig faktisk at være
tilfældet. Selv hvis denne risiko ikke var blevet udnyttet, og der var aktier i
systemet, var Bank 1's dispositioner udtryk for en ekstremt aggressiv skattemodel,
som selv på overfladen var såvel odiøs som ulovlig.

I Sagsøger (Advokatfirma)s opdaterede kommentar af 11. november 2018 om
rådgiv-ningen fastholdt Sagsøger (Advokatfirma): ”I dag er der ingen tvivl om, at
vi ikke ville have påtaget os den (lovlige) rådgivning, som vi gjorde i 2014, som
bekræftet i 2015.” … Der er således enighed mellem parterne om, at rådgivningen
skiller sig ud, medmindre Sagsøger (Advokatfirma) generelt tager afstand fra sin
rå-dgivning om udbytteskat, som firmaet ydede for ca. fem år siden.

3.3.2 Positiv viden hos Sagsøger (Advokatfirma)

Sagsøger (Advokatfirma) var inhabil til at forestå advokatundersøgelsen, og der
var positiv viden om de forhold, som gjorde Sagsøger (Advokatfirma) inhabil.

En række medarbejdere hos Sagsøger (Advokatfirma) havde kendskab til, at der
var ydet rådgivning til Bank 1, og hvad rådgivningen helt præcis angik og lød på.
På tidspunktet, hvor Sagsøger (Advokatfirma) bød på opgaven som uvildig
undersøgelsesadvokat, drejede det sig i hvert fald om advokat
Vidne 10, Advokat 3, advokat Vidne 2 og advokat Person 51, der alle havde været
involveret i rådgivningen.

Det er ikke dokumenteret, at der ikke var andre. Disse medarbejdere havde
kendskab til faresignalerne, jf. afsnit 3.3.1.

Dette må komme Sagsøger (Advokatfirma) og Undersøgelsesadvokaterne  bevis-
mæssigt til skade. Det må lægges til grund, at Sagsøger (Advokatfirma) – og også
konkret Undersøgelsesadvokaterne – har kendt til Bank 1-rådgivningen,
som deres kollegaer havde positiv viden om, fordi der ikke er ført sik-
kert bevis for det modsatte. Det gælder særligt, idet Advokat 3 og Vidne 10 også
arbejdede på advokatundersøgelsen – og som nævnt rådgav Sagsøger
(Advokatfirma) samtidigt hermed Bank 1.

3

----------
3 Betegnelsen ”Undersøgelsesadvokaterne” anvendes i overensstem-melse med
Sagsøger (Advokatfirma)s terminologi som fællesbetegnelse for de fire personlige
sagsøgere, Sagsøger 1, Sagsøger 2, Sagsøger 3



/

295

og Sagsøger 4, selvom også andre advokater hos Sagsøger (Advokatfirma) bidrog
til undersøgelsen.

3.3.3 Utilstrækkeligt konflikttjek

Inhabiliteten kan tilregnes Sagsøger (Advokatfirma) og
Undersøgelsesadvokaterne, allerede fordi der var positiv viden herom hos
Sagsøger (Advokatfirma). Det kan endvidere tilregnes Undersøgelsesadvokaterne
og Sagsøger (Advokatfirma), fordi Sagsøger (Advokatfirma) ikke foretog et
tilstrækkeligt konflikttjek.

Der er ingen skriftlig dokumentation for, at Sagsøger (Advokatfirma) har foretaget
et konflikttjek, og hvordan dette konflikttjek er tilrettelagt. Sagsøger
(Advokatfirma) har dog under skriftvekslingen beskrevet sine tiltag:

· Sagsøger (Advokatfirma) tjekkede for konflikter ift. Skatteministeriet og SKAT
samt chefer i forvaltningsenhederne…

· Sagsøger (Advokatfirma) søgte på Person 1 og selskaber knyttet til ham i henhold
til mediedækningen, dvs. Udenlandsk virksomhed 1, Udenlandsk virksomhed 3,
Udenlandsk virksomhed 4, Udenlandsk virksomhed 5, Virksomhed Ltd. samt
Bank 2…

· Sagsøger (Advokatfirma) baserede sit konflikttjek på et tidligere, kommercielt
tjek:

o Undersøgelse af den internationale skatterådgivning til institutionelle investorer
ydet af Advokat 2 i sin tid hos Sagsøger (Advokatfirma)…
o En drøftelse med Advokat 3 af rådgivningsmæssige for-hold i relation til legal
opinions og gennemgang af konkrete eksempler afgivet af Advokat 3…

Overordnet er der tale om en søgning på offentligt kendte navne og at forlade sig
på kommercielle, stikprøvebaserede undersøgelser et lille års tid tidligere.

Dette på trods af at det ellers var klart ved udbuddet af advokatunder-søgelsen, at
der var mange aktører, og at mange af aktørerne ikke var offentligt kendte.
Sagsøger (Advokatfirma) vidste, at de ikke havde kendskab til alle aktører.
Alligevel gjorde undersøgelsesadvokaterne ikke noget for at af-
dække mulige interessekonflikter i forhold til disse kendte ukendte aktø-
rer.

Det hænger måske sammen med, at Sagsøger (Advokatfirma) angiveligt ikke
anser rådgivning til udbyttesagens hovedaktører (Bank 1) som en advokatetisk
interessekonflikt… Det står dog i kontrast til bl.a. udbudsbekendtgørel-sen
habilitetskrav… og Sagsøger 3's egne overvejelser… Det forekommer mere
sandsynligt, at baggrunden er, at Undersøgelses-advokaterne ikke tog det
tilstrækkeligt alvorligt, at der kunne være ydet rådgivning af denne karakter, og at
de undlod at tjekke.

Under alle omstændigheder er det beskrevne ikke et tilstrækkeligt kon-
flikttjek. Det gælder generelt, men det gælder særligt henset til sagens karakter og
betydning.



/

296

Det illustreres også af den konstaterede sammenhæng imellem Sagsøger
(Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1 og udbyttesagskomplekset, som ikke blev
opdaget ved konflikttjekket.

Eftersom Undersøgelsesadvokaterne ikke har foretaget et tilstrækkeligt
konflikttjek, er det Sagsøger (Advokatfirma) og Undersøgelsesadvokaterne, der
har bevisbyrden for, at Bank 1-rådgivningen ikke ville være blevet fundet frem,
hvis der var blevet foretaget et tilstrækkeligt konflikttjek. Den be-visbyrde har
sagsøgerne ikke løftet og den kan ikke løftes.

Rådgivningen fra Sagsøger (Advokatfirma) til Bank 1 er en realitet og kom da
også for en dag da Skatteforvaltningen i anden sammenhæng i arbejdet med ud-
byttesagen i 2018 blev opmærksom herpå. Sagsøger (Advokatfirma) bestrider ikke
og kan ikke bestride, at denne rådgivning har fundet sted.

Det må derfor lægges til grund, at Bank 1-rådgivningen ville være blevet fundet
og gennemgået, hvis der var blevet foretaget et tilstrækkeligt konflikttjek. Og
henset til faresignalerne, jf. afsnit 4.4.1, ovenfor, ville Sagsøger (Advokatfirma)
og Undersøgelsesadvokaterne have indset den åbenlyse in-teressekonflikt, hvis de
først havde set sagen.

Skatteministeriet har i øvrigt henvist til, hvordan Undersøgelsesadvo-katerne på
rimelig vis kunne have tilrettelagt et konflikttjek. Der er alene tale om forslag, som
illustrerer, hvorfor det på ingen måde var umuligt for Undersøgelsesadvokaterne at
afdække interessekonflikten:

· Undersøgelsesadvokaterne kunne have drøftet potentielt problematiske sager med
skatteafdelingen. Advokat 3, Vidne 2, Vidne 10 og Person 51 kendte alle til Bank
1-rådgivningen.

· Undersøgelsesadvokaterne kunne have udsøgt Sagsøger (Advokatfirma)s
rådgivning om udbytterefusion for perioden 2010-2015, som var det område,
Sagsøger (Advokatfirma) ville byde på.

· Undersøgelsesadvokaterne kunne have bedt om en liste om potentielt involverede
parter, da Sagsøger (Advokatfirma) vandt udbuddet.

Der er ikke tale om, at Skatteministeriet opstiller en resultatforpligtelse for
konflikttjekket. Der er tværtimod tale om, at sagsøgerne ikke har løf-tet deres
bevisbyrde for, at Bank 1-rådgivningen ikke ville være blevet opdaget, hvis de
havde foretaget et tilstrækkeligt konflikttjek.

Advokatnævnet anførte følgende i sin afgørelse…:

” Uanset at Bank 1's involvering i svindelsagen ikke var offentlig kendt på tids-
punktet for udbuddet af den uvildige advokatundersøgelse, burde de indklagede
advokater i denne sag have tilrettelagt undersøgelsen af advokaternes uafhæn-
gighed på en sådan måde, at den tidligere rådgivning af Bank 1 var kommet frem,
og de indklagede advokater burde endvidere have søgt nærmere afklaring af, om
den mulige forbindelse til svindelsagen kunne være til hinder for påta-geisen af
undersøgelsesopgaven. I hvert fald ved offentliggørelsen den 10. og



/

297

11. juli 2017 af Bank 1's involvering i svindelsagen burde de indklagede advoka-
ter have meddelt klager, at man ikke opfyldte habilitetsbetingelserne.”

Kendelsen kan på dette punkt stadfæstes i henhold til grundene.

3.3.4 Offentligt kendskab til Bank 1's rolle i udbyttesagen

… viser, at mediedækningen den 10.-12. juli 2017 af, at Bank 1 var part i
udbyttesagen, var massiv.

Sagsøger (Advokatfirma)s klient blev sat i relation til svindel på det område, som
Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet om – udbytteskattedrevne handler i
danske aktier omkring samme tidspunkt og involverende samme specielle ak-
tører. Dette burde Sagsøger (Advokatfirma) have reageret på.

Det må lægges til grund, at mindst en af de fire advokater, der i hvert fald havde
kendskab til Bank 1rådgivningen (Advokat 3, Vidne 10, Vidne 2 og Person 51),
har set en eller fle-re af disse artikler og også derigennem har fået kendskab til
inhabilite-ten. Også andre med eventuelt kendskab til rådgivning kan antages at
være blevet bekendt med artiklerne. Historien har været landsdækken-de, og det
angik Sagsøger (Advokatfirma)s klient og Sagsøger (Advokatfirma)s
igangværende un-dersøgelse af Skatteministeriets forhold.

Der er ikke tale om en pligt til at overvåge mediebilledet…, men om at historien
har været så omfattende, at man ikke kunne undgå at se den – særligt ikke som
skatteadvokat på det kontor, der undersøgte udbyt-tesagen. Eksempelvis Sagsøger
3's henvendelse af 26. ju-ni 2017… på baggrund af avisskriverier, viser, at man
hos Sagsøger (Advokatfirma) naturligt nok fulgte med i mediebilledet.

Idet Undersøgelsesadvokaternes konflikttjek ved sagens indledning ale-ne var
baseret på offentligt kendte navne, burde Undersøgelsesadvoka-terne desuden af
egen drift som minimum have foretaget et opdateret konflikttjek med de nye
offentlige oplysninger, og det kan ikke lægges til grund, at de alle har overset
artiklerne.

Fra juli 2017 og fremefter burde Undersøgelsesadvokaterne i hvert fald have været
bekendt med interessekonflikten. I øvrigt bemærkes, at sam-menhængen blev
endnu mere tydelig den 2. november 2017, hvor Bank 1's rolle blev uddybet i en
artikel fra DR.dk…

3.4 Normen er skærpet

Ansvarsnormen for advokater følger af retsplejelovens § 126, stk. 1, at:

” En advokat skal udvise en adfærd, der stemmer med god advokatskik. Advoka-
ten skal herunder udføre sit hverv grundigt, samvittighedsfuldt og i overens-
stemmelse med, hvad berettigede hensyn til klienternes tarv tilsiger.”

Som anført af et enigt Advokatnævn gælder herunder, at en advokat:



/

298

” ikke [må] bistå en klient i situationer, hvor en interessekonflikt er opstået, el-ler
hvor der foreligger nærliggende risiko for, at en sådan konflikt vil opstå. Når der
foreligger en interessekonflikt eller en nærliggende risiko herfor, skal advokaten
straks udtræde af sagen i forhold til alle involverede klienter.” …

Det afgørende er således, om der forelå en interessekonflikt, og dette skal først og
fremmest afgøres efter retsplejelovens § 126. Ved fortolk-ningen heraf kan de
advokatetiske regler inddrages, og efter fast prak-
sis fra Advokatnævnet og domstolene er den blotte risiko for manglende
uvildighed, og den rimeligt begrundede frygt herfor, tilstrækkeligt til, at advokaten
er inhabil.

Denne norm har Sagsøger (Advokatfirma) tilsidesat ved at påtage sig hvervet som
uvildig undersøgelsesadvokat.

Det har derudover en særlig betydning, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke blev
anta-get som advokat for Skatteministeriet i en ”våbendragerrolle” , men der-imod
antaget til at foretage en uvildig advokatundersøgelse, jf. Danske Advokaters
vejledning om udførelse af advokatundersøgelser, pkt. 2.2.2…

Kravene til Sagsøger (Advokatfirma)s uafhængighed er således skærpede, idet for-
målet med advokatundersøgelsen var at få foretaget en uvildig og ob-jektiv
undersøgelse og vurdering, jf. Advokatnævnets flertals bemærk-ninger om
uvildighedskravet:

” Formålet med en uvildig advokatundersøgelse er at få foretaget en uvildig og
objektiv undersøgelse og vurdering af, om der i en konkret sag bør indledes ret-
lige skridt. Hvervet som uvildig advokatundersøger indebærer et skærpet krav til
advokatens uafhængighed , da det ikke må kunne betvivles, om undersøgel-sens
konklusioner blev påvirket af undersøgelsen uvedkommende interesser. ”… (vores
understregning)

Kravet skærpes yderligere, når der som her er tale om advokatundersø-gelse af
stor samfundsmæssig betydning. Der må stilles meget store krav til advokaternes
uafhængighed i en sag som denne, hvor de er ble-vet betroet en politisk besluttet
uvildig undersøgelse i en helt ekstraor-dinær og alvorlig sag, der handler om
danmarkshistoriens største sag om økonomisk kriminalitet.

Dette understreges også af, at det af udbudsmaterialet…, Sagsøger
(Advokatfirma)s tilbud… og den endelige aftale… fremgik, at det blev vægtet
meget
højt, at der ikke forelå interessekonflikter. Det skærper kravet til at und-
gå interessekonflikter og inhabilitet, hvorimod et aftalegrundlag ikke kan erstatte
eller slække kravet hertil.

Der er ikke grundlag for, at Østre Landsret ændrer den norm om skær-pet
habilitetsvurdering, som Advokatnævnet har fastlagt, jf. UfR 2018.1160 H…

4. IMØDEGÅELSE AF Sagsøger (Advokatfirma)s SYNSPUNKTER

4.1 Overordnet om Sagsøger (Advokatfirma)s indsigelser



/

299

Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile, da de bød på advokatundersøgelsen, og der
foreligger tilregnelse i det omfang, det måtte være påkrævet, jf. forrige afsnit.

Skriftvekslingen for Østre Landsret har imidlertid i meget vidt omfang drejet sig
om andre forhold, herunder den udbudsretlige regulering og spørgsmål om
klientsamtykke. Sagsøger (Advokatfirma) har fremsat over 100 opfor-dringer
angående blandt andet dialog med Justitsministeriet og forlig mellem
Skattestyrelsen og Bank 1. Ingen af disse forhold har nogen be-tydning for den
interessekonflikt, der bestod mellem Sagsøger (Advokatfirma)s råd-givning om
udbytteskattedrevne transaktioner til Bank 1 og Sagsøger (Advokatfirma)s
uvildige advokatundersøgelse for Skatteministeriet. Der er tværtimod tale om
forsøg på at fjerne fokus fra sagens kerne.

Det er Sagsøger (Advokatfirma) og Undersøgelsesadvokaterne, som er
pligtsubjektet for reglerne om interessekonflikt. Ansvaret kan ikke skubbes over
på klienten.

Det er sigende, at Sagsøger (Advokatfirma)s opfordringer startede i Sagsøger
(Advokatfirma)s replik og tilsyneladende tjente som imødegåelse af de skærpende
om-stændigheder om Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1, som
Skatteministe-riet afdækkede i sit svarskrift, da korrespondancen i forbindelse
med Sagsøger (Advokatfirma)s rådgivning blev lagt frem, jf. nedenfor i afsnit 5.

Overordnet fremhæver Skatteministeriet, at der ikke er nogen doku-mentation for,
at Sagsøger (Advokatfirma) ved afgivelsen af tilbud i 2017 skulle have tillagt det
nogen betydning for sit konflikttjek, at Skatteministeriet hav-de accepteret
Sagsøger (Advokatfirma)s udefinerede rådgivningshistorik, eller at de
udbudsretlige regler indskrænkede kravene til advokatens konflikttjek. Når der
ikke foreligger nogen dokumentation for samtidige overvejel-ser herom, må
Sagsøger (Advokatfirma)s betragtninger afvises som rene efterrationa-liseringer.

Det samme gælder Sagsøger (Advokatfirma)s nuværende og uholdbare betragtnin-
ger om, at det ikke ville være i strid med de advokatetiske habilitetsreg-ler eller
aftalen med Skatteministeriet, hvis Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en af
udbyttesagens hovedaktører om netop udbytteskatterefusion. For Sagsøger
(Advokatfirma) foretog jo netop også et konflikttjek i forhold til Person 1 og hans
selskaber.

Når Sagsøger (Advokatfirma) indtager det modsatte synspunkt under denne sag,
skyldes det, at alt andet vil gøre sagen til det, den burde være: en ren
erkendelsessag.

Skatteministeriet havde ikke kendskab til, at Sagsøger (Advokatfirma) havde
rådgi-vet Bank 1, Der var ingen oplysninger i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud
om, at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet en klient, der anså dobbelt
refusion for en mulig-hed, som ville foretage cum/ex-handler i Danmark og om
cirkulære pa-pirtransaktioner, der alene havde til formål at hive penge ud af
statskassen i form af udbytterefusion. Efterforskningen af udbyttesagen var
mørklagt, så viden herom fandtes kun hos SØIK og en lille gruppe medarbejdere i
Særlig Kontrol hos SKAT. Der er derfor intet grundlag



/

300

for synspunkter om, at Skatteministeriet burde have opdaget Sagsøger
(Advokatfirma)s inhabilitet.

Undersøgelsesadvokaternes forsvar er at give klienten skylden…, hvil-ket der ikke
er støtte for i de advokatetiske regler. Det er advokatens ansvar at sikre sig imod
inhabilitet.

4.2 Der forelå ikke klientsamtykke

Sagsøger (Advokatfirma) gør gældende…, at Skatteministeriet har givet klient-
samtykke til, at Sagsøger (Advokatfirma) kunne forestå den uvildige
advokatunder-søgelse, selvom Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet Bank 1.

Det er forkert, det er udokumenteret, og det giver ikke mening. Advo-kater kan
ikke give deres klienter ansvaret for konflikttjekket.

Et klientsamtykke, der skal tillægges vægt ved bedømmelsen af inhabi-litet, skal
selvfølgelig være klart og dokumenteret. Der foreligger ikke et sådant klart og
dokumenteret samtykke – for det har Skatteministeriet ikke givet.
Skatteministeriet har heller ikke givet et implicit samtykke, og selv hvis
ministeriet havde, ville det ikke kunne tillægges nogen be-tydning for vurderingen
af en interessekonflikt.

Et sædvanligt klientsamtykke opnås ved, at advokaten oplyser klienten om en
konkret interessekonflikt og beder klienten om at samtykke til, at sagen behandles
på trods af interessekonflikten. Sagsøger (Advokatfirma) gør gæl-dende, at
Sagsøger (Advokatfirma) ikke selv kendte til interessekonflikten med Bank 1. Det
er også på den baggrund helt uforståeligt, hvordan Sagsøger (Advokatfirma) kan
mene, at interessekonflikten blev lagt åbent frem for og accepteret af
Skatteministeriet.

Skatteministeriet har ikke givet noget samtykke til en interessekonflikt – og da slet
ikke et informeret samtykke. Der er tale om en uvildig ad-vokatundersøgelse af
danmarkshistoriens største bedrageri. Det siger sig selv, at Skatteministeriet ikke
ville samtykke til at anvende en inha-bil advokat til at forestå den undersøgelse. I
øvrigt kunne Skatteministe-riet ikke samtykke Sagsøger (Advokatfirma) ud af
denne interessekonflikt.

Tværtimod betonede Skatteministeriet kravet om inhabilitet klart i kon-
kurrencebetingelsernes punkt 1.3 og i kontraktens pkt. 19. Det har der-med været
kendeligt for Sagsøger (Advokatfirma) – der i sit tilbud selv påstod ikke kun at
være fri for interessekonflikter i formel forstand, men at de frem-stod med den
højest mulige uafhængighed… – at kravet til inhabilitet var skærpet – ikke sænket.

Skatteministeriet lagde vægt på, at Sagsøger (Advokatfirma) havde rådgivet om
ud-bytteskat, men det blev opfattet som generel rådgivning, der var udtryk for
ekspertise på området og ikke for overvejelser om inhabilitet. Det stemmer
overens med Sagsøger (Advokatfirma)s egne oplysninger i tilbuddet og i 2015,
hvor Sagsøger (Advokatfirma) uopfordret skrev til Skatteministeriet... Drøftel-
serne mellem Justitsministeriet, SØIK og Rigsadvokaten…samt Justits-
ministeriets mail til Skatteministeriet… herom må forstås på samme måde, idet
der i notatet er angivet følgende:



/

301

”  Hvis de har rådgivet om konkrete metoder, fx udlån af aktier, så kan de ikke
deltage. Ikke op til os at vurdere, hvordan det skal håndteres ift skat/udbud/adv,
men adv er formentlig selv opmærksomme på det.”

Opfattelsen hos Justitsministeriet, Rigsadvokaten og SØIK stemmer overens med
Skatteministeriets opfattelse. Det er uforeneligt med hver-vet som uvildig
undersøgelsesadvokat at have rådgivet om problemstil-linger knyttet til
udbyttesagen, f.eks. konkrete metoder, men rådgiv-ning inden for det generelle
område udbytteskat ville ikke føre til inha-bilitet.

Det var kun Sagsøger (Advokatfirma), der havde muligheden for at vurdere sin
egen tidligere rådgivning. Ingen myndigheder havde eller kunne have ind-blik
heri.

Der kan ikke lægges vægt på, at en helt anden myndighed, SØIK, var i besiddelse
af KPMG-rapporten, som beskrev Bank 1's forhold, og som og-så omtalte
Sagsøger (Advokatfirma). Som det fremgår af den korrespondance, der er
fremlagt i sagen, er det ikke noget, som Skatteministeriet (eller Skat-testyrelsen)
havde nogen viden om på daværende tidspunkt, og SØIKs viden kan ikke tilregnes
Skatteministeriet. I øvrigt understreges det, at SØIK ikke ligner at have haft den
viden om Sagsøger (Advokatfirma)s involvering, som er blevet afdækket i løbet af
denne sag.

Skatteministeriet fremhæver, at efterforskningen af udbyttesagen i 2017 fortsat var
mørklagt. De eneste, der kendte navnene på de involverede, var en lille gruppe
medarbejdere i Særlig Kontrol i SKAT og så SØIK. Det var kun SØIK, der havde
KPMG-rapporten. End ikke Folketinget blev orienteret…

Skatteministeriet havde således ikke kendskab til involverede parter og havde
således intet grundlag for at give et klientsamtykke eller for at ef-terprøve
Sagsøger (Advokatfirma)s oplysninger om inhabilitet. Skatteministeriet for-lod sig
derfor på og var nødt til at forlade sig på, at Sagsøger (Advokatfirma) oplyste, at
der ikke var nogen interessekonflikter, hvilket stemte overens med, hvad der var
blevet angivet ved besvarelsen af spørgsmål 12 i udbuds-fasen…

4.3 Udbudsreglerne erstatter ikke de advokatetiske regler

Sagsøger (Advokatfirma) har i sine skrifter fokuseret betydeligt på de
udbudsretlige regler. Ud af 112 opfordringer angår adskillige udbudsprocessen…,
hvor Sagsøger (Advokatfirma) vedblivende forsøger at skabe mystik om en
udbuds-proces, der endte med, at Skatteministeriet udvalgte Sagsøger
(Advokatfirma) som vinder.

Processen var imidlertid simpel og efter bogen. Sagsøger (Advokatfirma) afgav
det bedste bud, oplyste at være fri for interessekonflikter og blev udpeget som
vinder. Skatteministeriet havde nogle interne overvejelser og nogle drøftelser med
bl.a. Justitsministeriet om valget af Sagsøger (Advokatfirma), men der var intet,
som for ministerierne tydede på, at Sagsøger (Advokatfirma) var inhabile – for så
havde Skatteministeriet antaget et andet advokatfirma i stedet.



/

302

Tværtimod viser disse overvejelser, at Skatteministeriet ikke ville have accepteret
Sagsøger (Advokatfirma)s inhabilitet, hvis Sagsøger (Advokatfirma) havde oplyst
om de rette forhold.

Sagsøger (Advokatfirma)s kritik af Skatteministeriets kontrol af udbudskravene er
ir-relevant og uberettiget. Den er alene et forsøg på at flytte fokus.

Under alle omstændigheder kan den udbudsretlige terminologi ikke ændre på den
advokatetiske vurdering af inhabilitet.

Sagsøger (Advokatfirma) gør gældende, at der mellem parterne er en forskellig
for-ståelse af centrale bestemmelser i aftalen mellem Sagsøger (Advokatfirma) og
Skatte-ministeriet…, og Sagsøger (Advokatfirma) har i den forbindelse
fremsat en lang række opfordringer til belysning af udbudsfasen og baggrunden
for enkelte formuleringer i aftaledokumenterne.

Sagsøger (Advokatfirma) har imidlertid trods opfordring hertil… ikke
dokumenteret, at Sagsøger (Advokatfirma) på tidspunktet for afgivelse af bud har
haft en forståelse af habilitetskravet i konkurrencebetingelser og aftalen,
som afviger fra Skatteministeriets. Og det må kræve meget faste holde-punkter,
før det nu kan lægges til grund, at Sagsøger (Advokatfirma)s forståelse var helt
anderledes end de advokatetiske regler om habilitet og beskrivel-sen af kravene i
udbudsbekendtgørelsen… Navnlig når intet i det op-rindelige forløb understøtter
et sådant synspunkt.

Sagsøger (Advokatfirma) har ikke under udbudsfasen eller kontraktindgåelsen sat
spørgsmålstegn ved kravene til habilitet eller formuleringen af aftalens vilkår,
selvom Sagsøger (Advokatfirma) kendte Skatteministeriets forståelse af krave-ne
til uvildighed og tærsklen for inhabilitet, der fremgik af udbudsbe-kendtgørelsens
habilitetsbestemmelse… (…pkt. 1.3) og aftalens habili-tetskrav (…pkt. 19).

Der er ingen dokumentation for, at det skulle have haft afgørende be-tydning for
Sagsøger (Advokatfirma)s vurdering af inhabilitet, hvad Skatteministeri-et
svarede på spørgsmål 12 i udbudsfasen, der ikke blev stillet af Sagsøger
(Advokatfirma). Eller at den ændrede formulering fra udbudsbekendtgørelsens
habilitetsbestemmelse (…pkt. 1.3) til aftalens habilitetskrav (…pkt. 19) havde
betydning for Sagsøger (Advokatfirma)s habilitetsvurdering. Sådan dokumen-
tation må være objektiv, f.eks. mails eller interne notater. Vidneudsagn og/eller
partsforklaringer under hovedforhandlingen er ikke tilstrække-ligt.

Der er tale om rene efterrationaliseringer fra Sagsøger (Advokatfirma)s side.

Skatteministeriet havde ikke anledning til at stille spørgsmålstegn ved, om
Sagsøger (Advokatfirma) levede op til habilitetskravet eller de advokatetiske reg-
ler, for der var ikke oplysninger i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud eller i øvrigt,
som antydede, at det ikke skulle være tilfældet. Skatteministeriet kunne der-for gå
ud fra, at Sagsøger (Advokatfirma) – i henhold til svaret på spørgsmål 12 i ud-
budsfasen – selv havde kontrolleret, at habilitetskravet var opfyldt. Og
Skatteministeriet havde ingen mulighed for at konstatere, at Sagsøger
(Advokatfirma) ikke levede op til kravene.



/

303

Sagsøger (Advokatfirma)s forslag om, at Skatteministeriet bare kunne udlevere
nav-ne under udbudsfasen til de bydende advokater under non-disclosure
agreements… er endnu en irrelevant efterrationalisering og viser, at Sagsøger
(Advokatfirma) ikke har forstået det hensyn, der var og er til fortrolighed i et
sagskompleks, der omhandler formodet svindel for cirka 12,7 mia. kr. Der er for
stor risiko for spredning af oplysninger, hvis myndighederne på den måde ukritisk
udleverede oplysninger – også til alle de bydende advokater. Skatteministeriet
eller SKAT havde derimod – på anmod-ning fra Sagsøger (Advokatfirma) som
den vindende advokat – selvfølgelig bistået med at forsyne Sagsøger
(Advokatfirma) med en liste over kendte aktører, og i hvert fald alle
øvrige politianmeldelser, herunder Bank 1-politianmeldelsen. Det illustreres ved,
at Sagsøger (Advokatfirma) som den vindende advokat jo fik adgang til fortroligt
materiale om svindlen, herunder den første politianmeldel-se, og at alle
materialeforespørgsler fra Sagsøger (Advokatfirma) blev imødekommet.

4.4 Advokatundersøgelsen var ikke afkoblet fra udbyttesagen

Sagsøger (Advokatfirma)s advokatundersøgelse af SKATs håndtering af
udbyttesa-gen beskæftigede sig – selvfølgelig – med den (dengang) formodede
svindel, hvilket også er Advokatnævnets flertals opfattelse:

” Undersøgelsen af skattemyndighedernes kontrol med refusionen af udbyt-teskat
forudsatte efter disse medlemmers opfattelse, at de indklagede opnåede indsigt i
de nærmere omstændigheder ved den formodede svindel.” …

For Skatteministeriet er det åbenbart, at det forholdt sig sådan. Sagsøger
(Advokatfirma) skulle bedømme adfærden hos embedsmændene, hvilket ikke
kunne ske uden at forholde sig – direkte eller indirekte – til den sag og det
sagsforløb, som embedsmændene havde ageret i: udbyttesagen.

Grundlæggende er forløbet inden for et sagskompleks det samme – det er ikke
sådan, at der er ét faktum knyttet til svindlen, mens et andet fak-tum er knyttet til
embedsmændenes adfærd og et tredje er knyttet til skattemyndighedernes kontrol
af refusionen osv. Det er samme sag og samme serie af hændelser, som undersøges
i forskellige perspektiver. Sagsøger (Advokatfirma)s forsøg på juridisk
”kassetænkning” er en efterrationalise-ring.

Det er også fastslået i adskillige dokumenter, at Sagsøger (Advokatfirma)s
advoka-tundersøgelse beskæftigede sig med den formodede svindel.

Baggrunden for advokatundersøgelsen var, at et bredt flertal i Folketin-get indgik
en aftale om iværksættelse af en uvildig advokatundersøgel-se af SKATs
udbetaling af refusion af udbytteskat…

Den politiske aftale udmøntede sig i et kommissorium af 16. december 2016 (E3,
1.219), hvori det fremgik, at den uvildige advokatundersøgel-se blandt andet skal
” beskrive den formodede svindel med refusion af udbyt-teskat, herunder forløbet
henover sommeren 2015” . Da Sagsøger (Advokatfirma) fik hver-vet som
undersøgelsesadvokat, annoncerede Sagsøger (Advokatfirma) således på sin
hjemmeside, at ” undersøgelsen skal udrede, hvordan det var muligt for for-



/

304

modede udenlandske svindlere at få SKAT til at udbetale 12,3 mia. kr. i periode
2012-2015”  …

Nu gør Sagsøger (Advokatfirma) altså noget andet gældende.

Det fremgik også af kommissoriet, at selve beskrivelsen ikke måtte kom-
promittere efterforskningen, og at vurderingen af, hvad der kan være
kompromitterende, skulle foretages i tæt samarbejde med SØIK. Det er ganske
forskelligt fra, hvad Sagsøger (Advokatfirma) fik adgang til samt måtte ind-drage
og faktisk inddrog i deres vurderinger.

Den uvildige advokatundersøgelse havde til formål blandt andet at vurdere
eventuelle fejl og forsømmelser i SKAT og Skatteministeriet.

Sagsøger (Advokatfirma) afgav tilbud på opgaven den 24. januar 2017…, hvor
Sagsøger (Advokatfirma) bl.a. fremhævede, at undersøgeren ikke blot ville være
fri for in-teressekonflikter, men ville fremstå med den højest
mulige uafhængighed… Om opgaveløsningen fremgik af Sagsøger
(Advokatfirma)s til-bud, side 10, der blev gentaget i et bilag til aftalen…:

”Redegørelse for forholdet mellem den formodede svindel og opgavetil-
rettelæggelsen
Overordnet vil denne del af opgaven blive løst ved at sammenholde den for-
modede svindel med SKATs tilrettelæggelse og udførelse af opgaven med udbe-
taling og kontrol med udbetaling af refusion af udbytteskat. ” (vores under-
stregning)

Sagsøger (Advokatfirma) havde således forpligtet sig til at sammenholde den for-
modede svindel med SKATs tilrettelæggelse og udførelse af opgaver. Det kan ikke
lade sig gøre uden gennemgang af og kendskab til den for-modede svindel, og det
var også det Sagsøger (Advokatfirma) gjorde.

Til brug for undersøgelsen fik Sagsøger (Advokatfirma) adgang til et SharePoint-
site oprettet til formålet. På det SharePoint var der adgang til dokumenter fra både
Skatteministeriet og SKAT. De to myndigheder havde ikke ad-gang til hinandens
materiale, idet fortrolighed omkring efterforsknin-gen af sagen var og er vigtig.
Dokumentmaterialet var omfattende, men indeholdt ikke alle sagens
dokumenter…

Det betyder, at det kun var Sagsøger (Advokatfirma), der havde kendskab til det
samlede indhold på SharePoint. Hvis Sagsøger (Advokatfirma) manglede
materiale, kunne der anmodes herom. Sagsøger (Advokatfirma) har selv oplyst, at
alle anmod-ninger er imødekommet fuldt ud…

Som anført i advokatundersøgelsen var det nødvendigt for Sagsøger
(Advokatfirma)s arbejde at få et indblik i det materiale, der indgår i den straffe-
retlige efterforskning… En del af materialet, der blev præsenteret for Sagsøger
(Advokatfirma), bestod derfor af klassificerede oplysninger, der også indgår i
SØIKs materiale til brug for den strafferetlige efterforskning. Det materiale blev
alene gjort tilgængeligt for partnerne Sagsøger 3 og Sagsøger 1. Dog var der også
fortroligt materiale om svindlen tilgængeligt på den åbne del af SharePoint…



/

305

Materialet blev gennemgået og i fornødent omfang drøftet med SØIK…
Skatteministeriet er ikke bekendt med Sagsøger (Advokatfirma)s drøftelser med
SØIK, herunder hvilke yderligere oplysninger om efterforskningen som Sagsøger
(Advokatfirma) har fået fra SØIK, men det kan konstateres, at der er tale om
oplysninger, der kan kompromittere den strafferetlige efterforsk-ning, og hvor
fortroligheden fortsat ikke kan hæves…

Materialet indeholdt fortrolige oplysninger om den formodede svindel. Sådanne
oplysninger fremgik i hvert fald af SKATs politianmeldelse af 24. august 2015…
og de to tip, som SKAT modtog i løbet af sommeren 2015. De to tip er i vid
udstrækning gengivet i…, hvor bl.a. aggressive udbyttehandler, cum/ex trading og
cirkulære transaktioner med lånte aktier bliver nævnt, og hvilke Sagsøger
(Advokatfirma) tilsyneladende har vurderet Person 34's ansvar op imod…

Den endelige advokatundersøgelse indeholdt ikke en selvstændig rede-gørelse af,
hvordan den formodede svindel med refusion af udbytteskat var foregået. En
sådan redegørelse ville – på daværende tidspunkt – ri-sikere at kompromittere
SØIKs efterforskning.

Det betyder imidlertid ikke, at Sagsøger (Advokatfirma) ikke beskæftigede sig
her-med. Som anført i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud var det tværtimod en
forudsæt-ning for Sagsøger (Advokatfirma)s vurdering af myndighedernes
reaktion. Dette an-førte Sagsøger (Advokatfirma) igen i sin advokatundersøgelse:

” 2.2 Vores adgang til materiale
2.2.1 SKAT har i forbindelse med tidligere undersøgelser givet udtryk for det
standpunkt, at man standsede refusionen af udbytteskat, straks man havde for-
nødent grundlag herfor. Vi har fundet, at vi ikke med rimelighed kan vurdere
berettigelsen af dette standpunkt , uden at vi har haft mulighed for at få i hvert
fald et vist indblik i det materiale, der indgår i statsadvokatens efterforskning .
Advokat Sagsøger 1 og advokat Sagsøger 3 har derfor med samtykke fra
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminali-tet haft adgang
til dele af materialet fra den tidlige fase af efterforskningen, og de bemærkninger,
som indeholdes i afsnit 3 nedenfor og i kapitel 16, afsnit 3.2.13 og 3.2.14,
nedenfor, hidrører alene fra dem.

(…)

Vi deler statsadvokatens opfattelse af, at gengivelsen af forløbet hen over som-
meren 2015 nødvendigvis må være af meget overordnet karakter.”  (vores un-
derstregninger)

En del af Sagsøger (Advokatfirma)s hverv som uvildig undersøgelsesadvokat var
så-ledes at forstå og til en vis grad redegøre for den formode svindel, hvil-ket
Sagsøger (Advokatfirma) også selv dengang mente. Det ville – som Sagsøger
(Advokatfirma) også selv dengang anførte – ikke være muligt at vurdere
myndigheder-nes ageren uden den forståelse. Det er nemlig ikke muligt at lave en
an-svarsvurdering uden at måle adfærden op imod de omkringliggende
omstændigheder, herunder hvordan svindlen er foregået. En advoka-
tundersøgelse består jo netop i at sammenholde faktum med det retlige
grundlag.



/

306

Det var derfor netop dette Sagsøger (Advokatfirma) gjorde, da
undersøgelsesadvoka-terne eksempelvis vurderede Person 34's ansvar…

Sagsøger (Advokatfirma) fik således kendskab til den formodede svindel og
benytte-de denne viden i arbejdet med sin advokatundersøgelse, herunder i for-
bindelse med udformningen af sine konklusioner. Derimod var det ikke muligt at
beskrive svindlen i den endelige rapport – for det kunne jo kompromittere
efterforskningen.

Det er særdeles utrygt, at Sagsøger (Advokatfirma) har udført denne opgave med
at kulegrave SKATs håndtering af udbyttesagen, når Sagsøger (Advokatfirma) har
råd-givet Bank 1, der er skyldig i selvsamme bedrageri. Utrygheden forstær-kes –
om muligt – af, at rådgivningen endda fortsatte sideløbende med
advokatundersøgelsen…

Man kan ikke rådgive en hovedaktør i udbyttesagen, og derefter – og endda
sideløbende – lave en troværdig rapport om skattemyndigheder-nes håndtering af
bedrageriet udført af denne klient. Slet ikke når disse opgaver vedrører samme sag
og derved har en meget nær sammen-hæng. Sagsøger (Advokatfirma) er derfor
inhabil.

Sagsøger (Advokatfirma) havde desuden en egeninteresse i advokatundersøgelsen,
og der er derfor en klar risiko og velbegrundet frygt for, at der igennem denne
egeninteresse kan være varetaget uvedkommende interesse ved arbejdet med
advokatundersøgelsen.

Sagsøger (Advokatfirma) rådgivning af en central aktør i udbyttesagen har med
an-dre ord skabt et incitament for Sagsøger (Advokatfirma) til at påvirke
konklusioner-ne om, hvordan daværende SKAT håndterede udbyttesagen.

Som eksempel kunne Sagsøger (Advokatfirma) på den ene side være interesseret i
at negligere faresignaler i det materiale, som SKAT skulle kontrollere, når
Sagsøger (Advokatfirma) selv havde en sådan eller mere dybdegående indsigt i
disse faresignaler, men intet foretog sig for at forhindre skaden. Omvendt kunne
Sagsøger (Advokatfirma) have en interesse i at overdrive kritik af SKAT for at
sætte sig selv i et bedre lys, evt. med henblik på at skabe ammunition til et forsvar
om bl.a. egen skyld og accept af risiko i en eventuel erstat-ningssag mod Sagsøger
(Advokatfirma).

Man kan derved hverken lægge konklusionerne i den ene eller anden retning til
grund.

Frygten herfor har konkret manifesteret sig ved, at Sagsøger (Advokatfirma) nu
på-beråber sig konklusionerne i advokatundersøgelsen i en sag om erstat-ning
anlagt af Skatteforvaltningen v/Skattestyrelsen i anledningen af Sagsøger
(Advokatfirma)s rådgivning til Bank 1.

Sagsøger (Advokatfirma) gør i erstatningssagen gældende, at ”
[e]rstatningsansvar er […] udelukket af Skatteforvaltningens (SKATs) accept af
risiko og egen skyld” … Til støtte herfor forlader Sagsøger (Advokatfirma) sig
bl.a. på konklusioner-ne i sin advokatundersøgelse:



/

307

” Sagsøger (Advokatfirma) konkluderede i sin redegørelse for
advokatundersøgelsen, at SKATs manglende kontrol i forbindelse med refusion af
udbytteskat ”ikke var i overensstemmelse med de forvaltningsretlige krav til
forsvarlig sagsoplysning som betingelse for at træffe en afgørelse”
(bilag […] ).” … (vores udeladelse).

Sagsøger (Advokatfirma) er gået så langt som at opliste samtlige kritikpunkter fra
sin advokatundersøgelse, og har opfordret Skattestyrelsen til at forholde sig hertil
til brug for vurderingen af accept af risiko og egen skyld…

Efterfølgende har Sagsøger (Advokatfirma) forsøgt at negligere betydningen af
bru-gen af sine egne konklusioner i advokatundersøgelsen for at varetage egne
interesser i erstatningssagen ved at henvise til, at kritikken skulle være fremsat
andre steder… Faktum er imidlertid, at Sagsøger (Advokatfirma) netop valgte at
bruge konklusionerne fra sin egen undersøgelse. Og det isce-nesætter, hvorfor der
er en konkret og velbegrundet frygt for, at uved-kommende interesser har været
varetaget. Sagsøger (Advokatfirma)s argumentation fører alene til, at man kan
forlade sig på deres konklusioner, hvis en an-den habil undersøger er nået samme
resultat. Og så er vi lige vidt: Ad-vokatundersøgelsen er værdiløs pga.
inhabiliteten.

Sagsøger (Advokatfirma)s egen adfærd i erstatningssagen dokumenterer altså
Sagsøger (Advokatfirma)s inhabilitet efter den flerårige rådgivning af Bank 1.

4.5 Rådgivningen er problematisk uanset forbehold og forudsætnin-ger

Sagsøger (Advokatfirma) har ydet rådgivning til Bank 1. Rådgivningen blev
selvfølge-lig ikke indhentet af akademisk interesse, men fordi Bank 1 skulle bruge
den. Bank 1 har da også anvendt rådgivningen… De transaktioner, Sagsøger
(Advokatfirma) rådgav om, tillod og førte således til, at der blev foretaget
transaktioner uden tilstedeværelse af aktier, hvilket blev anvendt til at opnå
kriminel refusion af ca. 1,1 mia. kr.

Rådgivningens problematiske karakter afhænger ikke af tekniske detal-jer; f.eks.
hvorvidt Sagsøger (Advokatfirma) har ret i, at det stred imod forudsætnin-gerne i
Sagsøger (Advokatfirma)s legal opinion, at der blev ydet kontante sikker-
hedsstillelser, og at disse blev nedskrevet svarende til nettoudbyttet… Det
afhænger heller ikke af en generel vurdering af Sagsøger (Advokatfirma)s forbe-
hold eller forudsætninger i rådgivningen.

Den problematiske karakter er langt mere simpel, og det er gennemgået i afsnit 3,
ovenfor. Sagsøger (Advokatfirma) har rådgivet om en skatteretlig aggressiv
model, hvor Sagsøger (Advokatfirma) på intet tidspunkt har forholdt sig til
formålet og ikke har kommenteret det. Det er en klar og tilrettelagt model styret af
banken, hvor Sagsøger (Advokatfirma) selv indså, at banken kendte de enkelte ak-
tører og sammenhængen… Alle illustrationer af transaktionen… viser, at penge og
aktier bare cykler rundt.

Allerede ved modtagelsen af hvervet for Bank 1 blev det lagt frem for Sagsøger
(Advokatfirma), at de transaktioner, som Sagsøger (Advokatfirma) skulle rådgive
om, formentlig ville være problematiske for skattevæsenet og indebar risici for
uberettigede udbetalinger af refusion af udbytteskat…



/

308

Dette ville enhver hos Sagsøger (Advokatfirma) kunne se, hvis rådgivningen var
ble-vet gennemgået som led i et konflikttjek. Man ville og skulle have stop-pet
allerede der. Der var ingen grund til at overveje nærmere om forbe-hold eller
forudsætninger – det ville i bedste fald være en gråzone, som i sig selv ville være
uforeneligt med hvervet som advokatundersøger og i strid med de advokatetiske
regler.

Ex tuto fastholder Skatteministeriet, at Sagsøger (Advokatfirma)s forudsætninger
og forbehold er bemærkelsesværdige, kritiske og i vidt omfang direkte for-kerte,
samt at de i sig selv viser inhabiliteten. Det gælder f.eks. når Sagsøger
(Advokatfirma) har fundet det nødvendigt at forudsætte, at Bank 1 trods sin
centrale deltagelse i et i bedste fald aggressivt skattearrangement alene ville kræve
gebyrer, der ikke afveg fra almindelige gebyrer for custodi-an-virksomhed
(forudsætning 11), hvilket jo ikke giver mening henset til graden af involvering.

5. OM Sagsøger (Advokatfirma)s SAGSFØRELSE

Ved landsrettens bevisbedømmelse skal det inddrages, at Sagsøger (Advokatfirma)
i flere tilfælde har givet misvisende eller forkerte oplysninger under sa-gen for
Advokatnævnet og Østre Landsret. Disse oplysninger svækker troværdigheden af
Sagsøger (Advokatfirma)s udsagn, hvilket må tillægges betydelig vægt ved
bedømmelse af især parternes vidneudsagn og de skriftlige oplysninger fra
Sagsøger (Advokatfirma), der ikke er underbygget af beviser.

Der kan således – grundet disse misvisende og forkerte oplysninger – ikke lægges
vægt på uunderbyggede udsagn fra Sagsøger (Advokatfirma)s side.

Der er adskillige eksempler…, men stærkest står følgende udsagn:

Sagsøger (Advokatfirma) beskrev oprindeligt henvendelsen fra Advokatfirma 1 på
vegne af Bank 1 som sædvanlig og uproblematisk, idet banken blot sikrede sig sin
retsstilling:

” Set fra Vidne 1'sperspektiv måtte Bank 1 tværtimod fremstå som en omhygge-lig
bank , som i lighed med sædvanlig praksis dels sikrede, at der forelå en tax
opinion fra et andet dansk advokatfirma vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt
bankens kunde kunne anses som retmæssig ejer/beneficial owner i henhold til
dansk ret, dels indhentede en opinion om bankens egen risikoeksponering for det
tilfælde, at kundens ret til refusion af udbytteskat måtte blive underkendt af
skattemyndighederne.”
(… vores understregninger )

” Det forelagte transaktionsforløb var ikke udtryk for svindel, og der var for Vidne
1 og Advokat 3 ingen anledning til at tro, at Bank 1 og/eller Bank 1's kun-der
agtede at gennemføre et andet, muligvis strafbart, transaktionsforløb med
deraf følgende risiko for tab for den danske stat.” (… vores understregninger )

” Der var intet overraskende ved Advokatfirma 1's anmodning om rådgivning om
Bank 1's ansvarsmæssige stilling i relation til bankens kunders benyttelse af en
gunstig skattemæssig position til opnåelse af refusion af dansk udbytteskat. Fo-
respørgslen fremstod derfor over for Sagsøger (Advokatfirma) som sædvanlig.”



/

309

…vores understregninger)

”  Ingen af de oplysninger, som Vidne 1 modtog fra Advokatfirma 1 om Bank 1,
her-under det forudsatte transaktionsforløb og den danske tax opinion, som Vidne
1 lagde til grund for sin rådgivning, gav anledning til at antage, at Bank 1 el-ler
bankens kunder ved de påtænkte transaktioner havde til hensigt at medvirke til
eller begå svigagtige handlinger.”
(… vores understregninger )

Disse udsagn står i skarp kontrast til, at Advokatfirma 1 i sin oprindelige hen-
vendelse havde anført, at Bank 1 skulle være custodian ved ” dividend stripping” ,
og at skattefordelen formentlig ville bestå i en ” double refund of dividend
withholding tax” , mens klienten var bekymret i forhold til bl.a. ” tax fraud”
… Sådanne udsagn giver netop (yderligere) anledning til at overveje, om der
kunne opstå risiko for tab for den danske statskasse...

Sagsøger (Advokatfirma) har desuden afvist, at der skulle være nogen indikation
af, at Bank 1's kunder ville foretage cum/ex-handler:

”  Under alle omstændigheder kan det lægges til grund, at omstændig-
hederne i forbindelse med Vidne 1's rådgivning af Advokatfirma 1 ikke inde-
holdt nogen indikation af, at Bank 1's kunder søgte at kalkere de tyske cum/ex-
handler med danske aktier for – uretmæssigt – at forsøge at
kræve dansk udbytteskat retur flere gange .”  
( …vores understregning, Sagsøger (Advokatfirma)s
skråmarkering

) 

Dette udsagn er forkert. Sagsøger (Advokatfirma) anførte i mail af 16. april
2014…, at den nye transaktionsbeskrivelse indikerede, at der ville foregå cum/ex-
handler, hvilket også var Sagsøger (Advokatfirma)s oprindelige bekymring.

Hertil kommer, at Advokatfirma 1, da Sagsøger (Advokatfirma) modtog opdraget,
skrev som forudsætning, at Bank 1 ikke ville have kendskab til ” whether or not”
, da der ville blive søgt udbytterefusion to gange/af en anden person (end
pensionsplanen)… Desuden havde Advokatfirma 1 i den første henven-
delse anført, at skattefordelen sandsynligvis (” probably”  ) ville bestå i
dobbelt refusion…

Alligevel har Sagsøger (Advokatfirma) anført, at ingen af oplysningerne fra
Advokatfirma 1 om Bank 1 gav anledning til at antage, at Bank 1 eller bankens
kunder på-tænkte svigagtige handlinger:

” Den afgivne opinion var udtryk for korrekt juridisk rådgivning om lovlig
skatteplanlægning. Der forelå ingen indikationer, der kunne give Vidne 1 indtryk
af, at Bank 1 eller de amerikanske pensionskasser skulle være involveret i svindel
med refusion af udbytteskat.”
(…vores understregninger og fremhævninger)

” Der var endvidere intet i de oplysninger, der blev forelagt Sagsøger
(Advokatfirma), der indikerede, at hensigten med transaktionerne kunne være at
opnå refusion af udbytteskat på uretmæssigt grundlag eller i øvrigt svindle med
refusion af ud-bytteskat, jf. afsnit 4.3.7.”
(…vores understregninger og fremhævninger)



/

310

Sagsøger (Advokatfirma) anførte dette gentagne gange og uden forbehold.
Sagsøger (Advokatfirma) afviste desuden at dokumentere forløbet med henvisning
til tavshedspligten. Sagsøger (Advokatfirma) kunne dog alligevel godt referere fra
ud-valgte dele af korrespondancen, når det var til fordel for Sagsøger
(Advokatfirma) selv og i enkelte tilfælde direkte dokumentere dette…

Den dokumentation, som Skatteministeriet fremlagde med svarskrif-tet…, var i
direkte modstrid med Sagsøger (Advokatfirma)s sagsfremstilling. Korre-
spondancen viser, at Sagsøger (Advokatfirma) – trods mange og klare
tilkendegivel-ser af det stik modsatte under sagen for Advokatnævnet og i
stævnin-gen til Københavns Byret – var meget opmærksom på, at banken even-
tuelt var med i et set-up, der kunne føre til uberettiget refusion af inde-holdt
udbytte, og som eventuelt kunne involvere kriminel adfærd for banken og bankens
kunder.

Hvis ikke Skatteministeriet fra Bank 1 havde fået indsigt i korrespondan-cen
mellem Bank 1 og Sagsøger (Advokatfirma), var sagen således blevet afgjort på et
faktuelt forkert grundlag grundet Sagsøger (Advokatfirma)s sagsførelse.
Tavsheds-pligt kan ikke undskylde, at der er givet forkerte oplysninger, idet tavs-
hedspligten maksimalt kan føre til, at der ikke oplyses overhovedet om
omstændighederne.

Denne sagsførelse bevirker, at der ikke kan lægges vægt på Sagsøger
(Advokatfirma)s udokumenterede forklaringer i sagen, for de har tidligere vist sig
at være forkerte trods positiv viden om de rigtige forhold.

Det må også lægges til grund, at Advokatnævnets mindretal ville have inddraget
de rette forhold i mindretallets vurdering, og bevismæssigt må det pga. Sagsøger
(Advokatfirma)s åbenlyst misvisende udlæggelser af faktum lægges til grund, at
mindretallet ville have været enig med flertallet.
…”

Landsrettens begrundelse og resultat
Skatteministeriets afvisningspåstand
Landsretten finder, at advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advo-kat Sagsøger 3 og
advokat Sagsøger 4, som de partne-re i Sagsøger (Advokatfirma), der har udført den i
sagen omhandlede advokatundersøgelse for Skatteministeriet, ikke er afskåret fra i sagen
BS-10276/2020-OLR at nedlægge betalingspåstande som sket. Herefter, og da der ikke
foreligger mangler ved sagsøgernes stævning, tager landsretten ikke Skat-teministeriets
afvisningspåstand til følge.

Om sagerne for landsretten
Sagerne angår landsrettens prøvelse af Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019, for så vidt
angår nævnets afgørelse vedrørende adfærdsklagens punkt 1 og et spørgsmål om salær.

Adfærdsklagens punkt 1 angår, om advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat
Sagsøger 3 og advokat Sagsøger 4



/

311

(”undersøgelsesadvokaterne”) har tilsidesat god advokatskik ved at have påta-get sig
hvervet med at udarbejde en uvildig advokatundersøgelse for Skattemi-nisteriet, efter at
Sagsøger (Advokatfirma) (”Sagsøger (Advokatfirma)”) havde rå-dgivet en af aktørerne i
udbytteskattesagen. Salærsagen angår Sagsøger (Advokatfirma)s salær på 3.500.000 kr.
ekskl. moms for den af undersøgelsesadvokaterne udar-bejdede advokatundersøgelse for
Skatteministeriet.

Klagen over tilsidesættelse af ”god advokatskik”
Højesteret har i dom af 12. december 2017, gengivet i UfR 2018.1160H, anført bl.a.
følgende om domstolenes prøvelse af Advokatnævnets vurderinger af ”god advokatskik”
og Advokatnævnets praksis vedrørende sanktionsfastsættel-sen:

”… det følger af retsplejelovens § 147 d, stk. 1, at bl.a. den advokat, der er blevet
pålagt en disciplinær sanktion efter § 147 c, stk. 1, kan indbrin-ge afgørelsen for
retten, der kan stadfæste, ophæve eller ændre afgørel-sen. Det fremgår af
forarbejderne til bestemmelsen (Folketingstidende 1981-82, tillæg A, lovforslag
nr. L 150, sp. 3806), at domstolene kan fore-tage en udtømmende prøvelse »såvel
med hensyn til, hvorvidt en advo-kat har tilsidesat en pligt, herunder handlet i strid
med god advo-katskik, som med hensyn til valget og udmålingen af selve
sanktionen«.

Det ligger i denne prøvelsesordning bl.a., at domstolene har adgang til at foretage
en udtømmende prøvelse af Advokatnævnets vurdering af »god advokatskik«,
herunder om en eventuel tilsidesættelse af god ad-vokatkik må anses for grov.
Prøvelsesordningen indebærer imidlertid efter Højesterets opfattelse ikke, at
domstolene nødvendigvis skal tilsi-desætte Advokatnævnets afgørelse, fordi der
kan rejses en vis tvivl om nævnets vurdering. Domstolene må således særskilt
vurdere, om der er fornødent grundlag for at tilsidesætte nævnets afgørelse.

Det ligger endvidere i prøvelsesordningen, at domstolene udtømmende kan prøve
Advokatnævnets fastsættelse af sanktionen i den konkrete sag. Som fastslået i
Højesterets dom af 13. november 2009 (UfR 2010.423) er en disciplinærbøde ikke
en straf for et strafbart forhold, og som anført i Højesterets dom af 3. november
1999 (UfR 2000.307) kan en disciplinær sanktion i medfør af retsplejelovens §
147 c som følge af til-sidesættelse af god advokatskik ikke antages at være
omfattet af artikel 7 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om tiltale
og straf for kriminelle forhold.

Det fremgår af Advokatnævnets praksis vedrørende sanktionsfastsæt-telsen bl.a.,
at der ikke tages hensyn til advokatens indtægtsforhold, at normalbøden ved
førstegangsovertrædelse som udgangspunkt er 10.000 kr., og at der ved en grov
overtrædelse af god advokatskik i førs-tegangstilfælde som udgangspunkt udmåles
en bøde på 20.000 kr.

Højesteret finder ikke grundlag for at tilsidesætte Advokatnævnets ovennævnte
praksis om sanktionsfastsættelsen. Domstolene må således ved
sanktionsfastsættelsen i den konkrete sag tage hensyn hertil og vur-



/

312

dere, om der er fornødent grundlag for at ændre nævnets sanktionsfast-sættelse.”

Landsrettens prøvelse af Advokatnævnets afgørelse i det følgende sker i over-
ensstemmelse hermed og under inddragelse af faktum og jus, som er forelagt og gjort
gældende for landsretten.

Ved afgørelsen af, om undersøgelsesadvokaterne har tilsidesat god advo-katskik, jf.
retsplejelovens § 126, stk. 1, skal det først vurderes, om det indebar en interessekonflikt, at
undersøgelsesadvokaterne påtog sig og gennemførte den uvildige advokatundersøgelse.
Hvis dette er tilfældet, skal det vurderes, om det kan bebrejdes undersøgelsesadvokaterne,
at de ikke afstod fra at påtage sig den uvildige advokatundersøgelse.

Undersøgelsesadvokaternes opdrag fulgte af den politiske aftale af 16. decem-ber 2016 og
fremgik af Skatteministeriets kommissorium af 16. december 2016, som var en del af
udbudsmaterialet, og som specificerede undersøgelsesadvo-katernes ydelse i aftalen af 13.
marts 2017 mellem Skatteministeriet og Sagsøger (Advokatfirma). Det fremgik bl.a., at
SKAT havde indgivet politianmeldelser om for-modet svindel med tilbagesøgning af
indeholdt udbytteskat med i alt ca. 12,3 milliarder kr., og at der skulle igangsættes en
”uvildig” advokatundersøgelse af forholdene vedrørende SKATs udbetaling af refusion af
udbytteskat, som om-fattede bl.a. en beskrivelse af det administrative ansvar i SKAT og
Skattemini-steriet. Herunder skulle advokatundersøgelsen beskrive bl.a. den ”formodede
svindel” med refusion af udbytteskat – uden at kompromittere en igangværen-de
strafferetlig efterforskning, hvilket skulle vurderes i samarbejde med SØIK – samt
tilrettelæggelsen og udførelsen af opgaven med udbetaling og kontrol af refusion af
udbytteskat i perioden 2010-2015. Advokatundersøgelsen skulle in-deholde bl.a. en
undersøgelse af og redegørelse for, om og hvordan tilrettelæg-gelsen af opgaven havde haft
betydning for muligheden for at gennemføre svindel med refusion af udbytteskat.
Advokatundersøgelsen skulle tillige inde-holde bl.a. en vurdering af, om der i SKAT og
Skatteministeriet var begået fejl og forsømmelser, og om der var grundlag for at indlede
sager om disciplinært eller ansættelsesretligt ansvar mod embedsmænd.

Den statslige skattemyndigheds opdrag angik således uvildige advokaters gen-nemførelse
og skriftlige afrapportering med henblik på offentliggørelse af un-dersøgelser, redegørelser
og vurderinger af faktuel og retlig karakter – bl.a. på baggrund af indsigt i hemmeligt
efterforskningsmateriale – i en væsentlig og medieomtalt sag af stor politisk, økonomisk
og almen samfundsmæssig betyd-ning. Landsretten finder, at opdragets særlige og
følsomme karakter indebar skærpede krav til advokaternes uafhængighed. Dette indebar
for det første, at advokaterne ikke samtidig kunne yde eller have ydet rådgivning om
forhold, som indebar varetagelse af interesser, som var direkte i modstrid med Skattemi-



/

313

nisteriets interesser i henhold til opdraget. Det indebar tillige for det andet, at det var
afgørende, at det ikke for Skatteministeriet måtte fremstå som om, at ad-vokaternes
opgavevaretagelse for Skatteministeriet, herunder advokaternes be-skrivelse af ”den
formodede svindel” og advokaternes vurderinger af, om der burde indledes retlige skridt,
med føje kunne befrygtes at være påvirket af uvedkommende hensyn til for eksempel
advokaterne selv eller advokaternes øvrige klienter. Landsretten bemærker, at
habilitetsbestemmelsen i punkt 1.3 i konkurrencebetingelserne i udbudsmaterialet
underbygger dette. Den uklare bestemmelse i pkt. 19 i aftalen mellem Sagsøger
(Advokatfirma) og Skatteministeriet – hvor formuleringen ”personer, selskaber m.v. som er
omtalt i kommissoriet” for en naturlig læsning måtte fremstå som udslag af en fejl – kan
ikke føre til en anden bedømmelse.

Ved den konkrete vurdering af, om det indebar en interessekonflikt, at under-
søgelsesadvokaterne påtog sig og gennemførte den uvildige advokatundersø-gelse, skal der
ske identifikation mellem undersøgelsesadvokaterne og alle an-dre advokater og
advokatfuldmægtige hos Sagsøger (Advokatfirma).

Af særlig interesse er herefter det forhold, at advokater og advokatfuldmægtige hos
Sagsøger (Advokatfirma) i 2014 og 2015 – samt i april 2017 efter iværksættelsen af advo-
katundersøgelsen – via det internationale advokatkontor Advokatfirma 1 ydede råd-givning
til den tyske Bank 1 (”Bank 1”). Det fremgår nærmere om denne klientrelation og
rådgivnin-gen i forbindelse hermed, at Sagsøger (Advokatfirma)s advokat Vidne 1, som
ansat partner i Sagsøger (Advokatfirma), i 2014 havde ydet rådgivning til Bank 1 i form af
en legal opinion afgivet til Bank 1 via advokater i en tysk afdeling af Advokatfirma 1.
Denne rådgivning blev i 2015 skriftligt bekræftet af advokat Vidne 10 og Advokat 3, der
var ansat partner i Sagsøger (Advokatfirma), og Advokat 3 afgav tillige i april 2017 en
skriftlig bekræftelse på rådgiv-ningen. Der er for landsretten fremlagt oplysninger om de
drøftelser via mails, som fandt sted mellem advokater hos Sagsøger (Advokatfirma) og
advokater hos Advokatfirma 1 i forbindelse med afgivelsen af den omhandlede legal
opinion i 2014 og ved de fornyede kontakter fra Advokatfirma 1 til Sagsøger
(Advokatfirma) om samme i 2015 og 2017. De omhandlede legal opinions indeholder en
vurdering af visse af Bank 1's risici som depotbank i anledning af komplekse transaktioner
vedrørende danske børsnoterede aktier, som involverede flere af bankens kunder, herunder
amerikanske pensionsfonde. I de afgivne legal opinions var det under ”scope” anført, at
vurderingen angik bl.a. bedømmelse af bankens civilretlige ansvar for et tab lidt af den
danske stat og bedømmelse af mulige danske strafferetlige aspekter for banken som følge
af visse nærmere beskrevne transaktioner. De omhandlede transaktioner angik danske
børsnoterede aktier. Aktier og mody-delser skulle indgå i et komplekst forløb i dagene før
og efter udbyttedeklare-ring. Forløbet involverede bl.a. aktielån, aktiesalg, OTC forward
kontrakter, ud-byttekompensationsbetalinger og bankens udstedelse af et såkaldt ”credit
advi-



/

314

ce” vedrørende modtagelse af aktieudbytte. En tax opinion udstedt af Advokat 2 og
Advokat 9 blev lagt til grund for vurderingerne.

Det må ligeledes tages i betragtning, at Bank 1 den 23. september 2019 ved Retten i
Glostrup vedtog en bøde på 110 millioner kroner for overtræ-delse af straffelovens § 279
vedrørende bedrageri af særlig grov beskaffenhed over for ansatte i Skattestyrelsen
vedrørende visse dispositioner i forbindelse
med refusion af udbytteskat begået i perioden 2014-2015. Der er således tale
om forhold, som angår tiden før Sagsøger (Advokatfirma)s tilbudsafgivelse i december
2016 og aftaleindgåelsen i marts 2017, og oplysningerne kan derfor indgå ved vurde-
ringen af, om der er tale om en interessekonflikt.

Når man sammenholder på den ene side det for landsretten oplyste om karak-
teren og indholdet af de i 2014 og 2015 afgivne legal opinions angående på-
tænkte komplekse transaktioner med tilknytning til refusion af udbytteskat, om 
drøftelserne herom mellem advokater hos Advokatfirma 1 og Sagsøger (Advokatfirma) i
2014-2017 samt det oplyste om Bank 1's bødevedtagelse i september 2019 i anledning af
bedrageri vedrørende udbytteskatterefusion begået i 2014-2015 med på den anden side
advokatundersøgelsens særlige opdrag, herunder at un-dersøgelsesadvokaterne skulle
beskrive den ”formodede svindel” , finder lands-retten, at det for Skatteministeriet med
føje kan befrygtes, at advokaternes vare-tagelse af advokatundersøgelsen som følge af
rådgivningen til Bank 1 kan være påvirket af uvedkommende hensyn.
Undersøgelsesadvokater-nes påtagelse og gennemførelse af advokatundersøgelsen indebar
således en in-teressekonflikt.

Spørgsmålet er herefter, om det kan bebrejdes undersøgelsesadvokaterne, at de ikke afstod
fra at påtage sig den uvildige advokatundersøgelse.

Ved vurderingen af dette finder landsretten, at der må ske identifikation mel-lem de fire
undersøgelsesadvokater. Advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 2 og advokat Sagsøger 4
må således i denne henseende sidestil-les med advokat Sagsøger 3, som på deres vegne og
med deres accept som ansvarlig sagspartner hos Sagsøger (Advokatfirma) gennemførte
konflikttjek i forbindelse med påtagelsen af opgaven for Skatteministeriet.

Landsretten finder, at der efter opdragets art og undersøgelsens uvildige karak-ter
påhvilede advokaterne en forpligtelse til inden påtagelsen af opgaven at gennemføre et
konflikttjek i forhold til Sagsøger (Advokatfirma)s eksisterende klientrelatio-ner og i den
forbindelse at foretage undersøgelse af, om Sagsøger (Advokatfirma) havde kli-
entrelationer i forhold til opdragsgiveren og SKAT samt relevante ansatte hos disse
myndigheder. Det påhvilede også undersøgelsesadvokaterne at gennem-føre konflikttjek af
mulige klientrelationer hos Sagsøger (Advokatfirma) i forhold til selska-



/

315

ber og personer, som måtte være offentligt omtalt i forbindelse med udbyt-teskattesagen
eller som – bedømt ud fra den tilgængelige viden om udbyt-teskattesagen ultimo
2016/primo 2017 – kunne associeres med den i opdraget ikke klart afgrænsede såkaldte
”formodede svindel” med tilbagesøgning af in-deholdt udbytteskat. Dette konflikttjek
måtte tilrettelægges således, at det både søgte at afdække sager, hvor der var en direkte
modstridende interesse, men også sager, hvor en interessekonflikt kunne befrygtes.
Landsretten bemærker, at det efter bevisførelsen må lægges til grund, at Skatteministeriet
ikke havde mu-lighed for at præcisere det i kommissoriet anvendte begreb den ”formodede
svindel” yderligere, da de nærmere omstændigheder herom var omfattet af den for
Skatteministeriet hemmeligholdte strafferetlige efterforskning. Dette blev meddelt de
mulige tilbudsgivere ved QA-processen i forbindelse med udbuds-forretningen. Visse af
undersøgelsesadvokaterne fik efter indgåelsen af aftalen med Skatteministeriet indsigt i
dele af efterforskningsmaterialet.

Der er efter de afgivne forklaringer fra advokat Sagsøger 3, ad-vokat Sagsøger 1 og Vidne
3 om de i december 2016 og januar 2017 og senere gennemførte konflikttjek ikke grundlag
for kritik af de foretagne undersøgelser af mulige klientrelationer til Skatteministeriet og
SKAT samt re-levante ansatte hos disse myndigheder.

Landsretten lægger efter bevisførelsen til grund, at Sagsøger 3 og Vidne 3 tillige tog skridt
til at afdække mulige klientrelationer hos Sagsøger (Advokatfirma) i forhold til selskaber
og personer, som havde været offentligt omtalt i forbindelse med udbytteskattesagen. Der
blev således foretaget søg-ning i Sagsøger (Advokatfirma)s relevante sagsstyringssystemer
på udvalgte navne på perso-ner og selskaber, som efter Google-søgninger havde været sat i
forbindelse med udbytteskattesagen. Herudover er det af Sagsøger 3 forklaret, at han talte
med en eller flere advokatkolleger i Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling for at
afdække mulige interessekonflikter. Det må efter bevisførelsen lægges til grund, at den
eller de pågældende advokater i skatteafdelingen i den forbindelse gav udtryk for, at der i
skatteafdelingen ikke var sager, som gav anledning til habili-tetsmæssige betænkeligheder.

Landsretten finder, at det kan kritiseres undersøgelsesadvokaterne, at man undlod i tillæg
til disse søgninger og drøftelser at foretage en videregående un-dersøgelse af forekomsten
af nuværende eller tidligere klienter hos Sagsøger (Advokatfirma), der havde søgt
rådgivning om forhold, som – vurderet ud fra den tilgængelige viden herom ultimo 2016
og primo 2017 – var i direkte modstrid med Skattemi-nisteriets interesser, eller hvor en
interessekonflikt kunne befrygtes. En sådan frygt for interessekonflikt kunne bl.a. angå
klienter, der havde modtaget råd-givning, som kunne associeres med den såkaldte
”formodede svindel” med til-bagesøgning af indeholdt udbytteskat. Landsretten har herved
lagt vægt på, at der i årene op til Sagsøger (Advokatfirma)s tilbudsafgivelse i december
2016 efter det af ad-



/

316

vokat Vidne 2, advokat Vidne 1 og advokat Sagsøger 2 forklarede, var flere advokater i
Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling, som havde ydet og ydede rådgivning om
tilbagesøgning af indeholdt udbytteskat til internationale klienter, herunder pensionskasser
og banker. Denne rådgivning angik efter for-klaringerne herom dels upåfaldende opdrag i
form af bistand til en aktionærs tilbagesøgning af udbytteskat, men også opdrag i form af
rådgivning om fore-neligheden med dansk ret – herunder mulige erstatnings- og
strafferetlige risici – af tilbagesøgning af udbytteskat i tilknytning til påtænkte komplekse
model-ler for bankydelser og tilknyttede aktietransaktioner. Landsretten har endvidere lagt
vægt på, at Sagsøger 3 på baggrund af sine undersøgelser tidligere i 2016 af Advokat 2's
sagsportefølje hos Sagsøger (Advokatfirma) – i forlængelse af at Advokat 2 i
offentligheden var blevet omtalt i forbindelse med udbytteskattesagen – var blevet bibragt
oplysninger om fore-komsten af sager af denne karakter. Landsretten finder, at eksistensen
af sådan-ne klienter og sagstyper sammenholdt med den særlige karakter af opdraget i
forbindelse med advokatundersøgelsen og de heraf følgende krav til advokater-nes
uafhængighed tilsagde, at undersøgelsesadvokaterne inden påtagelsen af opdraget for
Skatteministeriet gennemførte en systematiseret afsøgning af sa-ger, hvor advokater i
Sagsøger (Advokatfirma)s skatteafdeling havde ydet rådgivning for in-ternationale klienter
om de angivne typer af transaktioner og bankydelser. Her-efter burde man – ud fra den
viden, som var tilgængelig ved tilbudsafgivelsen og aftaleindgåelsen i 2016 og 2017 – have
vurderet, om der i de fremfundne sa-ger var oplysninger, som indikerede, at de pågældende
klienter muligt kunne associeres med det, der i opdraget meget bredt var karakteriseret som
den ”for-modede svindel” med udbytteskat. Det bemærkes, at der efter det af advokat
Sagsøger 2 forklarede om sit skøn over antallet af relevante sager hos Sagsøger
(Advokatfirma) i de omhandlede år og det oplyste om antallet af involverede speci-
alistadvokater var tale om en gennemførlig og i sammenhængen proportional opgave.

Landsretten finder det ubetænkeligt at lægge til grund, at bl.a. den omhandlede sag med
rådgivning i form af legal opinions i 2014 og 2015 til Bank 1 i forbindelse med en sådan
afsøgning ville være blevet lokaliseret, og at undersøgelsesadvokaterne herefter enten ville
have oplyst Skatteministeriet om, at Sagsøger (Advokatfirma) havde ydet den pågældende
rådgivning eller ville have af-stået fra at afgive tilbud på sagen, jf. Sagsøger 3's forklaring.

På denne baggrund finder landsretten sammenfattende, at undersøgelsesadvo-katerne kan
bebrejdes ikke at have foretaget et efter de særlige forhold afstemt og tilstrækkeligt
effektivt konflikttjek i forbindelse med påtagelsen af opdraget for Skatteministeriet.
Landsretten stadfæster derfor Advokatnævnets flertals af-gørelse om, at
undersøgelsesadvokaterne har tilsidesat god advokatskik, jf. rets-plejelovens § 126, stk. 1.



/

317

Oplysningerne om erfaring med rådgivning om tilbagesøgning af udbytteskat, som var
angivet i Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud – herunder i de indeholdte CV’er for visse af de
deltagende advokater – var beskrevet i overordnede vendinger og tog ef-ter de af advokat
Sagsøger 2 og advokat Vidne 10 afgivne for-klaringer herom ikke sigte på den ovenfor
angivne type af særlige opdrag. Landsretten lægger endvidere efter bevisførelsen til grund,
at Skatteministeriet måtte opfatte oplysningerne som udtryk for anprisning om ekspertise
og ikke som udtryk for advarsel om inhabilitet. Disse oplysninger findes derfor ikke at
kunne føre til en anden bedømmelse.

Heller ikke det oplyste om Skatteministeriets drøftelser med Justitsministeriet efter
tilbudsmodtagelsen om Sagsøger (Advokatfirma)s tilbud, herunder overvejelserne om
betydningen af oplysningerne om Sagsøger (Advokatfirma)s erfaring med rådgivning om
re-fusion af udbytteskat, og i den forbindelse Justitsministeriets kontakt med an-
klagemyndigheden, findes at kunne føre til en anden bedømmelse.

På baggrund af landsrettens ovenfor anførte vurdering af konflikttjekket ved opgavens
påtagelse finder landsretten, at der ikke er anledning til at foretage en nærmere vurdering
af, om der er grundlag for at bebrejde undersøgelsesadvo-katerne, at de undlod at
iværksætte et opdateret konflikttjek i forbindelse med den markante og omfattende
medieomtale medio juli 2017 af Bank 1's rolle i udbytteskattesagen.

Landsretten tiltræder Advokatnævnets flertals sanktionsfastsættelse. Landsret-ten har
herved henset til det ovenfor anførte om Højesterets bemærkninger i dommen gengivet i
UfR 2018.1160H om Advokatnævnets sanktionspraksis samt de nedlagte påstande.

Salærklagen
Advokaternes ydelse havde efter det, der ovenfor er lagt til grund, karakter af en til en
offentlig myndighed stilet, skriftligt afrapporteret, uvildig advokatun-dersøgelse med
henblik på offentliggørelse, som indeholdt advokaternes rede-gørelser og vurderinger for
faktiske og retlige forhold. På denne baggrund fin-der landsretten, at det udgjorde en
væsentlig mangel ved ydelsen, at de udfør-ende advokater ved påtagelsen af opgaven
befandt sig i en interessekonflikt, som nærmere fastslået ovenfor, og i den forbindelse må
anses for at have tilsi-desat god advokatskik. Det bemærkes i tillæg til dette, at
Skatteministeriets age-ren i forbindelse med udbudsprocessen, herunder det forhold at
ministeriet ik-ke til advokaterne kunne oplyse navnene på de mistænkte eller sigtede parter
i udbytteskattesagen, ikke udgør ”egen skyld” , som kan føre til en anden vurde-ring.

Herefter, og uanset at der efter bevisførelsen ikke er grundlag for at betvivle kvaliteten af
undersøgelsesadvokaternes skriftlige redegørelse og de heri inde-



/

318

holdte vurderinger, tiltræder landsretten Advokatnævnets afgørelse, hvorefter Sagsøger
(Advokatfirma) ikke har krav på nogen del af det aftalte salær for det udførte arbej-de.

Skatteministeriet frifindes på denne baggrund for de nedlagte betalingspåstan-de.

Sagsomkostninger
Vedrørende sagsomkostninger i sagerne forholdes som nedenfor bestemt. De fastsatte
beløb angår dækning af de sagsøgtes udgifter til advokatbistand. Landsretten har herved
særlig henset til sagernes udfald, sagsforberedelsens omfang og adfærdsklagens
principielle karakter samt det forhold, at hovedfor-handlingen blev afviklet over 11
retsdage. De tilkendte beløb er opgjort inklusi-ve moms.

THI KENDES FOR RET:

Advokatnævnets kendelse af 4. juli 2019 stadfæstes vedrørende adfærdsklagens punkt 1,
hvorefter advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat Sagsøger 3 og advokat
Sagsøger 4 hver skal betale en bøde på 10.000 kr. til Statskassen.

Skatteministeriet frifindes.

I sagsomkostninger for landsretten skal advokat Sagsøger 2, advokat Sagsøger 1, advokat
Sagsøger 3, advokat Sagsøger 4 og Sagsøger (Advokatfirma) in solidum i alt betale
500.000 kr. til Advo-katnævnet og 500.000 kr. til Skatteministeriet.

De tilkendte beløb skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostninger forrentes i medfør af rentelovens § 8a.



/