Tiltale for overtrædelse af vandløbslovens § 85 stk. 1 nr. 1 og nr. 3, jfr. § 17 og § 27 stk. 1
Ret: Retten i Svendborg (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Bødesag
Sagsemner: Fiskeri, miljø, landbrug og jagt;

D0 M

afsagt den 21. marts 2018

Rettens nr. R7-608/2016
Politiets nr. 2300-88110-00044-15

Anklagemyndigheden
mod




Anklageskrift er modtaget den 22. februar 2016.

 er tiltalt for overtrædelse af

vandløbslovens $ 85 stk. 1 nr. 1 og nr. 3, jfr. $ 17 og $ 27 stk. 1,
ved som ansvarlig for driften af de private vandløb,  Bæk
eller dele heraf ved 

i løbet af sommerhalvåret 2014 uden tilladelse fra Svendborg Kommune ved opgravning af
materiale (herunder grus og sten) at have reguleret de nævnte vandløb på en strækning af
henholdsvis ca. 580 m 0g ca. 330 m i form af uddybning (bundsænkning) etablering af fald,
udgravning til større bredde 0g regulering af brinkers hældning 0g derved ændret vandløbenes
skikkelse 0g vandføringsevne;
at have undladt at efterkomme Svendborg Kommunes påbud af 22. maj 2015 om senest d. 1.
august 2015 (efterfølgende forlænget til d. 1. september 0g senest til d. 30. september 2015)
at retablere de ovenfor nævnte vandløbsstrækninger.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.

Anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at tiltalte under tvang af fortløbende bøder
(tvangsbøder) pålægges inden en af retten fastsat frist at retablere den endnu ikke retablerende del
af vandløbene (størstedelen af Tilløb til  Bæk på
strækningen nord for tilløbet) i hovedtræk udført ved udlægning af sten- 0g grusbanker samt større
sten i Tilløb til  Bæk.

Tiltalte har nægtet sig skyldig.

Sagens oplysninger

Tiltalte har forklaret, at den pågældende ejendom er hans mors. Hun bor imidlertid i udlandet 0g er
alene i Danmark et par gange om året. Han bor på ejendommen; som har  1


Bæk. Det er ham der vedligeholder de grønne områder. Han har ikke en maskinpark. Så ved større
opgaver køber han assistance. Han fik nogen; som han ikke kan huske hvem er, til at oprense det
pågældende vandløb. Det er sket 3 gange side 1980'erne. Der er således 10til 15 år mellem; at der
bliver foretaget oprensning. Sidste gang var den i sagen omhandlede i sommeren 2014. Der er be-
hov for almindelig afvanding så områderne ned til vandløbene ikke oversvømmes. Grunden til at
han fik foretaget oprensningen er, at vandledningsevnen var blevet dårlig pga. nedfaldne grene. Han
har ikke i forbindelse med de tidligere oprensninger haft problemer med kommunen. Han overve -
jede ikke i forbindelse med oprensningen, at kommunen kunne have indsigelser mod arbejdet. Der
blev kun renset op. Der blev ikke gravet. Det der skulle foretages var; at der skulle renses op ved, at
der blev fjernet slam. Der står træer på den ene side, og der kan godt have været enkelte gravemær-
ker nogle steder. Han instruerede entreprenøren i, at han skulle følge konturerne i vandløbet. Der
skulle graves ca. 45 cm slam op, som blev placeret på kanten af vandløbet. Han mødte ved et til-
fælde  ude ved vandløbet. Hun fortalte, at hun var ude at inspicere vandløbet. 
endte med at sige; at han skulle lovliggøre forholdene. I det pågældende område steg vandet ud
over det hele; inden der blev oprenset. Der er fortsat også oversvømmelse i området på trods af op-
rensningen. Det var ude at gå sammen i området, 0g de talte om at indgå kompromisser med hensyn
til det, han skulle foretage sig for at lovliggøre. De pågældende strækninger henstår, som de har
gjort siden 1980'erne 0g de bunker med oprensning, der ligger nogle steder stammer tilbage fra op-
rensningen i 1980erne, men han valgte at efterkomme  ønsker et stykke hen ad vejen.
Han har ikke foretaget sig noget i området, siden den første indkaldelse til retten. Han mener ikke
at han har foretaget sig noget, som han ikke måtte. Han har derfor ikke efterlevet det påbud, som
han har modtaget fra kommunen. Han mener ikke; at han har pligt til at efterleve påbuddet, som
desuden er for vidtgående.
har forklaret, at hun er ansat ved Svendborg Kommune. Hun er uddan -
net skov- og landskabsingeniør. Der er to hensyn; der skal tages i forhold til vandløb; Hensynet til
afvanding af det område vandløbet løber igennem 0g hensynet til miljøet og naturen . Kommunen
blev opmærksom på problemet fra to sider. En kollega havde lagt mærke til, at der var blevet etab-
leret en vold af grene langs vandløbet, og hun konstaterede det selv i forbindelse med en inspektion;
som hun selv foretog et andet sted på vandløbet. Hun gik fra det sted, hun havde inspiceret 0g ned
til det i sagen omhandlede sted og kunne konstatere; at der var gravet. Hun så, at vandløbet pludse -
lig skiftede karakter fra at have eroderede brinker 0g stenet bund til, at hun kunne se gravemærker i
brinken; 0g at vandløbets bund var blevet mere sandet. Hun kunne også se opgravet materiale langs
brinken; som så nyopgravet ud. Det var mest på siderne af vandløbet, at det kunne ses, at der var
nyafgravet. Det var første gang, at hun var i området. Hun var efterfølgende derude 6-7 gange i lø-
bet af sagens behandling som startede i 2014. Til at starte med prøvede de at afdække, hvad der var
sket 0g talte med tiltalte. Hun bemærkede først et fældet træ, men det viste sig at der var bunker af
opgravet materiale inde under træet. Sagen foldede sig stille og roligt ud under hendes og tiltaltes
gåture langs vandløbet. Hun talte med tiltalte i telefonen; som oplyste; at han var ved at gøre noget
for at gøre vandløbet ordentligt igen. De valgte at udstede et standsningspåbud, da de ikke vidste;
hvad tiltalte var i gang med. Der er tale om to vandløb, der mødes i et "T". De pågældende vandløb
er beskyttet af naturbeskyttelseslovens $ 3, hvilket betyder at der ikke må ændres i vandløbets til-
stand. I princippet skal man have tilladelse til at fjerne en sten. Vandområdeplanerne beskriver hvor
god en kvalitet vandløbene skal have. Hun kan ikke huske; hvilken klassificering de pågældende
vandløb har. Det er normalt; at man renser private vandløb op ved at fjerne løst aflejret materiale.
Det blandes kommunen ikke indi Det grundejeren må er at fjerne grene 0g det sand, der er eroderet
ned, løst materiale må fjernes. Man må ikke fjerne fast bund, herunder sten. Man må ikke gøre
vandløb bredere. Tiltalte havde gravet ned i lerlaget, og der er derfor gravet i noget nyt. Det bety-
der, at der sættes gang i en større erosion. Man skaber en bund af løst materiale; hvor der ikke lever

så mange dyr som i fast materiale. De udstedte påbuddet til tiltale 0g til hans mor. Varslet om påbud
blev også sendt til begge. Ellers foregik det meste af korrespondancen med tiltalte. Grunden til det
er, at tiltalte selv havde oplyst; at han forvaltede arealet og havde forestået opgravningen. De be-
skrev påbuddet ud fra, hvordan man kan genskabe en fast bund og de faste brinker uden bare at
skabe endnu mere erosion, Den eneste måde man bruger inden for naturgenopretning er at lægge
sten. Hvis man bare lægger materialet tilbage; vil man bare skabe en mudderpøl. Det er det de har
forsøgt at beskrive i påbuddet. Vandløbene skal gøres smallere og knap så dybe; 0g der må ikke
være så store fald. Smalle vandløb har en mere koncentreret strøm og kan føre mere løst materiale
med sig. Hvis det er for bredt, er der ikke strøm nok 0g der vil aflejre sig materiale. En lodsejers in-
teresse i at rense op er af hensyn til afvanding af de omliggende arealer. Efter påbuddet gik tiltale i
gang med at restaurere vandløbet, 0g de var ude på en besigtigelse. Det var ved den besigtigelse; at
de konstaterede; at tiltalte ikke helt havde fulgt påbuddet, men at der var sket noget. Det gik i stå,
måske fordi de ikke længere kommunikerede så godt. De forlængede fristen nogle gange, fordi de
kunne se, at der var bevægelse i det, 0g de var kun interesserede i, at det blev godt igen.
Foreholdt besigtigelsesnotat af 28.juli 2014 fremlagte som bilag 12 forklarede vidnet, at kortet vi-
ser fra hun og tiltalte var ude at se på det sammen. De var enige om, at det ikke gav mening at æn-
dre mere på det, der er markeret med grønt på kortet; 0g at påbuddet så var efterlevet her. Det mar -
keret med rødt levede ikke op til påbuddet og svarer til de strækninger straffesagen omhandler.
Forskellen på regulering og vedligeholdelser er, at regulering er hvor man gør et vandløb dybere el-
ler bredere end vandløbet var før mens vedligeholdelse er almindelig oprensning og fjernelse af løst
aflejre materiale. Der kan være en glidende overgang fra regulering til vedligeholdelse; men i denne
sag er der tale om regulering.
Rettens begrundelse og afgørelse

Retten finder det ved  forklaring 0g notat af 30. januar 2015 om
besigtigelse af vandløbsreguleringer i  samt tiltaltes erkendelse af, at det er ham som står
for vedligeholdelse af de grønne områder på ejendommen og har forestået det omhandlede arbejde,
bevist, at tiltalte uden tilladelse fra vandløbsmyndigheden har foretaget en regulering af de pågæl-
dende vandløb; som beskrevet i tiltalen; ligesom tiltaltes forklaring om, at vandløbene henstår, som
de gjorde i 1980'erne, tilsidesættes.

Retten finder ikke grundlag for at tilsidesætte kommunens skøn over, hvilke tiltag, der er nødven -
dige for at reetablere vandløbene eller statuere, at påbuddet rækker videre end nødvendigt for at re-
etablere vandløbene eller er uproportionalt.

Vidnet har forklaret, at der er er udsendt varsel og udstedt påbud til såvel ejeren af ejendommen
som til tiltalte som bruger af ejendommen. Dette støttes af de fremlagte breve til tiltalte af 24. april
2015 med varsel og følgebrev af 22 maj 2015 sammenholdt med påbud af 22 maj 2015 til ejeren af
ejendommen 0g i relation til ejeren af ejendommen påbuddets side 3 hvoraf fremgår at der er ud-
stedt varsel ligeledes af 24. april 2015 med efterfølgende forlængelser af fristen. Herefter; da det i
henhold til vandløbslovens 8 59a også påhviler brugeren af ejendommen at berigtige ulovlige for-
hold, 0g da der ikke under sagen er oplyst sådanne sagsbehandlingsfejl der kan begrunde, at påbud-
det ikke skulle være lovligt meddelt, findes tiltalte ikke at have været berettiget til som erkendt at
have undladt at efterlevet påbuddet.

Som følge af det anførte findes tiltalte skyldig i den rejste tiltale.

Straffen fastsættes til en bøde på 10.000 kr. jf. vandløbslovens $ 85 stk. 1 nr. 1 og nr. 3, jfr. 8 17 0g
8 27 stk. 1

Forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.

Tiltalte skal endvidere i medfør af retsplejelovens $ 997, stk. 3 betale tvangsbøder som nedenfor be -
stemt.

Thi kendes for ret:

 skal betale en bøde på 10.000 kr.

Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 10 dage.

Tiltalte skal betale tvangsbøder på 2.000 kr. pr. påbegyndt uge fra den 1.juli 2018, indtil han har
retableret den endnu ikke retablerede del af vandløbene (størstedelen af Tilløb til  Bæk
0g størstedelen af  Bæk på strækningen nord for tilløbet) i hovedtræk udført ved udlæg -
ning af sten- 0g grusbanker samt større sten i Tilløb til  Bæk 0g den nordlige del af
 Bæk.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.







ØL S-975-18 afsagt 27. november 2018:


"Thi kendes for ret:
Byrettens dom i sagen mod  stadfæstes med den ændring, at fristen for retable-
ring af vandløbene fastsættes til den 1. marts 2019.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.