Byrettens dom i sag om organiseret hashhandel stadfæstes med den ændring, at straffen nedsættes til fængsel i 1 år og 6 måneder, og at tiltalte idømmes forbud mod at færdes og opholde sig på Ch... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Narkotika;
Strafferetlige sanktioner og andre foranstaltninger;

/

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

D O M

Afsagt den 6. december 2022 af Østre Landsrets 18. afdeling

(landsdommerne Henrik Hjort Elmquist, Ulla Staal og Nina Boserup (kst.) med doms-mænd).

18. afd. nr. S-3532-21:

Anklagemyndigheden

mod

Tiltalte

(CPR nr. (Født 1976))

(advokat Anders Schønnemann Olesen, beskikket)

Københavns Byrets dom af 6. december 2021 (SS 1-17599/2021) er anket af anklagemyn-

digheden med påstand om formildelse af den idømte fængselsstraf, men skærpelse således at

tiltalte idømmes et opholdsforbud i medfør af straffelovens § 79 a, stk. 1, 2. pkt., i over-

ensstemmelse med anklagemyndighedens påstand for byretten.

Tiltalte har påstået frifindelse i det ikke erkendte omfang, subsidiært formildelse, samt

stadfæstelse af byrettens bestemmelse om frifindelse for påstanden om et opholdsforbud,

subsidiært en geografisk afgrænsning af et opholdsforbud således at han kan opretholde sin

bopæl.   

Oplysninger i sagen

Af en generel rapport af 10. marts 2021 vedrørende ”Den organiserede hashhandel på

Christiania ”, udarbejdet af politiassistenterne Vidne 2, Person 42,



/

- 2 -

Person 43, Person 44, Vidne 1 og Person 45, alle Københavns Politi, Operativ

Specialafdeling, fremgår bl.a.:

”Dette er en såkaldt generel oplysningsrapport, som indeholder en overordnet
beskrivelse af den organiserede hashhandel i Green Light District/Pusherstreet på
Christiania. Rapporten er udfærdiget på baggrund af erfaringer, som er gjort af
politipersonalet i Operativ Specialafdeling ved Københavns Politi samt den
forhenværende specialenhed Task Force Pusherstreet, som virkede fra 2012 til 2017.   

På baggrund af målrettede indsatser, herunder ransagninger, anholdelsesaktio-ner,
beslaglæggelser, efterforskning og patruljering på Christiania og i særde-leshed i
området omkring Pusherstreet, har personalet i Operativ Specialafde-ling oparbejdet et
særdeles omfattende kendskab til den organiserede hashhan-del, som kontinuerligt
foregår i området.   

Nærværende rapport er at betragte som en vejledende rapport, der giver et ge-nerelt
indtryk af de erfaringer, som politiet har gjort gennem de seneste år på Christiania. Det
skal bemærkes, at den underskrivende polititjenestemand, på baggrund af dennes
politimæssige erfaring fra den særlige indsats mod den or-ganiserede hashhandel på
Christiania, derfor forventes at kunne redegøre for rapportens indhold.   

Christiania-området  
Christiania omfatter størstedelen af den tidligere Bådsmandsstræde Kaserne og hele det
tidligere ammunitionsareal på Christianshavn i København. Christia-nia-området
rummer en stor mængde gamle militærbygninger og en række nye huse, ligesom der
fortsat findes både nedgravede bunkere, volde mm. på områ-det. Dertil forefindes både
virksomheder samt en række restauranter, værtshuse og spillesteder.   

Der findes flere primære ind- og udgange til Christiania, hvilke er markerede på det
vedlagte oversigtskort over Christiania …

Det er almindeligt kendt, at der i en årrække er blevet solgt cannabisholdige produkter
fra hashboder inden for et afgrænset område på Christiania. Området betegnes som
"Green Light District" og er beliggende omkring gaden med til-navnet Pusherstreet.
Green Light District og Pusherstreet er beliggende i den centrale del af Christiania og
afgrænset med skilte, der indeholder anvisninger til beboere og besøgende på
Christiania, om blandt andet ikke at fotografere, tale i mobiltelefon eller løbe inden for
området. Det er politiets erfaring, at dis-se særlige forbud er indført på grund af
hashhandlen i området, da personalet i hashboderne ikke ønsker at blive fotograferet og
overvåget med risiko for iden-tificering, samt at løbende personer i området kan være et
udtryk for, at politiet befinder sig i eller i nærheden af området.   

Politiet har via anholdelser, efterforskning og observationer mod hashboderne og deres
medarbejdere erfaret, at antallet af hashboder stort set har været ensar-tet gennem de
seneste år, samt at også placeringen af hashboderne og til dels personalet i hashboderne
er de samme over tid. Dog har den målrettede indsats fra politiet mod den organiserede
hashhandel på Christiania i de seneste år fået



/

- 3 -

personale fra nogle boder til at skifte til andre boder, ligesom nogle boder er lukket,
mens andre har rykket placering, eller nye er opstået.   

Det er politiets erfaring, at hashhandlen på Christiania ikke kan betegnes som tilfældige
forretningsgange, hvor tilfældige personer til hver en tid kan tage op-stilling i f.eks.
Green Light District/Pusherstreet, og selvstændigt sælge canna-bisholdige produkter.
Hashhandlen er derimod særdeles organiseret, og ude-lukkende personer med en reel
tilknytning til den organiserede hashhandel kan tage opstilling i Green Light
District/Pusherstreet og foretager hashsalg.   

Hashboderne i Green Light District/Pusherstreet  
Der har kontinuerligt været mellem 30 og 40 hashboder i Green Light District den
seneste årrække. Boderne har faste standpladser og bærer navne som "Green Buddha",
"Candyshoppen" og "Alohaboden" etc. Hashboderne er af
politiet nummereret og bliver i politiets rapportmateriale primært benævnt ved nummer.
Se endvidere vedhæftet bodkort …

En hashbod i Green Light District/Pusherstreet består, som udgangspunkt, af en
salgsdisk i form af en bordplade. Hashbodernes opbygning har historisk varie-ret i
størrelse og udformning – fra permanente træskure opbygget i lægtetræ og krydsfiner,
til improviseret og interimistisk[e] opbygninger af mælkekasser og en løs træplade.
Hashboderne er som regel overdækket af et halvtag, en parasol eller en presenning.   

På salgsdisken ligger hashprodukterne på et klæde/dug/lagen/pose eller lignen-de, som i
daglig tale kaldes for "bodklædet". Bodklædet er oftest indrettet med et lukkesystem,
som gør det muligt at folde klædet sammen på meget kort tid. På bodklædet er placeret
forskelligartede cannabisprodukter, f.eks. hash, skunk, pot, joints m.v., ligesom der er
placeret salgsremedier til betjening af boden.   
…

Hashboderne er indrettet så kunderne/køberne henvender sig på den ene side af
salgsdisken, mens personalet i boden opholder sig på den modsatte side. Om-rådet,
hvor personalet i hashboden opholder sig, er adskilt fra området, hvor kunder/køberne
opholder sig, på en sådan måde, at der ikke opstår tvivl om, hvornår man befinder sig
på kundesiden og hvornår man befinder sig på perso-nalesiden. Det er Operativ
Specialafdelings erfaring, at det ikke er muligt for kunderne at foretage selvbetjening i
hashboderne, ligesom det heller ikke er muligt for kunderne/køberne at opholde sig på
personalesiden af salgsdisken.   

Hashboderne har i vid udstrækning en ensartet opsætning med en umiddelbar synlig
udstilling af de udbudte cannabisprodukter. Udvalget i de enkelte boder kan dog variere
fra bod til bod, hvor nogle boder alene sælger få typer hash i hashplader, til boder, der
sælger mange forskellige typer hash og andre canna-bisprodukter, herunder joints, pot,
skunk m.v. i forskellige kvaliteter. Indholdet og mængden af cannabisprodukter i
hashboderne er endvidere betinget af tids-punktet og kundemængden i Pusherstreet.   

Priserne på ensartede produkter varierer ikke mellem boderne. Den gennem-snitlige
pris på hash og skunk er hhv. 80 kr. og 70 kr. pr. gram, mens en almin-



/

- 4 -

delig joint og en stor joint i gennemsnit koster hhv. 50 kr. og 70 kr. pr. stk., se vedhæftet
"cannabisguide" …

Størstedelen af hashboderne holder åbent alle ugens dage og åbner mellem kl. 10 og 12
og lukker hen på aftenen, typisk mellem kl. 20 og 22. Enkelte boder holder åbent til
midnatstid, ligesom enkelte boder åbner tidligere end angivet. Enkelte boder holder
døgnåb[en]t.   

Personalestaben  
Personalestaben i en hashbod varierer fra bod til bod, men på baggrund af bl.a.
adskillige observationer mod personalet i de forskellige hashboder har Operativ
Specialafdeling erfaret, at rollefordelingen i boderne alligevel har flere fælles-træk og
lighedspunkter.   

Alle boderne – med få undtagelser – har flere personer tilknyttet ad gangen.
Det er politiets erfaring, at der er en arbejdsfordeling af opgaverne mellem per-sonalet i
en bod. Nogen sælger/klipper hash, nogen står for penge og regnskab, andre l[æ]gger
varer frem og går til hånde i boden, mens andre igen holder vagt eller agerer som
"løbere" under politiaktioner. Én arbejdsopgave udelukker dog ikke nødvendigvis én
anden, hvilket vil sige, at en medarbejder kan have flere arbejdsopgaver.

Personer med tilknytning til en hashbod defineres overordnet af politiet som
bodmedarbejdere. Bodmedarbejdere er den eller de personer, der sælger eller
medvirker til salg af cannabisholdige produkter til kunderne/køberne. Bodmed-
arbejdere er ansat i en fast bod og møder derfor ikke i en tilfældig hashbod på et
vilkårligt tidspunkt. Bodmedarbejderne arbejder efter vagtskemaer og er af-lønnet med
fast løn, ligesom de er instrueret i hashbodens åben- og lukketider.   

Bodmedarbejderne anvender som regel solbriller, huer, kasketter, hætter, hal-sedisser og
anden form for sløring, som kan anvendes til at skjule ansigtet. I vinterhalvåret er det
endvidere ikke unormalt, at medarbejderne er iført 4-5 lag tøj på overkroppen og langt
undertøj. Derudover anvender de ofte handsker li-gegyldigt årstiden, så de ikke
efterlader fingeraftryk på bl.a. hashprodukter og andre remedier i hashboderne.   

Sælgeren  
"Klipperen eller sælgeren" er den person, som i udgangspunktet betjener kø-berne.
"Klipperens/sælgerens" primære opgave består i, at klippe og opveje den ønskede
mængde cannabisholdige produkter, pakke produkterne, overdrage det til
kunden/køberen og tage imod betaling.   

Pengemanden  
"Pengemanden" er ofte den bodmedarbejder i hashboden, som holder/opbeva-rer
indtjeningen fra boden, hvilke oftest sker ved, at bodmedarbejderen opbeva-rer pengene
på sin person eller opbevarer dem et sikkert sted udenfor boden. "Pengemanden"
anvendes, så sælgeren kontinuerligt kan fjerne omsætningen fra boden, så hele
omsætningen ikke beslaglægges og fremstår som bevis ved en eventuel[.] ransagning af
boden. "Pengemanden" vil oftest kun opholde sig kortvarigt i hashboden og i stedet
være i periferien af hashboden.   

Løberen  



/

- 5 -

"Løberen" i hashboden er den bodmedarbejder, der har ansvaret for, at bod-klædet med
det hurtige lukkesystem, pakkes sammen og bortskaffes hurtigst muligt, såfremt politiet
kommer til stedet således, at politiet ikke får adgang til de cannabisholdige produkter.
"Løberen" gemmer dernæst bodklædet i umid-delbar nærhed eller bærer det i en taske,
under jakken eller under anden be-klædning. Det er også set, at "løberen" gemmer de
cannabisholdige produkter direkte i eller under beklædningsgenstande. "Løberen"
benytter også cykler, løbehjul og lignende for at komme hurtigere væk fra området.   

Vagtvirksomhed  
"Vagten" vil enten være tilknyttet en enkelt eller flere boder eller stå strategisk placeret
i periferien af Green Light District/Pusherstreet.   

"Vagten" ved boden vil opholde sig tæt på bodens øvrige personale, enten bag ved eller
foran hashboden, og observerer i området omkring boden, så persona-let ikke bliver
overrasket af og anholdt af politiet, såfremt politiet måtte kom-me til stedet. "Vagten"
sørger ligeledes for at observere mod kunderne/køber-ne, herunder sørger "vagten" for
at kunderne står rigtigt i køen, om de anvender mobiltelefoner (hvilket ikke er tilladt),
eller om de kommer for tæt på hashpro-dukterne på salgsdisken. "Vagten" sørger
endvidere for, at det kun er personale med ærinde bag salgsdisken, som opholder sig på
sælgersiden. Det er ikke til-ladt for andre personer end bodens personale, at opholde sig
på bodens sælger-side, og det vil blive påtalt af vagten, hvis en person skulle gøre det.   

Det er samtidigt "vagtens" opgave, at alarmere personalet i hashboderne, så-fremt
"vagten" bliver opmærksom på enten uniformeret eller civilt politi i nær-heden. En
sådan alarmering foregår ved, at vagten højlydt til hele Green Light
District/Pusherstreet f.eks. fløjter, pifter og råber "OST", "uroer" eller "panse-re" eller
lignende. Der anvendes også håndtegn og gøres fagter til alarmeringen af politiets
tilstedeværelse, bl.a. er dette konstateret ved "udrykningstegn", hvor en finger
cirkuleres i luften.   

Alarmeringen spreder sig derefter gennem hele Green Light District/Pusher-street,
hvilket betyder, at personalet i samtlige hashboder forlader området i al-le retninger
med det primære formål, at undgå anholdelse og bringe de canna-bisholdige produkter i
sikkerhed.   

Efter alarmeringen bruges "vagten" også til at hjælpe "løberen" med at få can-
nabisprodukterne i sikkerhed ved, at agere en form for "guide" for sidstnævnte. Dette
gøres bl.a. ved at "vagten" løber/cykler et par meter foran "løberen" og sikrer, at der
ikke er politi til stede på ruten, således at "løberen" kan få produk-terne i sikkerhed
uden at blive anholdt.   

En "vagt" kan endvidere stå i periferien af Green Light District/Pusherstreet på særligt
udvalgte vagtposter. Posterne er strategisk placeret, således at vagten har udsyn til flere
indgange til Christiania og på den måde kan alarmere hash-boderne, såfremt politiet
skulle indfinde sig via disse indgange. "Vagten" har et anderledes bevægelsesmønster
end de øvrige besøgende på Christiania, idet "vagten" er meget stationær i sin adfærd,
ligesom vagten samtidig fremstår særdeles observant i modsætning til f.eks. stedets
besøgende, som turister og kunder til hashboderne.   



/

- 6 -

"Vagten" kan også være mere mobil og cykle rundt i periferien af Green Light District
og søge efter politiet. Hvis "vagten" bliver opmærksom på politiet, vil "vagten" cykle
hurtigt retur mod Green Light District og advare medarbejderne om politiets
tilstedeværelse.   

I sensommeren 2018 afdækkede politiets efterforskning, at der var opsat "vag-ter" ved
bl.a. Christmas Møllers Plads og Christianshavns Torv, som via tekst-beskeder og
telefonopkald advarede bodmedarbejderne i Green Light District om politiets kørsel i
området.   

Øvrige personer  
"Leverandør" er betegnelsen for den person, som leverer cannabisprodukterne til
hashboderne i Green Light District/Pusherstreet. Større mængder hash og/el-ler andre
cannabisholdige produkter er oftest opmagasineret på fjernlagre på el-ler uden for
Christiania og "leverandøren" agerer kurér mellem lagrene og bo-derne i Green Light
District. Produkterne leveres primært i formiddagstimerne ved hashbodernes åbning,
men leverancerne kan ske kontinuerligt i løbet af da-gen afhængigt af hashbodernes
efterspørgsel. Leverancerne fragtes til Pusher-street i både køretøjer, på cykel eller til
fods og leveres enten direkte i boderne eller til en mellemmand, som tager imod
leverancen i udkanten af Christiania.   

Politiet har gennem årene fundet fjernlagre i bygninger på Christiania, lejlighe-der og
huse i Københavnsområdet samt opbevarings- og depotrum i lagerhotel-ler.   

"Nærlager" er betegnelsen for et mindre lager med opfyldningsprodukter til
hashboderne. Nærlageret vil være at finde tæt på hashboden således, at der hur-tigt kan
fyldes op i varesortimentet, når udvalget i hashboden er lavt. Nærlage-ret kan være
gemt i buske, nedgravede tønder m.m. Nærlageret kan også være mobilt og være gemt
på personer, som opholder sig i eller tæt på Green Light District, og som gemmer
produkterne på deres person og/eller i poser, tasker m.v. Opfyldningsstoffet vil være
pakket anderledes end i et "bodklæde", da produkterne oftest er uåbnede,
vakuumpakket eller pakket i større poser.”

Af tillægsrapport af 21. juni 2021 vedrørende den organiserede hashhandel på Christiania,

”Gruppe af personer med ledende aktører” , udarbejdet af politiassistent Vidne 3,

Københavns Politi, Operativ Specialafdeling, fremgår:

”Det er politiets erfaring, at de ledende aktører i den organiserede handel med
cannabisholdige produkter på Christiania agerer og opfattes som en gruppe.   

De ledende aktører har historisk set været besat al den samme gruppe menne-sker, og
der sker sjældent udskiftning af disse personer.   

Politiet har viden om, at de ledende aktører afholder jævnlige møder, hvor der drøftes
og aftales fælles retningslinjer, herunder priser på hashprodukter, hash-bodernes
placeringer og udformning samt aftaler om den organiserede vagt-virksomhed og
åbningstider. På samme måde drøfter gruppen særlige problem-stillinger. f.eks.
håndteringen af hashsalget i relation til Covid-19 situationen i Danmark.   



/

- 7 -

Politiet er bekendt med. at disse ledende aktører, der udgør gruppen, har fælles
økonomi og indbetaler et fast månedligt beløb til afholdelse af fælles udgifter i
forbindelse med den organiserede handel med cannabisholdige produkter. Ud-gifterne
kan bl.a. dække en fælles sløring over gaden med hashboderne og skil-te der markerer
forbud mod fotografering i gaden. Udgifterne kan ligeledes væ-re et bidrag til det
officielle Christiania. f.eks. til afholdelse af Christianias årli-ge fødselsdag.   

Det er politiets erfaring, at gruppen har en sådan kontrol over den organiserede
hashhandel, at tilfældige udefrakommende personer ikke kan tage opstilling og sælge
hash på Christiania, uden at det er godkendt af de ledende aktører, som udgør gruppen.

Det er samlet set politiets erfaring, at det udelukkende er personer med tilknyt-ning til
de ledende aktører, som står bag salget af cannabisholdige produkter på Christiania. der
kan tage opstilling og sælge cannabisholdige produkter på Christiania eller tage del heri
som eksempelvis vagt, løber, klipper eller pen-gemand.”

Af rapport af 4. marts 2021 vedrørende salg af euforiserende stoffer, ”Periode for videoob-

servation ”, udarbejdet af politiassistent Vidne 1, Københavns Politi, Operativ

Specialafdeling, fremgår, at der fra den 21. januar 2021 til og med den 3. marts 2021 blev

filmet mod vagtposten/skuret ved Grå Hal.

Af rapport af 4. marts 2021 vedrørende salg af euforiserende stoffer, ”Gennemsnitsbereg-

ning” , udarbejdet af samme politiassistent Vidne 1, fremgår bl.a.:

”Københavns Pol iti v/Operativ specialafdeling har i efterforskningsperioden foretaget i
alt 95 stikprøver/kontrolstandsninger af køberne fra Christiania. Der er altså foretaget
95 stikprøver ud af 8.835 konstaterede handler i tidsperioden, svarende til 1,07 procent
af de konstaterede handler.   

Stikprøvekontrollen af købersagerne foregik ved, at én af sagens sagsbehandle-re
gennemså livestreamingen af videooptagelserne, hvorefter oplysninger om hashkøberne
blev videregivet til operativt politipersonale fra Operativ special-afdeling. Tidspunktet
for handlen og sælgeren blev noteret af sagsbehandlerne.   

Det operative politipersonale standsede efterfølgende køberne uden for Christi-ania og
foretog dernæst visitation af køberne. Herunder blev der optaget foto af køberne med
henblik på sammenligning af billederne fra overvågningsmateria-let, således at man
med 100 pct. sikkerhed kunne fastlægge, at køberne på overvågningsmaterialet var
identisk med de standsede købere. Kontrolstands-ningerne er vedlagt enkeltvis som
bilag.   

Kontrolstandsningerne blev anvendt til at lave en gennemsnitsberegning over hvilke
mængder hash og skunk, der blev købt af køberne på Christiania. Hash og skunk er i
efterforskningen benævnt under fællesbetegnelsen "hash". Pro-



/

- 8 -

dukterne blev efterfølgende kontrolvejet i afdelingen. Øvrige produkter som f.eks. joint
eller nicheprodukter blev ikke medregnet i det endelige kvantum.   

Der blev opsat følgende kriterier for stikprøverne:

1) Det første kriterie var, at køberen skulle forlade Christiania via Grå Hal
til Refshalevej eller Natasja-stien til Prinsessegade. Dette kriterie blev fastlagt
for at udelukke, at køberen købte andre hashprodukter andet steds inden
civilklædt politi fik visuel indsigt på køberen på Christians-havn.   

2) Det andet kriterie var, at købere, som blev fundet i besiddelse af over
50 gam hash/skunk, skulle ikke indgå i det samlede kvantum. Dette kri-terie
blev fastlagt, idet et kvantum på +50 gram hash/skunk få[r] gen-nemsnittet til at
stige betragteligt. Besiddelsen skulle endvidere udeluk-kende være til købernes
eget brug, da det skønnedes at disse køb var baseret på de mest retvisende køb
af hash.   

3) Det tredje kriterie var, at stikprøverne skulle fordeles over så mange
sælgere som muligt. Dette kriterie blev fastlagt for at fastslå, at alle sælgerne
solgte hash.   

4) Det fjerde kriterie var, at stikprøverne skulle fordeles over formiddags-,
eftermiddags- og aften[.]vagterne. Dette kriterie blev fastlagt for undgå en
specifik købermålgruppe samt at konstatere, at der blev handlet med hash i hele
tidsrummet.   

5) Det femte kriterie var, at stikprøverne skulle foretages ugentligt for på
den måde at sikre, at der kontinuerligt blev solgt hash i hele efterforsk-
ningsperioden.

…

Køber 55, køber 56, køber 58, køber 74, køber 75 og køber 93 blev fundet i be-siddelse
af skunk, mens køber 95 blev fundet i besiddelse af både hash og skunk. De øvrige
købere blev udelukkende fundet i besiddelse af hash.   

Køber 6 og køber 56 blev endvidere fundet i besiddelse af 2 stk. joints og 1 stk. joint.
Disse er ikke medregnet i opgørelsen.   

Af ovenstående fremgår det, at der er foretaget 95 stikprøver af købere fra Christiania.
Det samlede kvantum fra de 95 sager er opgjort til 419,97 gram hash/skunk. Ud fra
dette er følgende udregnet:   

Samlet kvantum / antal sager = gennemsnitskøb pr. køber   

419,97 / 95 = 4,42 gram ”

Forklaringer

Der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte og af vidnet politiassistent Vidne

3.



/

- 9 -

De i byretten af vidnerne politiassistent Vidne 1, politiassistent Vidne 2 og politikommissær

Vidne 4 afgivne forklaringer er dokumenteret i medfør af retsplejelovens § 923.

Tiltalte har supplerende forklaret bl.a., at han siden afsoning af dommen efter Operation

Nordlys ikke har haft tilknytning til Hashbod nr. og stort set ikke har været i Pusherstreet.

Når han i perioden januar-marts 2021 opholdt sig i og ved informationsskuret ved Grå Hal,

var det for at informere gæster på Christiania om den delvise nedlukning af området grun-det

Covid-19 og give gæsterne gode råd til imødegåelse af smittefare. Formålet med vagt-

skemaerne i informationsskuret var at sikre bemanding af skuret med henblik på at give

gæster den nævnte information. I forbindelse med sit ophold i skuret så han sit snit til at tjene

lidt lommepenge ved at sælge hash, men det var egen hash, han solgte, og de beløb, han

modtog herved, skulle han derfor ikke dele med andre. Han vil ikke oplyse, til hvilken pris

han dengang solgte hash for. Han er enig i, at det på videooptagelserne ser ud, som om han

udveksler noget med andre personer, men han ved ikke, hvad det er, der udveksles.   

Politiassistent Vidne 3 har supplerende forklaret bl.a., at det på baggrund af flere

kildeefterretninger i tiden efter 2014 er politiets opfattelse, at tiltalte siden da har været ejer af

Hashbod nr. Efter Operation Nordlys har Operativ Specialafdeling af res-sourcemæssige

grunde fokuseret sin indsats mod den organiserede hashhandel på Christia-nia ved at gå efter

sælgere og ”løbere ”. Afdelingen har i den forbindelse konstateret, at ejere af hashboder og

andre ”ledende aktører ”, der før Operation Nordlys fungerede som sælgere i boderne,

efterfølgende ophørte hermed, men i forbindelse med den delvise ned-lukning af Christiania

grundet Covid-19 så man igen de ”ledende aktører ”som sælgere af hash.

I Område 2 gør politiet kontinuerligt fund af større mængder narkotika, og der bor man-ge

pushere på stedet. Område 2 udgør derfor en ikke ubetydelig del af narkotikamiljøet på

Christiania, og ved afgrænsning af et opholdsforbud vil det derfor ikke give mening at

undtage Område 2 herfra, hvis forbuddet skal tjene sit formål.   

Personlige oplysninger

Tiltalte har om sine personlige forhold forklaret bl.a., at han under varetægtsfængslingen

gennemførte kokkeuddannelsens grundforløb. Efterfølgende var han fra juni til september



/

- 10 -

2022 i virksomhedspraktik som bygningsmaler i Person 2's malervirksomhed, og det er

tanken, at han på sigt skal have en læreplads sammesteds.   

Tiltalte har under anken været frihedsberøvet til den 8. december 2021.

Retsgrundlag

Straffelovens § 79 a, som er indført ved lov nr. 1402 af 5. december 2017, indeholder føl-

gende bestemmelser:   

”§ 79 a. Den, som idømmes ubetinget fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge af
frihedsberøvende karakter for en overtrædelse, der er omfattet af § 81 a, kan ved
dommen gives opholdsforbud efter stk. 2. Det samme gælder den, som idømmes
ubetinget fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge af frihedsberøvende karakter
for overtrædelse af denne lov, lov om euforiserende stoffer eller lov om våben og
eksplosivstoffer, og som har tilknytning til en gruppe af personer, der tilsammen står
bag omfattende og alvorlig kriminalitet, når overtrædelsen har relation til den dømtes
tilknytning til gruppen.   

Stk. 2. Ved opholdsforbud forstås et forbud mod at færdes og opholde sig i
et eller flere nærmere afgrænsede områder, hvor den pågældende lovovertræ-delse er
begået, eller hvor den gruppe af personer, jf. § 81 a eller stk. 1, 2. pkt., som den
domfældte er tilknyttet, opholder sig.   

Stk. 3. Politiet kan meddele tilladelse til færden eller ophold i et område om-
fattet af et opholdsforbud efter stk. 1, hvis det af særlige grunde må anses for beføjet.   

Stk. 4. Opholdsforbud gives på tid fra 1 til 10 år regnet fra endelig dom. Ved
udståelse af fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge af frihedsberøvende
karakter forlænges opholdsforbuddet tilsvarende.   

Stk. 5. Den dømte kan 3 år efter løsladelsen eller udskrivningen forlange, at
anklagemyndigheden indbringer spørgsmålet om opholdsforbuddets oprethol-delse for
retten. Når særlige omstændigheder taler for det, kan justitsministeren tillade, at
indbringelse for retten sker tidligere. § 59, stk. 2, finder tilsvarende anvendelse.
Afgørelsen træffes ved kendelse. Går afgørelsen ud på, at opholds-forbuddet helt eller
delvis opretholdes, kan spørgsmålet på ny indbringes for retten, dog tidligst efter 2 års
forløb.   

Stk. 6. Justitsministeren fastsætter nærmere regler om tilladelser efter stk. 3,
herunder om indgivelse af ansøgning, vilkår for tilladelser og tilbagekaldelse af
tilladelser.”

I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (Folketingstidende 2017-18, tillæg A, lov-

forslag nr. L 35, s. 3 ff.) hedder det bl.a.:   

”2. Lovforslagets hovedpunkter  
2.1. Opholdsforbud
…

2.1.3. Den foreslåede ordning  



/

- 11 -

…

2.1.3.3. …
…

Anvendelsen af opholdsforbud efter den foreslåede § 79 a, stk. 1, 2. pkt., for-udsætter
herudover, at den dømte har tilknytning til en gruppe af personer, der tilsammen står
bag omfattende og alvorlig kriminalitet, og at overtrædelsen har relation til den dømtes
tilknytning til gruppen.   

Udtrykket ”gruppe af personer ” skal forstås i overensstemmelse med udtryk-kets
anvendelse i straffelovens § 81 a. Som en gruppe anses derved ikke kun formaliserede
grupper med en fast struktur og rollefordeling medlemmerne imellem, et fast
tilholdssted og navn eller lignende. Bestemmelsen omfatter og-så mere løse
grupperinger, hvis gruppen dog virker med et fælles sigte eller mål og/eller har et fast
reaktionsmønster i bestemte situationer, f.eks. at perso-nerne i gruppen som regel bliver
alarmeret og instrueret via telefon- eller sms-kæder i forbindelse med bestemte
voldelige eller truende begivenheder, som indtræffer.   

Det forudsættes i den forbindelse, at gruppen for at være omfattet af den fore-slåede
bestemmelse ikke alene er opstået og fungerer i anledning af de forhold, der er til
pådømmelse under den konkrete straffesag.   

Personerne knyttet til den pågældende gruppe skal ”tilsammen stå bag omfat-tende og
alvorlig kriminalitet ”. Dette vil omfatte tilfælde, hvor de personer, som har tilknytning
til gruppen, samlet set er dømt for lovovertrædelser af en sådan grovhed eller i et sådant
omfang eller antal, at den samlede kriminalitet inden for gruppen må anses for
omfattende og alvorlig. Dette gælder, uanset om de enkelte lovovertrædelser er begået
af en eller flere personer, som har til-knytning til gruppen.   

Ved vurderingen af, om de personer, som har tilknytning til gruppen, tilsam-men står
bag omfattende og alvorlig kriminalitet, vil der navnlig skulle lægges vægt på, om de
pågældende er dømt for overtrædelser afstraffeloven, lov om euforiserende stoffer eller
lov om våben og eksplosivstoffer. Øvrige lovover-trædelser vil dog efter
omstændighederne også kunne tillægges vægt i denne vurdering. Der vil endvidere
kunne lægges vægt på, om overtrædelserne har ført til idømmelse af ubetingede
fængselsstraffe eller andre strafferetlige rets-følger af frihedsberøvende karakter. Det vil
ligeledes skulle tillægges betyd-ning, hvor lang tid der er gået, siden forholdene blev
begået. Hvis forholdene er begået af personer, der må anses for ledende eller
toneangivende figurer inden for gruppen, vil dette ligeledes skulle tillægges betydelig
vægt.   

Det er endvidere en betingelse for at give opholdsforbud efter den foreslåede § 79 a,
stk. 1, 2. pkt., at den dømte har ”tilknytning ” til den pågældende gruppe af personer.
Begrebet ”tilknytning ” indebærer, at den pågældende skal have et tilhørsforhold til
gruppen som sådan. Det blotte bekendtskab med enkeltperso-ner fra den pågældende
gruppe falder således uden for den foreslåede bestem-melses anvendelsesområde.   



/

- 12 -

Opholdsforbud kan gives til personer, uanset om den pågældende i gruppens egen
selvforståelse er fuldgyldigt medlem eller har status som f.eks.” pro-spect ”, ”supporter
”, ”hangaround ” eller ”probationary ”. Det afgørende er, at den dømte har den
beskrevne tilknytning til gruppen.   

At en lovovertrædelse skal have ”relation til den dømtes tilknytning til grup-pen ”
indebærer, at opholdsforbud ikke kan idømmes i sager, hvor lovovertræ-delsen ikke har
nogen sammenhæng med den pågældendes tilknytning til grup-pen. Som mulige
eksempler kan nævnes vold eller voldtægt, der eksempelvis er begået i et parforhold,
uden at det har nogen sammenhæng med den dømtes tilknytning til den pågældende
gruppe.   

2.1.3.4. Et opholdsforbud indebærer, at den dømte ikke må færdes eller ophol-de sig i et
eller flere nærmere afgrænsede områder, hvor den pågældende lov-overtrædelse er begå
et, eller hvor den gruppe af personer, som den domfældte er tilknyttet, opholder sig

Udtrykket ”færdes eller opholde sig ” skal forstås på samme måde som i straffe-lovens
§ 236, stk. 1, nr. 1, om opholdsforbud for navnlig visse seksualforbry-delser. Færden
eller ophold omfatter således enhver fysisk tilstedeværelse in-den for det pågældende
område, herunder at passere igennem området. Et op-holdsforbud vil således indebære,
at den blotte tilstedeværelse i det pågældende område uden politiets tilladelse, jf. herom
nedenfor pkt. 2.1.3.7, vil udgøre en overtrædelse, selv om der er tale om helt kortvarige
ophold.   

Et opholdsforbud skal som udgangspunkt omfatte den eller de kommuner, hvor den
pågældende lovovertrædelse er begået. Herudover kan der gives et op-holdsforbud i
den eller de kommuner, hvor den gruppe af personer, jf. § 81 a eller det foreslåede § 79
a, stk. 1. 2. pkt., som den dømte er tilknyttet, opholder sig.   

I vurderingen af den nærmere afgrænsning af opholdsforbuddet, herunder om forbuddet
skal omfatte mere end én kommune, f.eks. både den kommune, hvor forholdet er
begået, og den kommune, hvor gruppen opholder sig, vil der navn-lig skulle lægges
vægt på karakteren, omfanget og grovheden af den begåede kriminalitet.   

Der vil endvidere skulle lægges afgørende vægt på, hvor forbuddet mest effek-tivt
forhindrer, at den pågældende genoptager sine kriminelle aktiviteter.   

Er der tale om mindre alvorlig kriminalitet, som f.eks. alene har givet anled-ning til en
kortere ubetinget fængselsstraf, og vurderes et geografisk bredt fast-lagt forbud dermed
ikke at stå i rimeligt forhold til den begåede kriminalitet, kan opholdsforbuddet
indskrænkes geografisk til et eller flere mindre områder, som ikke hindrer den dømtes
sædvanlige ophold og færden de steder, hvor den dømte har sin bopæl og sine
sædvanlige legitime gøremål, men som hindrer den dømte i at opholde sig og færdes,
hvor den eller de pågældende lovover-trædelser er begået, og/eller hvor den gruppe af
personer, som den dømte er til-knyttet, opholder sig.   

Den præcise afgrænsning af opholdsforbuddet vil i øvrigt afhænge af en kon-kret
proportionalitetsvurdering.   



/

- 13 -

2.1.3.5. Det foreslås, at opholdsforbud gives på tid fra 1 til 10 år regnet fra en-delig
dom.   

Den tidsmæssige udstrækning af opholdsforbuddet vil skulle afhænge af de konkrete
omstændigheder i sagen. Opholdsforbuddets længde skal således af-spejle den begåede
kriminalitet, herunder grovheden og omfanget af denne kriminalitet. Der bør herved
lægges afgørende vægt på længden af den idømte straf eller karakteren af den
foranstaltning mv., som idømmes.   

Ved fængsel i indtil 1 år eller ved foranstaltninger efter straffelovens § 74 a forudsættes
opholdsforbuddet som udgangspunkt fastsat til mellem 1 og 4 år. Ved fængsel i mere
end 1 år, men ikke over 4 år, eller ved foranstaltninger ef-ter straffelovens §§ 68 og 69
forudsættes opholdsforbuddet som udgangspunkt fastsat til mellem 3 og 6 år. I sager,
hvor den idømte fængselsstraf er på mere end 4 år, men ikke over 8 år, forudsættes
opholdsforbuddet som udgangspunkt fastsat til mellem 5 og 8 år. Ved fængsel i 8 år
eller derover eller ved forvaring efter straffelovens § 70 forudsættes opholdsforbuddet
som udgangspunkt fast-sat til mellem 7 og 10 år.   

Fastsættelsen af længden af opholdsforbuddet vil i øvrigt bero på domstolenes konkrete
vurdering i det enkelte tilfælde af samtlige omstændigheder i sagen, og det ovenfor
anførte vil kunne fraviges i op- eller nedadgående retning (inden for den fastsatte
ramme på 1 til 10 år), hvis der i den konkrete sag foreligger skærpende eller
formildende omstændigheder.   

En person, der er idømt et opholdsforbud, kan ved en senere dom idømmes yderligere
opholdsforbud, hvis betingelserne herfor er opfyldt. Et sådant yder-ligere
opholdsforbud får ligeledes virkning fra endelig dom, og der er ikke no-get til hinder
for, at der er et geografisk og/eller tidsmæssigt overlap mellem flere idømte
opholdsforbud.   

Det foreslås, at ved udståelse af fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge af
frihedsberøvende karakter forlænges opholdsforbuddet tilsvarende.   

Ordningen indebærer, at et opholdsforbud forlænges i tid i den periode, hvor den dømte
udstår den fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, som blev idømt sammen med
opholdsforbuddet, samt forlænges i tid med den periode, hvor den dømte udstår øvrige
fængselsstraffe eller andre strafferetlige retsføl-ger af frihedsberøvende karakter, når
udståelsen finder sted, mens et opholds-forbud har virkning.   

2.1.3.6. Det foreslås, at den dømte 3 år efter løsladelsen eller udskrivningen kan
forlange, at anklagemyndigheden indbringer spørgsmålet om forbuddets opretholdelse
for retten. Når særlige omstændigheder taler for det, kan justits-ministeren dog tillade,
at indbringelse for retten sker tidligere.   

Ved vurderingen af, om forbuddet bør ophæves, vil der navnlig skulle lægges vægt på,
om den dømte eksempelvis har gennemført et exit-forløb og har for-ladt det kriminelle
miljø og i øvrigt ikke har begået ny kriminalitet.   



/

- 14 -

2.1.3.7. Der kan være særlige tilfælde, hvor en person, der er idømt et opholds-forbud,
har et særligt anerkendelsesværdigt formål med at færdes eller opholde sig i det
område, som forbuddet vedrører.   

I visse tilfælde følger det af Danmarksinternationale forpligtelser, herunder Den
Europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK), at der skal være mulighed for
konkret at gøre undtagelse fra et idømt opholdsforbud, jf. nærme-re herom nedenfor
pkt. 2.1.4.   

Det foreslås på den baggrund, at politiet kan meddele tilladelse til færden eller ophold i
et område omfattet af et opholdsforbud, hvis det af særlige grunde må anses for beføjet.
Det foreslås endvidere, at justitsministeren ved en bekendtgø-relse fastsætter nærmere
regler om sådanne tilladelser.   
…

2.1.4. Forholdet til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention  
Efter artikel 2, stk. 1, i 4. Tillægsprotokol til Den Europæiske Menneskerettig-
hedskonvention (EMRK) skal enhver, der lovligt befinder sig på en stats områ-de, have
ret til inden for dette område at færdes frit og til frit at vælge sit op-holdssted. Denne ret
er dog ikke absolut. Efter artikel 2, stk. 3, kan der gøres indgreb i retten, når indgrebet
er i overensstemmelse med loven og er nødven-digt i et demokratisk samfund (krav om
proportionalitet) af hensyn til den nati-onale sikkerhed eller den offentlige tryghed, for
at opretholde den offentlige orden, for at forebygge forbrydelse, for at beskytte
sundheden eller sædelighe-den eller for at beskytte andres rettigheder og friheder.   

Det foreslåede opholdsforbud indebærer et forbud mod at færdes og opholde sig i et
eller flere nærmere afgrænsede områder i en periode fra 1 til 10 år reg-net fra endelig
dom med forlængelse ved udståelse af fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge af
frihedsberøvende karakter. Opholdsforbuddet udgør dermed et indgreb i den dømtes ret
til bevægelses- og opholdsfrihed.   

Opholdsforbuddet har til formål at styrke indsatsen mod rocker- og bandekri-minalitet
ved at fjerne den pågældende fra det eller de områder, hvor personen har begået
kriminalitet, eller hvor gruppen, som kriminaliteten er begået i til-knytning til, opholder
sig. Opholdsforbuddet skal sikre, at den pågældende ikke efter løsladelse umiddelbart
genoptager sin kriminelle tilværelse i tilknytning til gruppen i de områder, hvor den
pågældende tidligere har begået kriminalitet, eller hvor gruppen holder til. Forslaget vil
således varetage hensynene til den offentlige tryghed, opretholdelse af den offentlige
orden, forebyggelse af for-brydelse og hensynet til at beskytte andres rettigheder og
friheder.   

Justitsministeriet vurderer, at forslaget ikke går videre, end hvad der er nød-vendigt for
at varetage de nævnte hensyn.   

Ministeriet har herved lagt vægt på, at opholdsforbuddet, herunder den tids-mæssige og
geografiske udstrækning af forbuddet, idømmes af domstolene på baggrund af en
konkret vurdering, og at forbuddet idømmes som led i en straf-fedom for alvorlig
kriminalitet, som har baggrund i en voldelig konflikt mellem grupper, eller for
kriminalitet, som har relation til den pågældendes tilknytning til en gruppe, der
tilsammen står bag omfattende og alvorlig kriminalitet. Der gør sig i sådanne alvorlige
sager om bl.a. rocker- og bandekriminalitet særligt



/

- 15 -

tungtvejende hensyn gældende til at mindske risikoen for recidiv og negativ re-
socialisering og til at beskytte omgivelserne mod de store gener, som kriminali-teten
genererer. Der er herved lagt vægt på, at der er en direkte sammenhæng mellem
forbuddets geografiske udstrækning og det eller de steder, hvor krimi-naliteten er
begået, eller hvor den gruppe, som kriminaliteten har tilknytning til, opholder sig.
Opholdsforbuddet må af samme årsag anses for egnet til at va-retage hensynene bag
forbuddet, da den pågældende fjernes fra områderne.   

Ministeriet har endvidere lagt vægt på, at forbuddet ikke indskrænker den døm-tes
bevægelses- og opholdsfrihed ud over i den eller de konkrete kommuner el-ler de byer
eller bydele, som omfattes af opholdsforbuddet, og dermed mulig-heden for i øvrigt at
opretholde et almindeligt liv.   

Ministeriet har desuden tillagt det vægt, at politiet kan meddele konkrete tilla-delser til
færden eller ophold i et område omfattet af et opholdsforbud, hvis det af særlige grunde
må anses for beføjet, og at tilladelsesordningen forudsættes administreret således, at der
træffes afgørelse om at meddele tilladelse, når Danmarks internationale forpligtelser,
herunder EMRK, kræver dette, eller når det vil være nødvendigt, for at den dømte kan
opfylde visse lovbestemte plig-ter.   

Der er også lagt vægt på, at den pågældende kan forlange nødvendigheden af
forbuddets fortsatte opretholdelse indbragt for retten.   

Det er på den baggrund Justitsministeriets vurdering, at forslaget kan gennem-føres
inden for rammerne af artikel 2 i 4. Tillægsprotokol til EMRK.

Et idømt opholdsforbud kan efter omstændighederne gribe ind i andre rettighe-der end
bevægelses- og opholdsfriheden, som også er beskyttet af Danmarks internationale
forpligtelser, herunder EMRK. Det kan bl.a. være adgangen til sundhedsydelser, som
efter omstændighederne kan være beskyttet af EMRK artikel 2 eller artikel 8, retten til
privat- og familieliv, som er beskyttet af EMRK artikel 8, og retten til forsamlings- og
foreningsfrihed, som er beskyttet af EMRK artikel 11. Som anført ovenfor under pkt.
2.1.3.7 tager den foreslåe-de tilladelsesordning højde for, at der konkret kan foreligge
sådanne tungtve-jende hensyn, at der skal meddeles tilladelse til, at den pågældende
kan ophol-de sig i det område, som forbuddet vedrører. Tilladelsesordningen
forudsættes som anført administreret således, at der træffes afgørelse om at meddele
tilla-delse, når Danmarks internationale forpligtelser, herunder EMRK, kræver det-te.
Der henvises i øvrigt til bemærkningerne til den foreslåede § 79 a, stk. 3, om den
foreslåede tilladelsesordning.   

Det er på den baggrund Justitsministeriets opfattelse, at opholdsforbuddet kan
gennemføres inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser, her-under
EMRK. Det bemærkes i den sammenhæng, at Justitsministeriet ikke er bekendt med
praksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om for-holdet mellem
adgangen til at give opholdsforbud efter artikel 2 i 4. Tillægs-protokol og retten til
familieliv efter EMRK artikel 8 i en situation, hvor der gives et opholdsforbud for et
område, hvor en person har bopæl sammen med sin familie.”



/

- 16 -

Bemærkningerne til § 79 a i samme lovforslag indeholder en beskrivelse af betingelserne for

at idømme opholdsforbud, som i det væsentlige svarer til beskrivelsen i lovforslagets

almindelige bemærkninger. Om opholdsforbuddet fremgår endvidere bl.a. (a.st., s. 16-19):   

”Vurderingen af, om den dømte har tilknytning til gruppen i bestemmelsens forstand,
beror i første række på et politifagligt skøn.   

I den forbindelse vil der bl.a. kunne lægges vægt på, om personen er iagttaget i
forbindelse med gruppens arrangementer eller har båret beklædning, udsmyk-ning eller
lignende med symboler eller tekst med tilknytning til den pågælden-de gruppe. Der vil
også kunne lægges vægt på, om personen i gentagne tilfælde er iagttaget sammen med
andre personer tilknyttet gruppen. På samme måde vil eksempelvis tatoveringer og
tilkendegivelser, herunder på sociale medier eller lignende, kunne indgå i vurderingen
af den pågældendes tilknytning til grup-pen. Der vil endvidere kunne lægges vægt på
eventuelt materiale tilhørende gruppen, f.eks. dokumenter, bøger, regnskaber,
medlemslister, telefonlister, indbetalinger, fotos, videoer mv., der viser, at personen har
en tilknytning til den pågældende gruppe af personer. Herudover vil der også kunne
lægges vægt på, om den pågældende er dømt for at have begået strafbare forhold
sammen med andre personer tilknyttet gruppen.   
…

Det er ikke muligt præcist at angive, hvornår en lovovertrædelse har relation til den
dømtes tilknytning til gruppen. Det vil bero på en konkret vurdering af den begåede
lovovertrædelse, herunder af overtrædelsens karakter, hvor den er fo-retaget, og om den
er begået sammen med andre, der har tilknytning til grup-pen. Det må antages, at der i
mange tilfælde vil være tale om kriminalitet i form af organiseret hashhandel,
besiddelse af våben, vidnetrusler, afpresning i form af beskyttelsespenge og
personfarlig kriminalitet, herunder grov vold.   
…

Et opholdsforbud indebærer efter den foreslåede § 79 a, stk. 2, at den dømte ik-ke må
færdes og opholde sig i et eller flere nærmere afgrænsede områder, hvor den
pågældende lovovertrædelse er begået, eller hvor den gruppe af personer, jf. § 81 a eller
§ 79 a, stk. 1, 2. pkt., som den domfældte er tilknyttet, opholder sig.   
…

Det er imidlertid ikke tilsigtet, at et opholdsforbud skal være til hinder for fær-den og
ophold, der udelukkende skyldes nødsituationer, herunder den pågæl-dendes eller
dennes nærmeste pårørendes akutte henvendelse til et hospital.   

Den pågældende vil straks skulle forlade området, når nødsituationen er afslut-tet.
Forsat færden eller ophold efter dette tidspunkt vil være en overtrædelse af
opholdsforbuddet.

Et opholdsforbud vil indebære et forbud mod at bosætte sig i det område, der er
omfattet af forbuddet. Opholdsforbuddet vil således i praksis indebære et på-bud til den
pågældende om at bosætte sig uden for det område, som opholds-



/

- 17 -

forbuddet omfatter. Dette gælder dog ikke, hvis der undtagelsesvist er grundlag for at
meddele tilladelse efter den foreslåede § 79 a, stk. 3, jf. herom nedenfor.

Et opholdsforbud skal som udgangspunkt omfatte den eller de kommuner, hvor den
pågældende lovovertrædelse er begået. Herudover kan der gives et op-holdsforbud i
den eller de kommuner, hvor den gruppe af personer, jf. § 81 a eller det foreslåede § 79
a, stk. 1, 2. pkt., som den dømte er tilknyttet, opholder sig.

Det vil navnlig bero på et politifagligt skøn, hvor en gruppe af personer anses for at
opholde sig. I den forbindelse vil der bl.a. kunne lægges vægt på politiets observationer,
ransagninger, afhøringer mv. Det er ikke kun gruppens formelle opholdssted i form af et
klubhus mv., der skal anses som gruppens opholdssted. Også steder eller områder, hvor
gruppen i praksis samles og f.eks. udøver ne-gativ påvirkning, herunder i form af
kriminalitet, vil skulle anses som gruppens opholdssted.

I vurderingen af den nærmere afgrænsning af opholdsforbuddet, herunder om forbuddet
skal omfatte mere end én kommune, f.eks. både den kommune, hvor forholdet er
begået, og den kommune, hvor gruppen opholder sig, vil der navn-lig skulle lægges
vægt på karakteren, omfanget og grovheden af den begåede kriminalitet, herunder om
den begåede kriminalitet har forbindelse til en kon-flikt mellem forskellige grupper,
f.eks. hvor der bliver kæmpet om territoriet i forhold til hashhandel.   

Der vil endvidere skulle lægges afgørende vægt på, hvor forbuddet mest effek-tivt
forhindrer, at den pågældende genoptager sine kriminelle aktiviteter.

Hvis der er tale om en geografisk stor kommune med en eller flere større byer eller en
kommune, der hovedsageligt består af tæt bebyggede områder, og hvor det er tydeligt,
at den pågældendes kriminalitet og/eller gruppe hører til i en be-stemt by eller bydel,
kan retten i stedet for hele kommunen begrænse opholds-forbuddet til alene en eller
flere byer eller bydele, hvis en bredere udstrækning konkret vurderes ikke at stå i
rimeligt forhold til den begåede kriminalitet. Der kan endvidere gives et opholdsforbud,
der alene omfatter dele af to kommuner, hvis f.eks. gruppen opholder sig omkring og
eventuelt på begge sider af kom-munegrænsen.

Hvis der er tale om en geografisk stor kommune med en eller flere større byer eller en
kommune, der hovedsageligt består af tæt bebyggede områder, og hvor det er tydeligt,
at den pågældendes kriminalitet og/eller gruppe hører til i en be-stemt by eller bydel,
kan retten i stedet for hele kommunen begrænse opholds-forbuddet til alene en eller
flere byer eller bydele, hvis en bredere udstrækning konkret vurderes ikke at stå i
rimeligt forhold til den begåede kriminalitet. Der kan endvidere gives et opholdsforbud,
der alene omfatter dele af to kommuner, hvis f.eks. gruppen opholder sig omkring og
eventuelt på begge sider af kom-munegrænsen.
…

Det foreslås i § 79 a, stk. 3, at politiet kan meddele tilladelse til færden eller ophold i et
område omfattet af et forbud efter stk. 1, hvis det af særlige grunde må anses for
beføjet. Tilladelsesordningen indebærer, at den pågældende på



/

- 18 -

forhånd og på eget initiativ skal søge om tilladelse, og at den pågældende ikke lovligt
kan færdes i et område omfattet af et opholdsforbud efter den foreslåede bestemmelse,
før der eventuelt måtte være meddelt en sådan tilladelse. Tilla-delsesordningen
forudsættes administreret restriktivt, således at der som ud-gangspunkt kun meddeles
tilladelse, når Danmarks internationale forpligtelser, herunder EMRK, kræver dette,
eller når det vil være nødvendigt, for at den dømte kan opfylde visse lovbestemte
pligter, jf. i øvrigt herom nedenfor.
…

Hensynet til den dømtes privat- og familieliv vil i visse tilfælde også kunne ud-gøre en
særlig grund i bestemmelsens forstand. Der vil f.eks. kunne være tale om enkeltstående
eller sjældent forekommende begivenheder af særlig betyd-ning vedrørende de
nærmeste pårørende som f.eks. begravelse, alvorlig syg-dom eller tilstedeværelse i
forbindelse med en ægtefælles, samlevers eller kæ-restes fødsel af et fælles barn. Ved
nærmeste pårørende forstås normalt perso-nens ægtefælle, faste samlevende, forældre,
børn og søskende. Omvendt vil deltagelse i mere almindeligt eller hyppigt
forekommende familiebegivenheder som f.eks. fødselsdage, højtider eller uformelle
sammenkomster mv. som det klare udgangspunkt ikke udgøre en særlig grund i
bestemmelsens forstand.   

Som anført ovenfor vil et opholdsforbud i de tilfælde, hvor den pågældende forud for
dommen måtte være bosat i det område, som et opholdsforbud omfat-ter, i praksis
indebære et påbud til den pågældende om at flytte uden for det område, som
opholdsforbuddet omfatter.   

Hvor den pågældende bor alene eller sammen med personer, som ikke er den
pågældendes nærmeste pårørende, vil hensynet til at undgå recidiv og hensynet til
omgivelserne, hvor kriminaliteten er begået, efter Justitsministeriets opfat-telse som det
klare udgangspunkt vægte højere end den pågældendes mulighed for at opretholde sin
bopæl i et område, som er omfattet af et opholdsforbud. Der vil derfor som det klare
udgangspunkt ikke kunne meddeles tilladelse til ophold i egen bolig i disse tilfælde.   

Hvor den pågældende har bopæl sammen med sine nærmeste pårørende, skal der
foretages en afvejning af hensynet til familielivet over for hensynet til ka-rakteren og
grovheden af den kriminalitet, som har begrundet opholdsforbud-det, samt risikoen for
recidiv. Der vil også skulle lægges betydelig vægt på, om opretholdelse af bopælen kan
ske, uden at den pågældende vil komme til at op-holde sig i det specifikke område
inden for opholdsforbuddets anvendelsesom-råde, hvor gruppen af personer, som den
pågældende er tilknyttet, opholder sig. Hvis opretholdelse af bopælen indebærer, at den
pågældende vil komme til at opholde sig i netop det område, vil det med betydelig vægt
tale for, at bopælen ikke kan opretholdes. Det vil bl.a. også være relevant at lægge vægt
på, hvor lang tid husstanden har været etableret, hvorvidt en ægtefælle eller samlever
havde kendskab til kriminalitet, der var begået forud for etableringen af forhol-det,
hvorvidt der er hjemmeboende børn og i givet fald deres alder samt børne-nes bedste
interesser og velbefindende. Udøver den pågældende således et fa-milieliv med en
samlever eller ægtefælle med fælles mindre, hjemmeboende børn vil dette være
forhold, som med betydelig vægt taler for, at der meddeles tilladelse med henvisning til
EMRK artikel 8. I sådanne situationer vil der så-ledes skulle meddeles tilladelse,
medmindre særdeles tungtvejende hensyn taler herimod. Det vil f.eks. kunne være
tilfældet, hvis den pågældende er dømt for



/

- 19 -

meget alvorlig kriminalitet (f.eks. drab) og samtidig har opretholdt kontakten til sin
gruppering.   

Hvis de ovennævnte familiemæssige forhold er til stede på tidspunktet for
domsafsigelsen, kan retten også, ved idømmelse af en kortere ubetinget fæng-selsstraf,
tage hensyn hertil ved fastsættelsen af den geografiske udstrækning af
opholdsforbuddet, således at den dømte kan opholde sig i og omkring bopælen. Hvis
der derimod er tale om idømmelse af en længerevarende fængselsstraf, bør retten ikke
tage et sådant hensyn, idet de familiemæssige forhold vil kunne ændre sig i løbet af den
periode, hvor den pågældende afsoner fængselsstraf-fen, og forholdet bør derfor
reguleres gennem konkrete tilladelser.”

Landsrettens begrundelse og resultat

Skyldspørgsmål

Tiltalte har erkendt, at han i tiltaleperioden solgte hash fra informationsskuret på Christia-nia,

men har bestridt at han solgte hash i forening med andre som led i den organiserede

hashhandel på Christiania.

Af fotos og videooptagelser af handler fra informationsskuret fremgår bl.a., at tiltalte sjæl-

dent var alene om handlerne, at såvel tiltalte som andre sælgere hentede hash fra et lager i en

busk over for informationsskuret, og at tiltalte og øvrige sælgere udvekslede både hash og

penge. I informationsskuret fandt politiet vagtplaner med opdeling af dagen i tre tidsin-

tervaller og med angivelse af tiltaltes Kaldenavn. Ifølge de afgivne forklaringer fra

polititjenestemændene anser politiet på baggrund af flere kildeefterretninger tiltalte for at

være ejer af Hashbod nr. på Christiania, og tiltalte er i lighed med flere af de øvrige sæl-gere

fra informationsskuret tidligere straffet for salg af hash som led i den organiserede

hashhandel på Christiania.     

På denne baggrund og efter de af polititjenestemændene i øvrigt afgivne forklaringer om den

organiserede hashhandel på Christiania finder landsretten det bevist, at tiltaltes salg af hash

skete i forening med andre sælgere og som led i den organiserede hashhandel på Christiania.

Tiltalte er derfor også strafferetlig ansvarlig for de hashhandler, som andre sælgere foretog i

samme tidsrum, som han selv solgte hash i.  

Efter de foreliggende oplysninger sammenholdt med de af politiassistenterne Vidne 1 og

Vidne 2 afgivne forklaringer må det endvidere lægges til grund, at politiet i tiltaleperioden

registrerede i alt 8.835 hashhandler fra informationsskuret og fore-tog 95 stikprøver heraf ved

at kontrolstandse købere efter forud fastlagte kriterier, som



/

- 20 -

skulle sikre et repræsentativt udsnit af de gennemførte handler. Kontrolstandsningerne blev

foretaget til brug for en beregning af den gennemsnitlige mængde hash pr. handel. Bereg-

ningen viste, at der i gennemsnit blev solgt 4,42 gram hash pr. handel.

Også efter bevisførelsen for landsretten findes tiltalte herefter skyldig i overensstemmelse

med anklageskriftet.  

Straf

Straffen nedsættes til fængsel i 1 år og 6 måneder, jf. lov om euforiserende stoffer, § 3, stk. 1,

jf. § 2, stk. 4, jf. bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 30, stk. 1, jf. § 3, jf. bilag 1, liste

B, nr. 59 (tidl. de i byrettens dom angivne bestemmelser).

Konfiskation

Efter sagens udfald, politiets oplysninger om salgsprisen for hash og en antaget fortjeneste på

10% pr. person tiltrædes byrettens bestemmelse om, at der hos tiltalte konfiskeres 26.653 kr.,

jf. straffelovens § 75, stk. 1.   

Opholdsforbud

Betingelserne i § 79 a, stk. 1, 2. pkt.

Efter straffelovens § 79 a, stk. 1, 2. pkt., kan den, som idømmes ubetinget fængselsstraf for

overtrædelse af bl.a. lov om euforiserende stoffer, og som har tilknytning til en gruppe

personer, der tilsammen står bag omfattende og alvorlig kriminalitet, ved dommen gives

opholdsforbud, når overtrædelsen har relation til den dømtes tilknytning til gruppen. Det er et

krav i lovforarbejderne, at den lovovertrædelse, der er omfattet af § 79 a, stk. 1, 2. pkt., i sig

selv ville have medført en ubetinget frihedsstraf af mindst 3 måneders varighed, hvilket krav

er opfyldt i denne sag.

Efter de foreliggende oplysninger om den organiserede hashhandel på Christiania, herun-der

de af polititjenestemændene afgivne forklaringer herom, lægger landsretten til grund, at der

inden for et afgrænset område på Christiania, som benævnes ”Green Light District ”, og som

er beliggende omkring ”Pusherstreet ”, i en årrække har været og fortsat bliver solgt

cannabisholdige produkter fra hashboder. Der er 35 hashboder, og adgangen til at eje en bod

er forbeholdt christianitter. De ledende aktører i den organiserede hashhandel på Chri-stiania

udgøres af ejerne af boderne og betroede medarbejder, som i mange år mere eller mindre har

været de samme personer. Antallet af boder har stort set været det samme gen-



/

- 21 -

nem de seneste år, ligesom personalet i boderne, der er tildelt forskellige roller som f.eks.

sælger, ”pengemand ” og ”løber ”, med visse udskiftninger også har været det samme. De

ledende aktører afholder jævnligt ”fittermøder ”, hvor de drøfter og aftaler fælles retnings-

linjer, herunder om hashbodernes placering og udformning, åbningstider, prissætning, for-bud

mod salg af hårde stoffer og organisering af vagtvirksomhed. Det er udelukkende per-soner

med tilknytning til de ledende aktører, som på Christiania kan sælge cannabisholdige

produkter eller på anden vis tage del heri.

Landsretten lægger endvidere til grund, at hashhandlen, som efter den delvise nedlukning af

Christiania grundet Covid-19 foregik fra informationsskuret ved Grå Hal, primært blev

foretaget af ejerne af hashboderne, hvoraf mange ligesom tiltalte tidligere er straffet for salg

af hash som led i den organiserede hashhandel på Christiania, herunder i forbindelse med

”Operation Nordlys ”.   

I forbindelse med ”Operation Nordlys ” blev tiltalte ved Østre Landsrets ankedom af 18. april

2016 idømt fængsel i 2 år og 6 måneder bl.a. for i en periode på ca. 6 måneder i 2013 som

fast tilknyttet Hashbod nr. som sælger at have solgt ikke under 83 kg hash og hashpro-dukter

som led i den organiserede hashhandel på Christiania.

Landsretten finder det på denne baggrund bevist, at det er en gruppe af personer, som til-

sammen står bag den organiserede hashhandel på Christiania, at tiltalte har tilknytning til

denne gruppe, og at hans kriminalitet i nærværende sag har relation til hans tilknytning til

gruppen. Landsretten finder herefter, at betingelserne i straffelovens § 79 a, stk. 1, 2. pkt., for

at idømme ham opholdsforbud er opfyldt.   

Den geografiske og tidsmæssige udstrækning af opholdsforbuddet

Efter § 79 a, stk. 2, kan et opholdsforbud omfatte forbud mod at færdes og opholde sig i et

eller flere nærmere afgrænsede områder, hvor den pågældende lovovertrædelse er begået,

eller hvor den gruppe af personer, som den domfældte er tilknyttet, opholder sig. Efter lov-

forarbejderne er udgangspunktet, at et opholdsforbud skal omfatte den kommune, hvor

lovovertrædelsen er begået. I en kommune med tæt bebyggede områder kan et opholdsfor-

bud dog begrænses til en eller flere bydele, hvor det er tydeligt, at den pågældende krimi-

nalitet eller gruppe hører til, og hvor en bredere udstrækning konkret vurderes ikke at stå i

rimeligt forhold til den begåede kriminalitet. I praksis vil et opholdsforbud kunne indebære et

påbud til pågældende om at flytte uden for det område, som opholdsforbuddet omfatter.



/

- 22 -

Hvor den pågældende ikke bor sammen med sine nærmeste pårørende, vil hensynet til at

undgå recidiv og hensynet til omgivelserne, hvor kriminaliteten er begået, efter lovforar-

bejderne som det klare udgangspunkt vægte højere end den pågældendes mulighed for at

opretholde sin bopæl i et område, som er omfattet af opholdsforbuddet. Den præcise af-

grænsning af opholdsforbuddet, herunder dets geografiske og tidsmæssige udstrækning, vil i

øvrigt afhænge af en konkret proportionalitetsvurdering, hvor der navnlig lægges vægt på

karakteren, omfanget og grovheden af den aktuelle kriminalitet og eventuel tidligere rele-vant

kriminalitet.

Tiltalte er nu idømt fængsel i 1 år og 6 måneder ved at have solgt ca. 8 kg hash på Christi-

ania som led i den organiserede hashhandel på stedet. Som nævnt er tiltalte ved Østre

Landsrets ankedom af 18. april 2016 straffet med fængsel i 2 år og 6 måneder for i betyde-

ligt omfang at have begået tilsvarende grov kriminalitet. Tiltalte har under afsoningen af

sidstnævnte dom gennemført kokkeuddannelsens grundforløb, og efterfølgende har han været

i virksomhedspraktik som bygningsmaler. Han har to børn på 17 og 19 år, som bor hos deres

mor på Område 1. Han har i adskillige år boet på Christiania i Område 2, som efter de

foreliggende oplysninger udgør en ikke ubetydelig del af narkotikamiljøet på Christiania, og

som ligger inden for det område, som der er spørgsmål om at forbyde ham at færdes eller

opholde sig i. Et sådant opholdsforbud vil derfor i praksis indebære, at han ikke kan

opretholde sin bopæl.   

Formålet med opholdsforbuddet er som nævnt at forebygge, at tiltalte efter sin løsladelse

genoptager sine kriminelle aktiviteter i tilknytning til gruppen af personer, der tilsammen står

bag den organiserede hashhandel på Christiania. Under hensyn hertil og til, at Område 2

udgør en ikke ubetydelig del af narkotikamiljøet på Christiania, og til at tiltalte tidlige-re er

straffet for i betydeligt omfang at have begået tilsvarende grov kriminalitet, finder landsretten

ud fra en konkret proportionalitetsvurdering, at opholdsforbuddet skal afgræn-ses i

overensstemmelse med anklagemyndighedens påstand som anført nedenfor, også selv om det

indebærer, at tiltalte ikke kan opretholde sin bopæl.

Et opholdsforbud gives på tid fra 1 til 10 år regnet fra endelig dom, jf. § 79 a, stk. 4. Efter

lovforarbejderne forudsættes opholdsforbuddet ved fængsel i mere end 1 år, men ikke over 4

år, som udgangspunkt fastsat til mellem 3 og 6 år. Under hensyn hertil og henset til længden

af den idømte fængselsstraf finder landsretten, at opholdsforbuddet passende kan fastsættes

til 4 år fra endelig dom.



/

- 23 -

I øvrigt stadfæstes dommen.

T h i  k e n d e s  f o r  r e t :

Byrettens dom stadfæstes med de ændringer, at Tiltalte straffes med fængsel i 1 år og 6

måneder, og at Tiltalte i 4 år fra endelig dom idømmes et opholdsforbud mod at færdes og

opholde sig på Christiania og i området omkring Christiania afgrænset af Overgaden Oven

Vandet – Bodenhoffs Plads – Prinsessegade (strækningen mellem Bo-denhoffs Plads og

Refshalevej) – Refshalevej – Forlandet – Norddyssen – Midtdyssen – Syddyssen –

Kløvermarksvej – Vermlandsgade – Christmas Møllers Plads – Torvegade.   

Tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.

(Sign.)