Sag om, hvorvidt der var grundlag for at tilsidesætte en afgørelse, truffet af Skatteankestyrelsen om stadfæstelse af SKAT´s afgørelse om afslag på aktindsigt i korrespondance og b... Vis mere
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Konkurs og anden insolvens;
Retspleje og civilproces;
Skat;

Retten Aarhus





Udskrift af dombogen

Anket 5.7.2017 under V.L. B-0938-17 8 afdeling
DOM

Afsagt den 20.juni 2017i sag nr. BS 8-596/2016:

Part (Saasøaer
Adresse 

mod
Skatteministeriet
Nicolai Eigtveds Gade 28
1402 København K

Sagens baggrund og parternes påstande

Denne sag, der er anlagt ved Retten i Aarhus den 30. marts 2016, angår
spørgsmålet, om der er grundlag for at tilsidesætte en afgørelse; truffet af
Skatteankestyrelsen om stadfæstelse af SKAT s afgørelse om afslag på ak -
tindsigt i korrepondance 0g bilag mellem et konkursbo og SKAT om udbe -
taling af negativ moms.

Sagsøgeren  har nedlagt påstand om, at sagsøgte Skattemini -
steriet tilpligtes at meddele sagsøgeren aktindsigt i korrespondance og bilag
mellem kuratorerne i sagsøgerens tidligere konkursbo og Skat vedrørende
udbetaling af negativ moms ved boets afslutning, herunder Skats afgørelse
af 28.1.2016 om godkendelse af udbetaling af negativ moms på kr. 98.703.

Sagsøgte Skatteministeriet har nedlagt påstand om frifindelse.

Oplysningerne i sagen

Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retspleje -
lovens 8 218 a, stk. 2

 blev ved dekret, afsagt den 26. maj 2014 af Skifteretten i
Aarhus, erklæret konkurs 0g med fristdag den 26. marts 2014. Ikurators re-
degørelse af 4. september 2015 hedder det:


 overdrog den 20. maj 2014 sine anparter i Advokatkonto-
ret..til  Købesummen var fastsat til kr. 1,
og blev berigtiget kontant.

Det fremgår af overdragelsesaftalen; at købesummen er fastsat med ud-

gangspunkt i det seneste regnskab for Advokatkontoret._ hvor der imidler-
tid er medtaget aktiver for kr. 2.046.564,- Henset hertil samt det faktum at
virksomheden 10 måneder tidligere vr overdraget for kr. 1 mio., 0g at
 fo-
restående konkurs, er det kuratellets opfattelse, at overdragelsen er en om-
stødelig gavedisposition; jf. konkurslovens 88 64 og 74.

Da der imidlertid ikke i boet er midler til at foretage nærmere undersøgelse i
denne anledning, 0g da ingen kreditor har ønsket at stille sikkerhed for om -
kostningerne eller at forfølge et eventuelt tilgodehavende, har kuratellet
stoppet arbejdet i den forbindelse.

Vedrørende moms er anført:


Konkursboet er ikke momsregistreret, men vil blive momsregistreret i for-
bindelse med boets afslutning med henblik på at opnå momsrefusion vedrø-
rende afholdte udgifter. SKAT har forhåndstilkendegivet, at boet vil opnå
momsrefusion.

Iboregnskabet er det anført, at  drev momspligtig virksom-
hed, hvorfor der kan opnås momsrefusion; og som negativt momstilsvar er
opgovet 98.703,00 kr.

Imail af 22. oktober 2015 til kurator anmodede  om at få til-
sendt kopi af kuratellets regninger i forbindelse med boets afslutning samt
aktindsigt i den korrespondance, der havde været med SKAT.

Imail af 2. november 2015 til  anførte kurator, at boregnska -
bet var stadfæstet af skifteretten 0g ankefristen udløbet og derfor endeligt af-
sluttet, hvorfor henvendelser om boet måtte ske til skifteretten.

Ibrev af 2. februar 2016 meddelte SKAT afslag på en anmodning fra
 om aktindsigt.

Ibrevet hedder det blandt andet:


Du har den 20. januar 2016 sendt en mail til SKATs Inddrivelsesafdeling 0g
bedt om aktindsigt i følgende:

Aktindsigt i de bilag, der vedrører momsrefusion på kuratorsalæret i forbin-
delse med boets afslutning. Det gælder  også foruden i henseende til kurators
regning til korrespondance; der har været ført imellem kurator 0g Skat ved-
rørende mulighed for momsrefusion i det hele taget.

Afgørelse

Side 3/10 
STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D25Vi kan ikke  give dig aktindsigt i de ønskede oplysninger efter  forvaltnings- 
lovens bestemmelser, da du ikke anses for at være p art i sagen. Kravet om, 
at du skal være part, fremgår af forvaltningslovens  § 9. 
Vi kan heller ikke give dig aktindsigt efter offent lighedsloven. Grunden til 
dette er, at pligten til at meddele aktindsigt efte r offentlighedslovens § 35 er 
begrænset af særlige tavshedspligtbestemmelser. For  SKAT gælder en sær- 
lig tavshedspligtsbestemmelse efter skatteforvaltni ngslovens § 17. 
... 
Begrundelse 
Ifølge forvaltningslovens § 9, stk. 1, kan den, der  er part i en sag, hvori der 
er eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltn ingsmyndighed, forlange at 
blive gjort bekendt med sagens dokumenter. 
En part er enhver, som har en konkret, væsentlig, d irekte og individuel retlig 
interesse i sagens afgørelse. En person, som kun bl iver indirekte berørt af af- 
gørelsen, er ikke part. 
Du oplyser, at du er taget under konkursbehandling ved dekret af 26. maj 
2014 og at konkursen er endeligt afsluttet den 2. o ktober 2015. 
Konkursen betyder at råderetten over konkursboets a ktiver og passiver alene 
ligger hos kurator jf. konkurslovens §§ 29 og 30. D et er således alene kura- 
tor, der kan handle på vegne af konkursboet og som følge heraf har kurator 
partsstatus i evt. forhold vedrørende konkursboet -  herunder angivelse af 
moms. 
Du vurderes ikke at have en sådan konkret, væsentli g eller direkte interesse i 
konkursboets momsangivelser eller momsforhold i øvr igt, at du kan anses 
for part i oplysningerne, jf. forvaltningslovens § 9. 
Da du efter SKATs opfattelse ikke kan anses for at være part efter forvalt- 
ningsloven, behandles anmodningen i stedet efter of fentlighedslovens be- 
stemmelser om aktindsigt for ikke-parter. 
Efter offentlighedslovens § 7, stk. 1, kan enhver f orlange at blive gjort be- 
kendt med dokumenter, der er indgået til eller opre ttet af en myndighed som 
led i administrativ sagsbehandling i forbindelse me d dens virksomhed. Ret- 
ten til aktindsigt er dog begrænset af de undtagels er, der fremgår af offent- 
lighedslovens §§ 19-35. 
Det fremgår af offentlighedslovens § 35, at pligten  til at meddele oplysnin- 
ger er begrænset af særlige bestemmelser om tavshed spligt fastsat ved lov 
eller med hjemmel i lov. 
Reglerne om tavshedspligt på skattemyndighedernes o mråde følger af skat- 
teforvaltningslovens § 17. I medfør af skatteforval tningslovens § 17, stk. 1,

skal skattemyndighederne iagttage ubetinget tavshed over for uvedkommen -
de med hensyn til oplysninger om en fysisk eller en juridisk persons økono-
miske; erhvervsmæssige eller privalivet tilhørende forhold, som de under
varetagelsen af deres arbejde bliver bekendt med.

Tavshedspligten fortolkes restriktivt i forhold til private; herunder pressen.
SKAT må derfor ikke uden særlig lovhjemmel udlevere oplysninger omfat -
tet af tavshedspligten til andre private end den; der har afgivet oplysningen
eller den, som oplysningen omhandler.

Det skal i forbindelse med behandlingen af en anmodning om aktindsigt
overvejes; om der kan gives aktindsigt i dokumenter 0g oplysninger i videre
omfang end der følger af offentlighedslovens 88 23-35.Der kan gives ak-
tindsigt i videre omfang, medmindre det vil være i strid med anden lovgiv-
ning herunder regler om tavshedspligt m.v jf. offentlighedslovens $ 14,
stk. 1.

Inærværende sag kan der ikke gives meraktindsigt efter 8 14, stk. 1, idet
dette vil være i strid med SKATs ubetingede tavshedspligt efter skattefor-
valtningslovens 8 17, stk. 1-

Afgørelsen blev indbragt for Skatteankestyrelsen; der den 8. marts 2016
stadfæstede SKAT's afgørelse.

 indbragte SKAT $ afgørelse for Landsskatteretten; der den
13.maj 2016 afviste klagen; da "klageren ikke har vedlagt den afgørelse; der
klages over, jf. skatteforvaltningslovens 8 35a, stk. 7" _

Parternes synspunkter

Parterne har i det væsentlige gentaget de anbringender, der er fremsat i på -
standsdokumenterne. Heraf fremgår:

Sagsøgeren har til støtte for sin påstand gjort gældende, at sagsøgeren blev
erklæret konkurs ved Skifteretten i Aarhus den 26.5.2014, 0g advokaterne
Boris Frederiksen og Pernille Bigaard, begge København; blev udpeget til
kuratorer i boet.

På tidspunktet for konkursdekretets afsigelse drev sagsøgeren ikke moms -
pligtig virksomhed, idet sagsøgeren pr. 1.7.2013 havde overdraget den af
sagsøgeren igennem mange år personligt drevne advokatvirksomhed til
nu 


Den personlige advokatforretning havde været momsregistreret under
 hvilket cvr.nr. ophørte i forbindelse med konkursen. Advokat-
selskabet blev fra virksomhedens overdragelse dertil momsregistreret med

Side 5/10 
STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D25eget cvr.nr. 
Den 4.9.2015, jfr. sagens bilag 1, udarbejdede kura torerne en redegørelse i 
boet i medfør af Konkurslovens § 148, stk. 2 og § 2 39. I redegørelsen omtal- 
te kuratorerne en lang række forhold vedrørende sag  af aktiver m.v. forud 
for konkursen og mulige omstødelige forhold, og ind stillede boet afsluttet i 
medfør af Konkurslovens § 143, idet ingen kreditore r havde villet bekoste 
retssager til forfølgelse af de påpegede mulige oms tødelige forhold m.v. Det 
fremgik af redegørelsen, at der ikke i bobehandling sperioden var blevet ud- 
foldet momspligtige aktiviteter, og at de foretagne  undersøgelser af salg af 
aktiver og mulige omstødelige forhold i det hele ve drørte sagsøgerens priva- 
te sfære. 
Herefter sluttedes boet den 2.10.2015 i medfør af K onkurslovens § 143. 
Sagsøgeren har efter boets afslutning ønsket at for følge spørgsmålet om, 
hvorvidt Skats anerkendelse af refusion til boet af  negativ moms er lovmed- 
holdelig og i overensstemmelse med Skats praksis, o g har i forbindelse her- 
med søgt aktindsigt i Skats afgørelse af 28.1.2016,  kuratorernes korrespon- 
dance med Skat om spørgsmålet og kuratorernes regni nger til boet. 
Skat har meddelt sagsøgeren afslag på aktindsigt, b åde efter Forvaltningslo- 
vens § 9, stk. 1 og Offentlighedslovens § 7, stk. 1 , dels begrundet i, at sagsø- 
geren ikke har kunnet anses som part i sagen, og de ls begrundet i begræns- 
ning i adgangen til aktindsigt efter Offentlighedsl oven henset til Skattemyn- 
dighedernes tavshedspligt i medfør af Skatteforvalt ningslovens § 17 overfor 
uvedkommende. 
Sagsøgeren har til Landsskatteretten påklaget Skats  afgørelse af 28.1.2016 
om udbetaling af negativ moms, men Landsskatterette n har den 13.5.2016 
(nyt bilag 6) afvist at behandle klagen, da sagsøge ren af gode grunde, som 
krævet i Skatteforvaltningslovens § 35 A, stk. 3, i kke har kunnet vedlægge 
klagen, den påklagede afgørelse, da Skatteankestyre lsen ikke i forbindelse 
med sagens behandling har ønsket at bidrage til afh jælpning af dette pro- 
blem med fremlæggelse af afgørelsen. 
Under nærværende retssag skal der herefter tages st illing til, om Skat med 
rette har nægtet sagsøgeren aktindsigt i de omhandl ede bilag, dels i medfør 
af Forvaltningslovens § 9, stk. 1, og dels i medfør  af Offentlighedslovens § 
7, stk. 1, jfr. Skatteforvaltningslovens § 17. 
Ad Forvaltningslovens § 9, stk. 1: Efter Forvaltnin gslovens § 9, stk. 1 kan 
den, der er part i en sag, hvori der er eller vil b live truffet afgørelse af en 
Forvaltningsmyndighed forlange at blive gjort beken dt med sagens doku- 
menter. 
Afgørende efter denne bestemmelse bliver det hereft er, om sagsøgeren kan

Side 6/10 
STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D25betragtes som part i sagen vedrørende udbetaling af  negativ moms til sagsø- 
gerens tidligere konkursbo. 
Partsbegrebet er ikke nærmere defineret i loven, me n efter pkt. 51 i Vejled- 
ning nr. 11740 af 4.12.1986 om Forvaltningsloven, a nses partsbegrebet i § 9, 
stk. 1, at omfatte ansøgere og klagere og andre, de r har en væsentlig interes- 
se i sagens udfald. 
Det gøres gældende, at sagsøgeren er omfattet af si dste led i denne udtalelse. 
Det gøres således nærmere gældende, at efter boets afslutning er den eneste 
part, der har interesse i at forfølge spørgsmålet s agsøgeren, og at spørgsmå- 
let om momsrefusionens berettigelse øver direkte in dflydelse på, hvilke be- 
løb sagsøgeren fortsat hæfter for efter konkursboet s afslutning. 
Det må bero på en misforståelse fra Skats side, når  det derfra er hævdet, at 
alene sagsøgerens konkursbo har haft retsevne vedrø rende det pågældende 
spørgsmål, idet der selv under boets behandling som  bekendt består en sub- 
sidiær søgsmåls-klagekompetence med heraf følgende retsevne for skyldne- 
ren i medfør af konkurslovgivningen, jfr. herved og så Konkurslovens § 138. 
Selv under boets behandling har sagsøgeren derfor h aft retsevne til at forføl- 
ge alle spørgsmål, som kurator ikke selv har ønsket  at dyrke, herunder at 
fortsætte retssager anlagt forud for konkursen, og som kurator ikke har ønsk- 
et at indtræde i. Dette har bl.a. manifesteret sig ved, at sagsøgeren selv har 
videreført 2 retssager ved Højesteret, afgjort ved domme afsagt henholdsvis 
den 25.8. og den 8.12.2015. 
Ad Offentlighedslovens § 7, stk. 1, jfr. herved lov ens § 35 og Skatteforvalt- 
ningslovens § 17: 
Efter Offentlighedslovens § 7, stk. 1, har enhver r et til aktindsigt i dokumen- 
ter, der vedrører sager, der er under behandling ho s det offentlige. Efter lo- 
vens § 35 kan pligten til at meddele oplysninger do g være begrænset af sær- 
lige bestemmelser om tavshedspligt fastsat ved lov eller med hjemmel i lov 
for personer, der virker i offentlig tjeneste eller  hverv. Skatteforvaltningslo- 
vens § 17 indeholder en sådan begrænsning i adgange n til aktindsigt efter 
Offentlighedsloven, idet Skattemyndighederne skal i agttage ubetinget tavs- 
hed overfor uvedkommende med hensyn til oplysninger  om en fysisk eller 
juridisk persons økonomiske erhvervsmæssige eller p rivatlivet tilhørende 
forhold. Til uvedkommende må Skattemyndighederne så ledes ikke udlevere 
oplysninger omfattet af tavshedspligten til andre, end den der har afgivet op- 
lysningen eller den som oplysningen er om, medmindr e der foreligger særlig 
lovhjemmel. 
Spørgsmålet er herefter, om sagsøgeren kan betragte s som uvedkommende 
vedrørende spørgsmål, der angår behandling af sagsø gerens eget konkursbo.

De samme grunde som er anført ovenfor til støtte for; at sagsøgeren har
partsstatus i medfør af Forvaltningslovens $ 9, stk. 1, taler til fordel for, at
sagsøgeren ikke kan betragtes som uvedkommende ved forfølgning af
spørgsmål, der angår sagsøgerens eget personlige konkursbo 

Dette må særligt = gælde efter boets afslutning 0g ved forfølgning af
spørgsmål, der tilsigter at hindre ulovligheder; her i form af uberettiget ud-
betaling af negativ moms fra det offentlige til skade for Statskassen og alene
i interesse af 2 kuratorer, der ikke ved bobehandlingen i øvrigt har kunnet
skaffe dækning for påløbne boomkostninger.

Der må herved også tages hensyn til, at 'de vedkommende parter? , der burde
forfølge problematikken er de 2 tidligere kuratorer; som jo imidlertid må
anses for ganske inhabile, idet de ved den uberettigede udbetaling af den ne-
gative moms har opnået en ubegrundet berigelse af sig selv.

Sagsøgte har til støtte for sin påstand overordnet gjort gældende,
 ikke skal meddeles aktindsigt i korrespondance 0g bilag mellem
kuratorerne i  tidligere konkursbo og SKAT, hverken efter
forvaltningsloven eller offentlighedsloven. Der er således ikke grundlag for
at tilsidesætte Skatteankestyrelsens afgørelse af 8. marts 2016 (bilag 1) .

11	Aktindsigt efter forvaltningsloven
Efter forvaltningslovens $ 9, stk. 1, kan den; der er part i en sag, hvori der er
eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, forlange at bli-
ve gjort bekendt med sagens dokumenter.

 adgang til aktindsigt efter forvaltningsloven er dermed be-
tinget af, at han er part i den sag, hvor SKAT over for konkursboet traf afgø-
relse om, at boet skulle meddeles momsrefusion.

Forvaltningsloven indeholder ikke en definition af partsbegrebet. Partsbeg -
rebet skal forstås i overensstemmelse med forvaltningsrettens almindelige
partsbegreb. Herefter er det graden og arten af den pågældende persons til-
knytning til sagen; der er afgørende for, hvorvidt den pågældende skal anses
som part. Som part anses personer, der har en væsentlig, direkte, individuel
0g retlig interesse i sagens afgørelse 0g udfald. Partsbegrebet omfatter såle-
des typisk en afgørelses adressat.

SKATs afgørelse om at indrømme konkursboet negativt momstilsvar var
rettet mod  konkursbo. Ved afsigelsen af et konkursdekret
over skyldneren opstår et konkursbo, som er en selvstændig juridisk person.
Konkursboet er således ikke identisk med skylderen; jf. herved Kreditorerne
af Ulrik Rammeskov Bang-Pedersen, 2. udgave, side 75. Ved afsigelsen af
konkursdekretet mister skyldneren fuldt ud retten til at råde på vegne af kon-
kursboet, jf. konkurslovens $ 29, og det er herefter alene kurator; som kan
råde på vegne af konkursboet.

 er hverken adressat for SKATs afgørelse og har heller ikke
på anden måde en væsentlig, direkte, individuel og retlig interesse i SKATs
afgørelse der kan føre til, at han må anses for part i forvaltningslovens for-
stand.
 har heller ikke en så væsentlig afledt og indirekte interesse i
sagen, der kan begrunde partsstatus .  påståede interesse i sa-
gen består så vidt ses i at efterkontrollere, om SKAT har påset, at konkurs -
boet opfylder betingelserne for at få momsrefusion; jf. stævningen side 3,
sidste afsnit. Det tilkommer selvsagt ikke  at foretage en så-
dan kontrol af SKATs arbejde. SKATs afgørelse om momsrefusion til kon-
kursboet har	hvis nogen	positiv betydning for  idet
SKATs afgørelse betød, at der kom midler ind i boet. Det er midler, som
eventuelt kunne medføre, at kreditorernes krav mod  ville
blive nedbragt, da han personligt hæfter for gælden til kreditorerne. Den in-
teresse,  måtte have i sagen, kan derfor under ingen omstæn-
digheder føre til, at han har partsstatus .

 anmodning om aktindsigt kan derfor ikke imødekommes
efter forvaltningslovens bestemmelser.

1.2	Aktindsigt efter offentlighedsloven
Der er heller ikke grundlag for at meddele  aktindsigt efter
offentlighedsloven.

Hovedreglen efter offentlighedslovens 8 7, stk. 1, er, at enhver har ret til ak -
tindsigt. Der gælder imidlertid en række lovbestemte undtagelser herfra. En
af disse undtagelser er lovens $ 35, hvorefter pligten til at meddele oplysnin-
ger er begrænset af særlige bestemmelser om tavshedspligt fastsat ved lov
eller med hjemmel i lov for personer; der virker i offentlig tjeneste eller
hverv.

Skatteforvaltningslovens 8 17 er en sådan begrænsning 1 adgangen til ak-
tindsigt efter offentlighedsloven:. Efter skatteforvaltningslovens $ 17, stk. 1,
1. pkt., skal skattemyndighederne under ansvar efter 88 152, 152 aog 152 c-
152 f i straffeloven iagttage ubetinget tavshed over for uvedkommende med
hensyn til oplysninger om en fysisk eller en juridisk persons økonomiske; er-
hvervsmæssige eller privatlivet tilhørende forhold, som de under varetagel-
sen af deres arbejde bliver bekendt med. Der gælder således en særligt skær -
pet tavshedspligt for skattemyndighederne.

Tavshedspligten efter skatteforvaltningslovens $ 17 er med hensyn til de
omfattede oplysninger absolut og ubetinget over for uvedkommende. Begre-
bet "uvedkommende"" fortolkes restriktivt i forhold til private. Skattemyn-
dighederne må derfor ikke udlevere oplysninger omfattet af tavshedspligten
til andre private end den, der har afgivet oplysningen; eller den;, som oplys -
ningen er om, medmindre der foreligger en særlig lovhjemmel. En særlig

lovhjemmel foreligger eksempelvis; hvis den pågældende har krav på parts -
aktindsigt efter forvaltningsloven; hvilket  netop ikke har, jf.
ovenfor.

Som anført er konkursboet efter  en selvstændig juridisk per -
son, som ikke er identisk med  De oplysninger, som SKAT
blev bekendt med i konkursboets sag om momsrefusion; vedrører udeluk-
kende konkursboets forhold. Der er således ikke grundlag for at fravige det
klare udgangspunkt; hvorefter  må anses for uvedkommende
efter skatteforvaltningslovens $ 17.

 anmodning om aktindsigt kan derfor heller ikke imødekom-
mes efter offentlighedslovens bestemmelser.

Rettens begrundelse og afgørelse

Det fremgår af forvaltningslovens 8 9, stk. 1, at en part i en sag, hvor der er
eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, har aktindsigt i
sagens dokumenter. Efter forvaltningslovens regler samt forarbejderne hertil
lægger retten til grund, at man for at opfylde betingelserne for at være part
skal have en væsentlig direkte, individuel og retlig interesse i sagens afgø-
relse. SKAT's afgørelse om negativt momstilsvar er givet til 
konkursbo. Ved konkursdekretet har  jf. konkurslovens
8 29, mistet enhver ret til at råde på boets vegne, 0g konkursboet er herefter
en selvstændig juridisk person. På denne baggrund finder retten ikke; at
 har en væsentlig, direkte, individuel eller retlig interesse; der kan
føre til, at han er part. Retten finder endvidere ikke; at  har en
så væsentlig afledt og indirekte interesse, at han skal anses for part. Retten
har herved lagt vægt på, at  ønske om at kontrollere SKATs
afgørelse ikke kan begrunde partsstatus, ligesom negativt momstilsvar alene
vil kunne få positiv betydning for boet 0g  På denne bag-
grund har  ikke aktindsigt efter forvaltningslovens regler.

Det fremgår af skatteforvaltningslovens 8 17, at skattemyndighederne har et
skærpet tavshedsansvar, idet der er ubetinget tavshedspligt overfor uved-
kommende med hensyn til oplysninger om økonomiske; erhvervsmæssige
eller privalivet tilhørende forhold, som i forbindelse med arbejdet bliver
gjort bekendt med. Efter det ovenfor anførte, hvorefter konkursboet er en
selvstændig juridisk person; 0g  ikke er part, samt at oplys-
ningerne ikke er givet af ham til skattemyndighederne; 0g oplysningerne ik-
ke vedrører ham personligt, anses  i relation hertil at være u-
vedkommende, hvorfor han heller ikke jf. offentlighedsloven og skattefor-
valtningsloven kan meddeles aktindsigt.

På denne baggrund tages Skatteministeriets frifindelsespåstand til følge.

Det bemærkes om sagsomkostninger, at sagsøgte har fået medhold. Sagsøgte

er er ikke momsregistreret. Retten har ved fastsættelse af sagsomkostninger
lagt vægt på, at sagens værdi er opgjort til 98.703 kr. samt hovedforhandlin -
gens varighed.

Thi kendes for ret:

Sagsøgte Skatteministeriet frifindes.

Sagsøgeren  skal i sagsomkostninger til Skatteministeriet be-
tale 25.000 kr.