Sagen omhandler det økonomiske opgør efter sagsøgernes ansættelse hos Sagsøgte ApS
Ret: Retten i Esbjerg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Aftaler;
Ansættelsesforhold;

RETTEN 1 ESBJERG





Udskrift af dombogen

DOM

Afsagt den 17.januar 20/1 i sag nr. BS 5-1979 2009




Tyskland
OE



Tyskland
0g



Tyskland
0g



Tyskland
02



Tyskland
0g



Tyskland
04



Tyskland
0!



mod


co 

6700 Esbjerg.


0g

BS 351 2010




Tyskland
99



Tyskland
mod


c0 

6700 Esbjerg.




Sagcrncs baggrund 0g partcrncs pastande

Sagerne; der er anlagt henholdsvis den 2 dccember 2009 og den 4. marts
2010. vedrører det okonomiske opgør efter sagsogernes ansætlelse hos !



Sagsogerne har samlet ; begge sager nedlagt pastand om. at sagsøgte skal til-
pligtes at betale i ałt 708.800 kr. med rente fra sagens anlæg med den til en-
hver lid gældende procesrente til betaling sker.

Pastanden lordeler sig saledes på den enkelte sagsoger:

Sagsogle tilpligles at betale  48.533 kr, Belobet for-
renles fra sagens anlæs med den til enhver tid gældende procesrenle til bela -
Jing sker.

Sazsozle Lilpligtes at betale  75,4/1 kr. Belobel tor-
renles fra Sagens anlcg mcd den til enhver lid gældende procesrente til bela-

Jing sker.


Sagsøgte tilpligtes at bctale  Sa2eA32r ?
rentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende procesrente til beta-
ling sker.


Sagsøgte tilpligtes at betale  172.547 kr. Beløbet for-
rentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende procesrente til beta -
ling sker.

Sagsøgte tilpligtes at betale  59.762 kr. Bc-
løbet forrentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende procesrente
til belaling sker.

Sagsogte tilpligtes at betale  Qacaaer
Beløbet forrentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende proces -
rente til betaling sker.

Sagsogte tilpligtes at betale  Gcaa9
forrentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende procesrente til
betaling sker.

Sagsogte tilpligtes at belale  113.755
kr, Belobet forrentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende pro-
cesrente til betaling sker.

Sagsøgte tilpligtes at betale  77.165.50 kr. Beløbet
forrentes fra sagens anlæg med dcn til enhver tid gældende procesrente til
betaling sker;

Sagsøgte lilpligtes at betale  e Gcr
forrentes fra sagens anlæg med den til enhver tid gældende procesrente til
betal ling sker.

Sagsogerne har subsidiært pastaet sagsovte tilpligtet at betale et mindre be-
lob efter rettens skon med rente {ra sagens anlæg med den til enhver tid #æ]-
dende procesrente Lil belaling sker .


har efter sin endelive pastand pastaet frifindelse: mod
betaling af 40.347.72 kr. fordelt mellcm sagsogerne med folvende belob:

 2.064.48 kr

 11.267.90 Kr .

 Ca7cotar

 acadar

 Caocogor 5

 Caacaaar €

 Cancagar

 Cancaaar R

 8.247,80 kr, og

 Cancocor 10

Sagsøgte har nedlagt en subsidiær pastand om betaling af et mindre beløb
end det pastævnte efter rettens skøn.

Sagsøgernes påstand fremkommer saledes:



1. Krav pà manglende udbetaling af 1 spesen ı"tillæg
2. Feriegodtgørelse af manglende løntillæg
3. Krav pa optjente mcn ikke udbetalte feriepenge
4, Godtpørelse i medfor af ansættelsesbevisloven
Samlet krav i alt

 Gcaa9i

1. Krav pa manglende udbetaling af Iøn
2. Løn i opsigelsesperiode (juni 2008)
2. Feriegodtgorelse af manglende lonudbetaling
(kr. 34.545 x 12.500)
3. Krav pa optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godıgorelse i medfor af ansæættelsesbevisloven
Samlet krav ; alt

 CaaFaaAy

1. Krav pu manglende udbetali ling af lon
2. Feriegodtgorelse af manglende lontillæg (kr 14.262
s12.5 %)
3. Krav pu optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Giodtgorelse i medlor af ansættelsesbeı Isloven

Samlet krav i alt




1. Krav på manglende udbetaling af løn
2. Feriegodtgørelse af manglende løntillæg
(kr. 19.500 x 12,5 %)
3.Krav på optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtgørelse i medfør af ansættelsesbevisloven
Samlet krav i alt

 @C GC

1. Krav på manglende udbetaling af Iøn
2. Feriegodtgørelse af manglende løntillæg
(kr. 14.300 x 12,5 %)
3. Krav på optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtgørelse i medfør af ansættelsesbevisloven
Samlet krav i alt

 Dacaa9

1. Krav Pa manglende udbetaling af Ion
2. Feriegodtgørelse af manglende lontillæg
(kr. 5.700 x 12.5%)
3, Krav på optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtgørelse medfør af ansættelsesbevisloven
Samlet krav alt

 2ac2

1. Krav pa manglende udbetaling af Iøn
2. Feriegodtgorelse af manglende løntillæg
(kr. 15.750 x 12.5
3. Krav på optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtrorelse i medfør af ansættelsesbev isloven
Samlet krav ; alt



1,Krav pd manglende udbetaling af lon
2. Feriegodtgorelse af manglende kmtillæg
(kr. 49.740 : 12.5 %)
3.Krav pà optjente men ikke udbelalte leriepenge
4. Godtorelse medfor al anscttelsesbes isloven
Sumlet krav i alı



1.Krav på manglende udbetaling af Iøn
2. Feriegodtgørelse af manglende løntillæg
(kr. 25.900 x 12,5 %)
3. Krav på optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtgorelse i medfør af ansættelsesbevisloven
Samlet krav i alt



1, Krav pa manglende udbetaling af Iøn
2. Feriegodtgørelse af manglende løntillæg
(kr. 21.900 x 12,5 %)
3. Krav pà optjente men ikke udbetalte feriepenge
4. Godtgørelse i medfør af ansættelsesbevisloven
Samlet krav i alt

Sagsfremstilling

Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retspleje -
lovens $ 218 a, stk. 2

Forklaringer

 har forklaret, at han har arbejdel som chauffør for
 Han blev Rlar over det, elter at han havde
arbejdet 3 år for selskabet. Han blev ansat som folge af. at andre chaufforer
havde reklameret for virksomheden. Han fik ikke en skriftlig ansættelses-
kontrakt. Han fik at vide af  at han ville fà 2.500 euro om
måneden i Iøn. Med hensyn til ferie og tillæg fik han at vide. at han matte
holde 25 feriedage om aret. Det med feriepenge blev sagı senere. Han fik at
vide. at han havde krav pa ferie med det samme De andre chauftører havde
fået at vide. at de først skulle optjene ferie. hvorefter de ville kunne holde fe-
rie med feriepenge det følgende ar. Han har været hjemme cirka 90 % af we-
ekenderne i ansætlelsesperioden. De forste par maneder arbejdede han pri -
mært i Danmark og Italien. Han korte lastbil for lorskellize firmaer. Derelter
korte han mellem Danmark og Tyskland. Lonnen stemte aldrig. nar han fik
lonsedlen. Han ringede derfor til  Midre
hos  vedrørende Ion. Sa bler sporgsmalet afklaret. Hvis ikke sporzsma-
Jet blev afklaret. skete der ikke noget. Han kan ikke sige præcis at han ikke
fik den aftalte lon. [ den sidste tid efter nedskæringerne passede Ionnen
ikke sa tit. For det var det mere sjældent. aı lonnen ikke passede. Han kan
ikke sige. Ivor megel ferie. han € pisk har holdt pr. ar Han tror ikke. at han
har holdı de 25 dage. somn han haıde ret tıl. | an bor 7, skland.

Da  2
for  Han havdc heller ikke undcr første ansættelse en ansættelseskon-
trakt. Han kørte sjældent fra Tyskland til Italien. Lastbilen blcv oftest læsset
i Danmark. Hvis der ikke var en last fra Danmark, sa blev lastbilen læsset i
Hamborg. I cirka 20% af tilfældene var der dog last fra Danmark. Det var
det firma, som skulle have udført transporten, som kontaktede ham og gav
ham instrukser. Det var forskelligt, hvordan det skete. Nogle gange skete det
via lastbilernes kommunikations- og navigationssystem Tom-Tom. Andre
gange er der blevet disponeret fra  Esbjerg.

Lastbilen var indregistreret i Tyskland. Han har ikke kørt i dansk indregistre-
rede lastbiler. Han ved ikke; hvem der ejede lastbilerne. Inden, at han blev
ansat hos  havde han arbejdet som chauffør for ct tysk firma. Han hav -
de i den forbindelse ferie som normalt. Han fik løn under ferien; men natur-
ligvis ikke skattefri udgiftsgodtgørelse (spesen) , fordi han var hjemme i feri -
en.

Nogle gange stemte den udbetalte løn med det arbejde, han havde udført,
men for 2008 bcgyndte lonnen ikke at stemme Han gor krav på løn for 2006
og 2007 også. Han fortsatte med at arbejde trods reguleringerne af spesen.
fordi det var vanskeligt at fà arbejde andre stcder .

 Han
hørte inden ansættelsen om  gennem en bekendt 0g fandı frem til

og de aftalte at modes Tyskland  ved Kassel . Han kørte sammen
med  til Esbjerg. [ Esbjerg kom han med en chauffor, som
skulle køre en lastbil til [talien. Han kørte med som en del af sin oplæring
Det var en kølelastbil, men han kom hurtigt til at køre med containere . 1 for-
bindelse med sin oplæring kørte han med en chauffør ved navn 
 kørte i en dansk indregistreret lastbiL. Han har ogsa kørt med en
dansk chauffør ved navn  Derefter kørte han selv lastbil. Han fik al vi-	
de. at han skulle køre i en tysk lastbil. fordi han som tysk chauffør ikke måt-
te køre i Danmark i en dansk lastbil af hensyn til overenskomsten . Det var
afialt. at han skulle have en manedslon pa 2.500 euro netto. Derudover skul -
le han have udgiftsgodtgørelse (spesen) med 48 euro pr. dogn. Han fik at vi-
de. at han ikke skulle betale skat i Tyskland. og at han var forsikret i Dan-
mark. [ begyndelsen tik han at vide. at han havde krav pu ferie. Etter et ar i
2006 eller 2007 fik hun via kommunikations- og navigationssystemet Tom-
Tom besked om. at man nu skulle arbejde et ar. for man det efterfolgende ar
kunne holde ferie med lon. Det gjaldt dog ikke lor ham . men kun for de 0v-
rige ansatte. Han $ ar ansal efler dunske forhold. Han fik saledes at , ide. at
han ikkc kunne holde fri pa tyske helligdage. nar disse ikkc ousa var hellig-
dage i Danmark .

Der var ikkec fra begyndelsen altalt noget om terie. Folk lik eltertolvende at

vide; at de skulle optjene ferie det ene ar og afholde den det efterfolgende år.
Der var ikke noget problem at holde ferie. Det var et problem at få udbetalt
penge. Han har i de 3 ar, han var ansat, ikke holdt ferie. Det ses af hans løn-
sedler. Han fik at vide af '  at han skulle overholde køre- hvi-
letidsbestemmelserne. Disponenterne gav imidlertid ordre om, at han skulle
køre videre.  oplyste; at han skulle køre; ellers sà kunne han lade
lastbilen stå. Han har kørt for et firma ved navn 
Vedrørende posten valutalfakturaludlæg mm på hans Jøn-
seddel af 15. august 2005 fik han at vide; at hvis han havde talt privat i tele-
fon, så blev det trukket i løn. Vedrørende noteringen af 2 feriedage pà Iøn-
sedlen af 15.juni 2006 har han forklaret; at han ikke fik nogen forklaring på
noteringen af  T;a2 ^
ste til finanssagen; at han skulle køre så lidt som muligt i Danmark, ellers
skulle han betale skat ; Danmark .

Han gik ud fra, at det var en person; som han kunne have tillid til. der beregs
nede lønnen. Efterhanden var der dog flere og flere ting, der ikke stemte.

Han kørte lastbil til Verona; Parma. Taranto, Sydspanien, Milan. Como m.v.

Det stod i hans kontrakt; at Hamborg var arbejdsstedet. De første 2 uger kør -
te han fra Danmark til Italien; derefter kørte han conlainertransport bl.a. til
Kobenhavn.

Han holdı ferie med Iøn. Han skulle ikke optjene ferie først. Det var forst ef-
ter et år. at han fik at vide; at han skulle optjene fcrie det ene ar for at afhol-
de det det følgende år. [ hans nuværende job som chauffør har han krav på
ferie efter en måneds arbejde. Han holder ferie og far samtidig løn. Han
holdt ikke ferie. mens han arbejdede for  Han har heller ikke haft en
sygedag. Han har kun kørt og kort.

De 2 feriedage. der er registreret på lonsedlen af 15.juni 2006 skyldes. at
disponenten sagde; at der ikke var nogen transporter. Han fik at vide. at han
skulle tage hjem. Disse 2 dage er derfor blevet noleret som feriedage; Han
blev imidlertid i lastbilen for at passe på den. fordi hvis den blev afleveret.
ville den være mogbeskidt efter ferien: Det kan godt være. at der er noteret 5
feriedage på hans lonseddel af 15. august 2006. Han kan ikke huske. at han
skulle have holdt ferie 5 dage i træk . Der blev noteret feriedave. nar der ikke
var nozet arbejde  sagde. al nar der ikke var korsler om somme-
ren. så måtte de se. hvad de sa kunne core. Hvis  ringede 04
spurgte, om man kunne køre. Sà Sagde man ja. Han kan ikke sige: om der var
aftalt ferie mellem jul 0g nvtar.  er et dansk transportlirma: 1 last -
bilens indregistreringspapirer stod 
 er torbundne ,

 50/71 chaut-
for elier cn Iclelonisk samtale med  Dct var altaılcn. at han

skulle have 2.500 euro netto om maneden. [ 2007 blev han via lastbilens
kommunikations- og navigationssystemt Tom-Tom oplyst om. at der skulle
spares op. inden man kunne holde ferie. Det betød, at han. hvis han holdt le-
rie, ikke ville få Ion.

1 forbindelse med ansættelsen skrev han frem og tilbage med 
Han skrev under på nogle ting; Han var begyndt at arbejde. da ansættel-
seskontrakten blev underskrevet . Der er rigtigt. at han begyndte i august
2007. Han kan ikke huske, at ansættelseskontakten er daleret november
2007. Lønforholdene blev aftalt telefonisk. Han kan ikke huske. om der blev
talt om dansk eller tysk ferie. Han har flere gange klaget over fejl i lønnen.
Han har en gang fået de aftalte 2.500 euro netto i månedsløn. Alle andre må-
neder passede det ikke. Han klagede pr. telefon. Han fik at vide; at der ville
blive efterregnet eller ogsa. at der ikke var nogle penge. Det var 
på kontoret; der foretog efterregningen; Han har aldrig fået efterbetalt
Iøn.

Han har kørt lastbil for DSV i København 0g efier 4 måneder for et andet
firma ved navn ]-Teller Logistik. Han har kørt fra Danmark til Holland.
Tyskland, Schweiz og forskellige andre lande. Det var disponentere i de
virksomheder. som han korte for, der fortalte ham; hvor han skulle køre hen
Han kørte i tysk indregistrerede lastbiler.

Han har ikke holdı ferie under sin ansæltelse hos  Han husker ikke; om
han har holdt de 5 dages ferie. der er registreret Pa hans lønseddel af 15. no-
vember 2007. Han husker heller ikke, om han har holdt de 3 dages ferie. der
er noteret på hans lønseddel af 15. januar 2008. Det er rigtigt. at han ikke
fik den aftalte løn. Han fortsatte imidlertid med at arbejde. Han var nodt til
at forsørge sin familie; der var ikke andre job at fà. Der har været perioder;
hvor der ikke har været kørselsopgaver. Han fik ikke besked fra  Han
husker, at der var et tidspunkt mellem jul og nytar. hvor der ikke var kørsel -
sopgaver. Det var en disponent ved firmaet, som han kørte for. der meddelte.
at der ikke var yderligere kørselsopgaver; og at han godt kunne tage hjem.

 har forklaret. at han blev ansat stort set pà samme måde. som
de ovrige chauffører har forklaret om. Ansættelsen blev aftalt pr. telefon.
Han har efterfolgende via lastbilens kommunikations- og navigationssystem
Tom-Tom fået besked om. at man optjente ferie et ar. der kunne atholdes det
folgende år. Nar der ikke var noget at køre. blev man sendt hjem af det fir-
na. som man kørte for. Han er dog aldrig blevet sendt hıjem. For storstede-
lens vedkommende har han ikke faet den aftalte manedslon. Han har klaget
telefonisk over delte ıil 

De forste 6 maneder al sin ansættelse korte han primært fra Danmark til Ita-
lien. Derelter korte Ira Danmark til 7?skland. Det var disponenten hos de
tirmaer . som han korte tor. der gaı ham instrukser om korslerne. Det torstc
ar. han arbejdede lor  holdt han ikke lerie. Derclter har han holdt terie

og fået løn. Det var aftalen. at hvis han ikke afholdt den optjente ferie i Iøbet
af året, skulle feriepengene udbetales det folgende ar i marts eller maj Det
skete ikke. Han husker ikke; at han skulle have holdt 10 dages ferie. saledes
som det er angivet på lønsedlen af 15.juni 2007.

Selv om han ikke fik den afialte Iøn. fortsatte han med at arbejde for 
fordi der ikke var andet arbejde at fà. Hvis han selv sagde op; ville han efter
tyske regler fà en karenstid på 3 måneder. Han har ikke hørt, at taksterne for
udgiftsgodtgørelse (spesen) er blevet ændret. Han kunne se det pa sine løn-
sedler. Han accepterede det imidlertid ikke. Han ringede til 
Han fik at vide; at der var ordrenedgang; og at  ikke kunne betale sam-
me takst længere. Han fik mundtligt at vide, at spesentaksterne ville blive
sat op igen. Han accepterede derfor nedsættelsen indtil videre.

 har som vidne forklaret; at han har været personaleansvarlig
 chauffø-
[EI.  står for  Virk1ATSoa Vidnel Det er en virksomhed, der er grundlagt i
Kassel i 2000. Han var direktor  7 
var i den periode denne sag omhandler et personalefirma. Selskabet ejede
saledes ikke lastbiler 0g udførte ikke transporler eget navn.  ansatte
chauffører og udlejede dem til forskellige vognmænd. Det var  der eje-
de lastbilerne. De var alle indregistrerede i Tyskland. Instrukseme til chauf-
forerne vedrørende korslernc kom fra de firmaer. de korte for.

Han har udarbejdet ansættelseskontrakten. Alle har modtaget en ansættelses-
kontrakt. Nogle har ikke tilbagesendt ansættelseskontrakten . Det gælder
 Det var praksis. at ansættelseskontrakten blev sendt privat til
chauffører; der ikke underskrev den i Esbjerg. Han er sikker på, a han har
scndt en ansættclseskontrakt til  Han mener; at han har sendt
den 2 gange, fordi  skiftede adresse. Han har imidlertid glemt
at rykke for at fa aftalen returneret.  har ikke efterlyst en an-
sættelseskontrakt.

Det fremgår af ansætlelseskontrakterne. at der holdes ferie med løn. Virk -
somhedens chauffører har på et tidspunkt meldt tilbage . at de ønskede ferie-
penge udbetalt løbende i optjeningsåret. Feriepenge optjenes med 2.08 dage
pr. maned. Bliver der på et tidspunkt holdt mere ferie end hvad der er op-
sparet. bliver forskellen trukket i chautførens lon.  har aldrig fulgı de
danske ferieregler. Det var. fordi chaufforerne ikke onskede det. De ville ik-
ke venle et ar pa teriepengene. Det gor man ikke i Tyskland. hvor ferien op-
tjenes med 2.08 dage pr. måned eller mere og afholdes i samme ar. Han kan
ikke huske. at nogen skulle have bedt om ! derlivere feriepenge ved ansættel
sens ophor: Ingen af chauttorerne hasde gjort krav pa feriepenge elter
danske regler. for denne sag blev anlagt.  æendrede ikke praksis tor terie
i 2007. Via aommunikations - og navigationssy slemet Tom-Tom bleı det i
2007 meddelz. at virksomheden gerne ville lolge de danske ferieregler. Det
blev imidlerlid ikke 1il noget. lordi chaufforerne ikke onskede dette .

Spesen er penge, der gives til dækning af omkostninger ved at være borte fra
hjemmet. Spesen cr skattefrit. Efter indførelsen af kommunikations- 0g na-
vigationssystemet Tom-Tom kunne virksomheden se, hvomar en chauffør
har været hjemme med lastbilen eller har været ude at køre. De har sammen-
lignet chaufføremes angivelser af, hvor de har været. med Tom- Toms gps-
registreringer. Tom-Tom registrerer lastbilens position hver andet minut.
Det viste sig, at der var væsentlige forskelle i forhold til chaufføremes re-
gistreringer. F. eks. har chauffører i spesenregnskabet skrevet på til om lørda-
gen, når de er kommet hjem fredag aften: Tom-Toms registreringer benyttes
også i forhold til de danske skattemyndigheder i deres kontrol af, om betin-
gelserne for at opnå skattefrihed i Danmark er overholdt.

Taksterne for spesen blev ændret i oktober 2008. Det fik chaufførerne at vi-
de i forbindelse med lønafregningen: Skrivelserne af 1.januar 2009 og 10.
marts 2009 er eksempel på skrivelser om ændring af spesentaksterne, som
chaufførere har fået med lønsedlerne. Der var flere chauffører; der proteste-
rede mod satsændringerne . Han husker ikke navnene på dem. Han forklare-
de, at det var nødvendigt at ændre satserne for at undga afskedigelser. Bag;
grunden for nedskæringerne var. at transportpriserne gik massivt ned i for-
bindelse med finanskrisen. De var nødt til at reducere omkostningeme eller
ophøre med at køre transport. Når chauffører beklagede sig, oplyste han, at
nar tiderne blev bedre igen, ville de formentlig benytte de gamle spesensat-
ser påny. Dct stod enhver frit for at søge el andet arbejde, hvis de ikke var
tilfreds .

Hvis chauffører har holdt ferie; selv om de ikke havde opsparet feriedage
nok. er de blevel trukket løn. Det er rigtigt; at chauffører har holdt ferieda-
ge. nar der ikke har været kørselsopgaver.

Valutaudlæg vedrørende forskud m.v. dækker over bl.a. udgifter til privat
brug af telefon: Når  har fået telefonregninger med privat forbrug; er
dette blevet viderefaktureret til chaufførerne. Chaufforer har i forbindelse
med korslerne fået valuta udbetalt i forskud. og det forudbetalte belob er ef-
terfolendc blevet trukket i lønnen.

Det star ; ansættelseskontrakterne. at chaufforerne er ansat hos  De
chauffører. sonı er blevet ansat hos  har i mange år beny ttet tyske lerie-
pengeregler. Det var fordi. deres revisor anbefalede. at de gik over til at bru-
ge det danske feriepenges) stem. at de foreslog dette. Han har ikke i forbin-
delse med ansættelsen spurgt chaulforerne. om de ville have terieatlonnın -
gen reguleret efler danske eller tyske regler. Hvis en chauffor ikke har al -
holdt al den optjente ferie indenfor optjeningsaret . er restbelobet blevet ud-
betalt i maj maned det folvende ar. 1 pcrioden 2006 tił 2009 beskættigede
 cirka 150 chaulforcr alle t!skere.

 har supplerende torklaret: at han de forste par maneder af an -

sættelsen ofte var i Esbjerg. De kunne der have givet ham en ansættelses -
kontrakt. Han har ikke modtaget en ansættelseskontrakt med posten. Han
har kun flyttet en gang i ansættelsesperioden; og han oplyste  om dette.

 har som vidne forklaret, at han blev ansat som elev hos
 Han var færdiguddannet
i oktober 2008. Han har ikke været beskæftiget med at beregne løn hos
 Han har administreret allerede beregnet løn. 1 forbindelse med sit ud -
lån til  har han foretaget anmeldelse af udenlandske medarbejdere til
Skat, Den Sociale Sikringsstyrelse nu Pensionsstyrelsen og Sygesikring
ved Esbjerg Kommune. Han har til brug for sagen set lønsedlerne igennem
og kontrolleret; hvad der er udbetalt sammenholdt med hvad, der skulle have
været udbetalt. Han har konstateret, at  har 2.064,48 kr. til -
gode.  har tidli -
gere via advokat gjort krav på 10.048 kr.  besvarede henvendelsen; men
der skete ikke yderligere. Beløbet er medtaget i opgørelsen af det samlede
tilgodehavende.  har 3.329,48 kI, tilgode i ubetalte feriepenge
 har 3.329,48 kr. lilgode i ubetalte feriepenge.

har 404,80 kr. i ubetalte feriepenge.  har 2.024.00
kr. tilgode i ubetalte feriepenge.  har 1.801,36
kr. tilgode i udbetalte feriepenge.  har 8.247,80 kr. tilgode i
ubetalte feriepenge og  har 6.476.80 kr. tilgode i ubetalte ferie-
penge.

[ tilfælde af en chauffors sygdom var  forpligtede til at betale løn de
første 10 arbejdsdage. Herefter anmeldte  sygeperioden til Esbjerg
kommune og sendte en blanket til medarbejderen. som denne skulle under-
skrive, hvorefter kommunen overtog alle forpligtelser. De skulle anmelde de
udenlandske medarbejdere til de angivne myndigheder som følge af regler
indenfor lransportområdet .

Parterncs synspunkter

Parterne har i det væsentligiste procederet i ovcrensstemmelser med anbrin -
genderne i deres pastandsdokumenter.

Sagsogerne har i deres pastandsdokument gjort gældende.

"at det i henhold til ansættclseskontrak terne har været ahtalt mellem
parterne. at Sagsogerne skulle allonnes med en fast minedslon på DKK
11.145 samt med individuel mulighed tor "Spesen' tillæg
at sagsogtes meddelelse om nedsættelse af Spesen er meddelt sagsøgerne i
hhı . bilag A 0g B er mangelluld. idet bilag er udateret 0g bilas B er
afeivet efer at nedsætlełserne er tradt i krali
at det endvidere var alialt mellem parterne. al Sagsogerne skulle have et
opsigelsesvarsel p: 2 uger med fratræden til udeangen af en maned





ne ikke har udført deres arbejde med udgangspunkt i sagsøgtes forretnings -
sted i Esbjerg. Retten lægger videre til grund. at sagsøgerne udførte deres ar-
bejde som eksportchauffører direkte for sagsøgtes kunder i tysk indregistre-
rede lastbiler i henhold til kundernes instruktioner; og at kørsel i Danmark i
det væsentligste skete i forbindelse med, at sagsøgtes kunder skulle have
gods kørt fra Danmark til udlandet, herunder navnlig Tyskland og Italien.
Retten lægger endvidere til grund, at sagsøgerne ikke parkerede deres lastbi-
ler på sagsøgtes forretningssted, når de holdt wcckend mv. men parkerede
lastbilen ved deres bopæl.

Sagsøgerne har alle indgået afiale om ansættelse hos sagsøgte med 
Bortset fra  ansættelsesaftale, der angiver både
Hamborg og Esbjerg som ansættelsessted, er ansættelsesstedet i ansættelses-
aftalerne angivet som Esbjerg. Ansættelsesaftalerne henviser ikke til en
dansk overenskomst. Ansættelsesaftalen synes derimod i relation til bestem-
melsen om aflønning at knytte sig til tyske arbejdsmarkedsvilkar ved angi -
velse af spesen og en maksimering herfor, ligesom det folger af 
 Vidna
forklaringer. at det ved ansættelsesforholdenes begyndelse var aftalı el-
ler forudsat, at de tyske regler om løn i forbindelse med ferie var gældende .

Efter en samlet bedømmclse af disse omstændigheder har ansættelsesaftaler -
ne deres nærmeste tilknytning til Tyskland. Arbejdsforholdet er derfor om -
fattet af tysk ret, hvilket parterne lilsyneladende ogsa er gået ud fra under an-
sættelsesforholdene.

Den danske ferielov og ansættelsesbevisloven finder derfor ikke anvendelse;
0g sagsogerne kan ikke rejse krav efter disse love.

Vedrorende sagsogernes krav på for lidt udbelalt spesen lægger retten efter
 forklaring sammenholdt med de fremlagte kopier af med-
delelse af hcnholdsvis 1. januar 2009 og 10 marts 2009 om regulering af
satserne for spesen lil grund. at sagsogerne blev orienteret om. at satserne
for spesen blev nedsat.

Dette stottes af :  forklaring om. at han telefonisk
klagede over nedsættelsen til  men at han accepterede ned -
sættelserne dels fordi  7
ve sat op igen. nar de økonomiske forhold blev bedre. dels fordi der ikke var
andet arbejde a1 là.

Retten linder pà dcnne baggrund. at sagsogerne ted ut fortsætte arbejdet
uden at gare indsigelse og fastholde disse har accepterel nedsæltelserne af
satserne lor spesen. 0g sagsogerne har saledes ikke zodtgjort at have kraı pa
yderligere spesen som lolge al satsnedsættelserne .

For sa vidt angar sugsogernes krav ; ovrizt [inder relten. at det ikke ved den

bevisførelse; der er foretaget for retten. mod sagsogtes benægtelse er godt-
gjort af sagsøgeme; at de har krav mod sagsøgte, herunder krav som folge af
urigtig beregning af spesen; der overstiger de beløb, som sagsøgte har er -
kendt at skulle betale til sagsøgerne.

Retten tager derfor sagsøgernes subsidiære påstand til folge med de af sag
søgte erkendte beløb.

Vedrørende sporgsmalet om sagsomkostninger bemærker retten; at sagsø-
gerne i forhold til en samlet påstand i begge sager på 708.800 kr. har fået
medhold i 40.347, 1 72 kr. Sagsøgerne ville derfor som udgangspunkt skulle
betale sagsomkostninger til sagsøgte.

Retten finder imidlertid henset til, dels at et væsentligt spørgsmal under sa-
gen har været spørgsmalet om lovvalg; 0g at dette er uomtalt i ansættelscs -
kontrakterne, som er udarbejdet af sagsøgte, dels at det har vist sig. at der
var fejl i sagsogernes løn; at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger
til modparten; jL retsplejelovens $ 312, stk: 2

Thi kcndcs for rct:


skal til  belale 2.064.48 kr. med
procesrente fra den 2. december 2009


skal til  betale /1.267.90 kr, med
procesrente fra den 2 december 2009


skal til  betale 3.329.48 kr. med
procesrente fra den 2. december 2009


skal til  betale 3.329.48 kr. med
procesrente fra den 2. december 2009.


skal til  betale 40.48 kr.
med procesrente fra den 2. december 2009.


skal til  betale 404.80
kr. mcd procesrente Ira den 2. december 2009.


skal til  belale 2.024.00 kr. med

procesrente fra den 2. december 2009.


skal til  betale
2.813,36 kr. med procesrente fra den 2. december 2009


skal til  betale 8.247,80 kr. med
proccsrente tra den 4. marts 2010.


skal til  betale 6.825,94 kr. med pro-
cesrente fra den 4. marts 2010.

Ingen part skal betale sagsomkostninger til modparten.

Det idømte skal betales inden 14 dage.



 N