Sag om fortsat anbringelse udenfor hjemmet, samt om omfanget af samvær
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Tvangsfjernelse
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

DO M

afsagt den 22 juni 201/ i sag nr. BS 9-1076 2011:

Klage fra



(advoka: Hanne Zicbe. beskikket)

over afgorelse truffet al

Ankests relsen
Amaliegade 25
1256 Kobenhaın K
(Kammeradıokaten ved advokat Kristine Schmidt Usterud)


Sagens baggrund 0g parternes pastande

Ankest? relsen har den 13. april 201 1 tiltradı en algorelse af [ . marts 2011
fra born- 0g ungeudvalget i  Elier afeorelsen skal
 2000. fortsat være anbragt uden lor
hjemmeuien , idcrelorı anbringelse uden lorældrems ndighedsindehaveren.
Mors
skal linde sted 5 cange om aret i en periode pa 1 ar tra born- og ungeudvalg-
els algorelse:

Ankest? relsens afgorelse om fortsat anbringelse er trullet efier loı om social
serı ice $ 68 &. mens atgorelsen om samvær er Irullet efier samme lovs $ 71.
stk. 3.2. pkt.jl sık. 2 2 pkt.

 har via et bres af /9. april 2011 tra hendes adıokat anmo-
det om. at Ankestrelsen indbringer afvorelsen for retten.

Inkest? relsen har indbrast sagen for retten ved et brev af 20. april 2011

 har nedlagt pastand om. at anbringelsen af 
 ændres til en tvangsmæssig anbringelse med en genbchandlings-
trist pà 2 ar. 04 & Samvær skal være hsppigere end fastsat al Ankest relsen:.

Ankest? relsen har pastaet atéorelsen af 13. april 20/1 stadfæstet. [ den for-
bindelse har Ankest? relsens advokat antort. at rellen i medtor af relspleje-
lovens 472. stk. /. alene har mulighed tor at stadtæste eller ophæve Anke-
styrelsens afeorelse

Oplysningerne sagen

Sagen er modtaget i retten den 26. april 2011 . Den er behandlet under med-
virken af børnesagkyndige dommere; jf. lov om social service $ 170. stk. 1 .

Til brug for sagens behandling i retten har Kammeradvokaten afgivet en re-
degorelse. Sagen er blevet gennemgået med udgangspunkt i denne redego-
relse med henvisning til sagens enkelte dokumenter, herunder Ankestyrel-
sens afgørelse.

[ redegorelsen fra Kammeradvokaten er blandt andet anfort folgende:



Sagsfremstilling
 er 37 år 0g har efter det oplyste alene forældremyndigheden
over  2000(bilag 1).
Barn blev i juni 200/ (bilag 2) anbragt uden for hjemmet , i nuværende plejefamilie; som
bor ; 

Sagsogeren har herudover[	 blev anbragt
udenfor hjemmet efter fodslen.

Anbringelseme af[  har tidligere været provet i Ankestyrelsen og byret -
ten.

Ved afgorelse af 2. oktober 200/ (bilag 2) stadfæstede Ankestyrelsen born 04
unge-udvalgets afgorelse om anbringelse af  uden for hjemmet.
Ved dom af 14. marts 2008 stadfzstede Retten på Frederiksberg (bilag Anke-
styrelsens afyorelse af 13. december 2007 (bilag 3) om, at  skulle være
anbragt udenfor hjemmet med en genbehandlingsfrist på ; &r,

Ved dom af 18.juni 2008 stadfæstede Retten på Frederiksberg (bilag 6 Anke-
styrelsens afgorelse af 27. marts 2008 (bilag 5) om anbringelse ıf 
ucenfor hjemmet.

Om sagsogerens uddannelses- 0g erhvervsmæssige forhold er det oplyst. at hun har været
forsogt revalideret flere gange 0g kun har et sporadisk tilknytning til arbejdsmarkedet.

Om hendes helbredsmæssige forhold er det oply st. at hun har haft en depression. været me-
dicineret derfor o! gået til psykolog. Hun er beskrevet som et tidligt folelsesmæssigt kon-
takt- og tilknytningsskadet barn og som havende posttraumatisk stressforstyrrelse.

supplerende forældrekompelenceundersogelse af den 29. maj 2009(bilag 7) udarbejdet af
 er bl.a; anfon.
at sagsogeren havde grundlæzgende normale intellektuelle ressourcer, men at hun ikke kun-
ne udnytte dem som folge af forstyrrelser hendes Iænkning 0y eksekutive funktioner. Test-
resultaterne peuede på svære opmærksomheds- ou koncentrationsvanskeligheder 1 persona-
naly sen fremstod sagsogeren med en svag integrerel personlighedsstruktur. domineret afh,
persensitivitet 0u et splittet kere-jey. en konfliktende identitet og selvforslåelse samı karak -
leriseret ved svage grænser 0g svag realitetstestning Det blev vurderet, at Jet grundlæggen-
de traume var en posttraumatisk stressforsty rrelse. hvor hun med sine forudsætninger ikke

havde kunnet udvikle sig i det miljo af folelsesmæssige kontakter 0g stimulering hun var
vokset op i. Sagsogeren vurderedes vulnerabel, allsà med en oget risiko for psykotiske epi -
soder med vrangforestillinger præget af stor angst for tab af kontrol. Dette fastholdt hende i
en depressiv selvforringelse såvel som i en stor afhængighed af dem, hun var knyttet til, u-
anset om de var gode for hende eller ej.

[ rapport af 19. april 20/0 udarbejdet af CESA (bilag 8) er samværene mellem  09
sagsogeren for perioden 21. december 2009 til 9. april 2010 beskrevet. Det fremgår; at nog-
le af samværene er forlobet fint, men at derhavde været andre med knap sa god stemn ing;

rapport af 11. maj 20/0 fra CESA (bilag 9) er om samværet den 6.maj 2010 nævnt, at
 i starten virkede træt 0g hang lidt på sin plejemor, han startede med at lægge sig på
sofaen 0g sagde, at han havde hovedpine.  kom sig forholdsvis hurtig over hovedpi-
nen og samværet forlob fint uden storre problemer.
Med henblik på cn vurdering af  psvkologiske. sociale og kognitive vanskeligheder.
ressourcer samt særlige behov, har  og udarbejdet
erklæring af 20.juni 2010 (bilag 10). Det fremgår, at  var normalt begavet med et
niveau lidt over middel, men at han havde et særligt behov for stotte til at turde overlade
styringen til de voksne samt i hoj grad at opleve kontinuitet . forudsigelighed og trygge om-
sorgsfulde rammer. På det psykiske og sociale område viste testresultatere samt plejemo-
derens beskrivelse af  at der var sket en betydelig positiv udvikling: tryghedsfolel-
sen var oget betydelist . og han var ikke længere i så hoj grad præget af lav frustrations-
tærskel og let vakt ængstelighed. Der var imidlertid fortsat vanskeligheder ; form aflet vakı
angst 0g utryghedsfolelse. hvilket visle sig ved at  ved oplevelse af skift Ira en situa -
tion til en anden, let reagcrede ved at blive meget utryg, ængstelig o! usikker. Han havde
derfor særligt behov for stotte til at kunne omstille sig. vedat han fik god tid til at omstille
sis og blev grundist forberedt derpå. Han skulle videre stottes til ikke at oversamarbejde 0g
til at turde overlade styringen til de voksne. Angst 04 dera f folgende let vakt utrygsfolelse
vurderes at værc dybereliggende personlighedsıræk hos  som derfor til en vis grad
fortsat ville være præget af dem. Vanskelighederne måtte sandsynligvis ses i lyset af; at
 opvækstvilkár de forste levemaneder havde været præget af, at hans behov for fo-
lelsesmæssig tæthed og tryghed samt kontiruitet ou forudsigelighed i kontakten med den
primære omsorgsperson ikke havde været imodekommet pà tilstrækkelig vis . Derved havde
 ikke kunnet udvikle den basale tryshed og trygge tilknytningsadfærd. der skulle til
for at gennemga en harmonisk udvikling på det psykiske og sociale område.

Om samværene mellem  og Sagsogeren er beskrevet. at kontakten mellem dem var
positiv i den forstand, at de sammen grinte o4 Pjattede meget, og foreto! sig en del aktivite-
Icr sammen, som passede til  behov Det blev ogsà vurderet. at sagsogeren. så godt
som det var hende muligt, forsogte at skabe en positiv kontakı til  som også uopfor-
dret gav udtryk for; at han kunne lide at være sammen med sin biologiske mor på de nuvæ-
rende betingelser. Imidlertid bar deres samvær også tydeligt preg af.at  pà det psy
kiske plan "oversamarbejdede' hvilket ikke var foreneligt med Barns ] udviklingsbehov.
Det blev derfor vurderet, at der fortsat skulle væære tale om stottei samvær 2 timer mánedligt.
0g at en udvidelse af samværet både itid.hyppighed og form vurderede at kunne have en
negativ indvirkning pà  udvikling.

rapport af 14.juli fra CESA (bilag Il) er samværet den 12.juli 20/0 beskrevet, Det frem-
!år bl.a.. at sagsogeren oplyste; at hun havde besluttet. det var sidste gang; hun ville se
 Hun ville fortælle det under samværet og bad samværskonsulenten om at hjælpe
hende. Hun oplyste. at det var fordi. hun ikke kunne overskue at komme. bl a. fordi hun var
stanet på uddannelse og ikke kunne f samværene flyttet til at kunne være i weekenderne.
Hun var 'ydeligt ked af det 09 !ræd. mens tun snakkede. Overvågeren forslog: at hun ikke
ialte med  om deı under samvzret . idet det ville pvirke samværet . men i stedet talle
med sagsbehandleren. Samværet forlob ien god slemning. 09 Sagsoveren nævnte ikke for

 at hun onskede at stoppe samværet.

forvaltningens notat af 4. august 20/0 (bilag 12) er refereret en telefonisk samtale med
plejefamilien og  Plejefamilien oplyste bl.a., at sagsogeren havde skrevet et brev til
 hvor hun havde foralt ham, at det ville vare et stykke tid, inden hun kunne have
samvær medham igen; da hun skulle passe sit studie arbejde. Plejemor havde talt med
 herom og hans kommentar var, at 'det var fint nok' Plejemor havde ikke registreret
folelsesmæssige reaktioner . Sagsbehandleren talte herefter med  og spurgte bl.a. ind
til det brev , som  svarede; at det var 'fint nok at mo-
deren ikke havde tid til at se ham nogen tid. Forespurgt , om han gere ville se sin mor, sva-
redel  at del var ok. hans mor skulle arbejde; han kunne jo allid bar: ringe til hende.
Forespurgt , om han ville have samvær med sin mor på fodselsdagen; svarede  al det
var ok.

1 rapport af 19. august 20/0 (bilag 13) fra samværskonsulenteme er om samværene beskre -
vet. at sagsogeren den 9. august 20/0 havde ringet og oplyst; at hun havde beslultet sig for
ikke at komme til samvær med  for Iil december; da hun var nodt til at koncentrere
sig om sin uddannelse. Hun kom dog til samværet dagen efter. hvor  fodselsdag
skulle fejres. Samværet forlob fint.

forvaltningens notat af 10. december 20/0 (bilag 14) er refereret samtale med sagsogeren ,
som bl.a. oplyste; at hun var blevet sygemeldt fra studiet og praktikken som hjemmehjælper,
da kollegeme havde kort psykisk terror mod hende. Hun var grædende under samtalen og
fortalte; at det gav hende stress. [ forhold til  var sagsogeren overbevist om, at han
ogsd havde PTSD. da hun genkendte sine egne symptomer derpå, ved at  ogsà var u-
rolig oy havde svært ved at koncentrere sig i længere tid. Hun ville gere med til skolemo-
der; ville geme se skolen og inddrages. Det blev afialt. at sagsbehandleren ville overveje
sagsogerens onske om at @  undersogt.
udıalelse af 12. december 2010 fra  (bilag 15) er det anfort,
al  Var en rar. hjælpsom og hoflig dreng. en god kammerat mcd stor social bevidst-
hed og samvittighed.  holdt sig ikke tilbage for at fortælle om sin biologiske mor 0y
moror 0g vedkendte sig begge sine familier.  havde stort !à pâ mod i forhold til si-
ne skoleopzaver. Han knoklede o! bad om hjælp. nár det var nodvendigt [  Var en
fagligt svag elev. som fik specialundervisning .

rapport af 4. januar 20/0 (skal reuteligt være 2011) fra CESA (bilag 16) er om samværct
den /4. december 20/0 anfort. atu  havde glædet sig til samværet, og det var et varmt
gensyn mellem ham og hans mor, hvor de gav hinanden knus. !rinede 0! Pjattede med det
samme. De spillede bowling i 2 timer; der var en rar stemning og humoret var hojt. Da ple-
jemor kom for at hente  0g sagsogeren dårligt tid tilat sige goddag til
hende; da de var optaget af spillet. Det fremtidige samvær blev droftet 0g samværskonsulen -
ten oplyste. at dette måtte afiales med samværskoordinatoren og sagsbehardler.
Til brug sagens behandling i born o5 unge-udvalvet indhentede forvaltningen psvkologisk
helhedsvurdering af  tilknytning til anbringelsesstedet . Erklæringen af 7.januar
201/ (bilag |7) er udarbejdet af  Det folzer af den sam-
menfattede vurdering:

"Indırykket Jra gennemlæsning af sagsakter er fuldı foreneligt med de idıryk, jeg
har fra observationer 0g samtale og strker konklusionen; al  rurderes at ha-
ve Cn siaerk lilkntning til sın plejefamilie:  har taette folelsesmæssige relatio-
ner tił sine plejeforaldre; har mange betdningsfulde relationer i plejetamilien iov-
rigı 0g vurderes at vere dbt integreret i sı plejefamilie:
(  har igennem sin opvackst lobende hafi kontakı til sin mor, men denne

kontakı har værel slærkı begranset grundet moderens personlighedsmæssige van-
skeligheder. Disse vanskeligheder mà formodes at have medfort en særdeles vanske
lig starı for mor- barnrelationen; 0g vurderes ud fra sagsakter fortsat at hindre at
kunne fungere som en forældre i relationen:
 har erkendelse af sin baggrund 0g sin biologiske familie; 0g hans kontakı til
sin mor har været opretholdt gennen el månedligt samvær.  har saledes en re-
lation til sin mor. Den psykologiske tilknytning vurderes imidlertid at være til pleje-
forældrene, der har skullet træde i forældrenes sled
[@  vurderes fortsat at have en særlig personlighedsmessig skrobelighed
der gor ham ekstra afhængig at plejeforældrenes nærvær, pædagogiske indsigt om-
sorg og slotte.
[]
 har gennem àrene været medi alle omrader af familiens liv 0g betragtes som
2n integreret del af familien.  selv giver "dıryk for at være barn pu lige fod
med familiens born og udtryk for. at han betrugter plejefamilien som sin Jamilie
 som sin pleje-
far. som forbilleder at leve op til. Bann identificerer sig stærkt og positivt med sin 
plejefar. De positive identifikationer, Barn har i plejefamilien giver ham en god
ballası i den videre udvikling;

[~JI lobet af anbringelsen er der knntet tætte band mellem plejeforældre og 
Der er dunnet en Jolelsesmessig tilkmtning, der tydeligı viser sig i kontakten mellem
dem. Del har slor benysdning at have en historie, en nutid og en fremtid sammen Su-
vel plejeforældre som  gor sigtanker om fremtiden og begge parter forudscet -
ter, al de fortsat fremover vil vaere en del af hinandens liv.
E  ses i undersogelsen; pà linje med andres observutioner, som en dreng med
mange ressourcer; Wien ogsà @n dreng med en lenakt ængstelighed  har i
serlig grad brug Jor en Irvg Itel 0g omsorgsfuld kontakt og den folelsesmæessige til-
kntning der er skabt til plejeforældrene; vurderes at vwre afgorende for  
forlsatte trirsel

Del særlige behov for ıryghed som  hur, vurderes plejeforældrene at være i
stand til at imodekomme Det har krævet et stort og langvarigt arbejde at opb' gge
storre basal tillid hos BBarn og plejeforældrene vurderes at have taklet dette med
stor professionalisme; men ogsà i enfamiliemæssig kontekst med tæt personlig kon-
lukı. Plejefumilien har formâet at skube en hverdag for  der ager udgangs -
punkı i  helı særlige behov; 0g vurderes at være kommet langt meden dreng
der har hafi et meget svært og sàrbart udgangspunkı.
Barn er fortsat meget afhæengig af sine plejeforældre. Den tilkmuning der er sket
mellem  0g plejeforældrene kan ikke erstattes, men er en nosdvendig Jorudsaet -
ning jor  trivsel og udvikling;

Det anbefules derfor pà baggrund af undersogelsen ud fra en psvkologfaglig vurde -
ring ul der skabes storst mulig sikkerhed for ut  kan forblive i familieplejen
den resterende del afsin opvæksı" .

statusrapport af 9 januar 20// (bilag 18) udarbejdet af]  plejefamilie fremgår det.
a(  normalı var en !lad dreng. der dog ved nve situationer stadis reagerede med vre-
de eller hyperaktivitet. Han reagerede fonsat med folelsesudsvingninger ved krav. uforudse-

te hændelser og lignende med ekstreme udbrud, vredelglæde. / visse situationer kunne han
ikke appelleres til. Yderligere er anfort, at  i dagligdagen 0g uden pres var velfunge -
rende; og at han var ualmindeligt god og hensynsfuld overfor mindre bomn.

Forvaltningen afholdt den 18. januar 2011 bornesamtale med  bilag 19) hvor de
bl.a. drofiede  holdning til anbringelse og evt, viderefort anbringelse efter servicelo-
vens $ 68a samt muligheden for stotteperson i medfor af servicelovens $ 68b stk. 4. Endelig
droftede de samvær og kontakt til sagsogeren.
Til brug for sagens behandling { i bomn og unge-udvalget udarbejdede forvaltningen fornvet $
50 undersogelse af 24.januar 2011 (bilag 20) Forvaltningen har endvidere udarbejdet
handleplan af 24.januar (bilag 21) samt redegorelse og indstilling til born og unge-udvalget
(bilag 22).

Lnotat af 27. januar 2011 fra forvalıningen {bilng 23) er refereret telefonsamtale med 
 havde samme dag hafi samværmed sin mor; 0g syntes det var uretfærdigt , han
skulle af sted , når han havde sagt, at han kun ville se sin mor hver anden måned.  op-
lyste. at han ikke onskede at give mode forbom 0g unge-udvalget.

[modet den 1 . marts 2011 besluttede bom 0g unge-udvalget 
fortsat skulle være anbragt uden for hjemmet i en viderefort anbringelse jf. servicelovens
68a, samt at der i en periode afet âr skulle være i alt 5 samvær(bilag 24). Sagsogeren blev
underrettet om udvalgets beslutning ved brev af 3. marts 20//(bilag 25). Ved brev af 4.
marts (bilag 26) har advokat Hanne Ziebe påklaget udvalgets beslutning til Ankestyrelsen .

[ słatusrapport af 17. mans 20/1 (bilag 27) fra plejefamilien er anfort, at  var Iryy
0g glad , nar han var sammen med plejefamilien. Ved nye situationer var hans reaktion en
ganske anden.  brod sig fortsat ikkeom nye voksne 0g skulle stadig skånes meget.
 reauerede fortsat med store folelsesmæssige udsvingninger. [ dagligdagen oy uden
pres. var  velfungerende og aldersvarende.
1 udateret udtalelse fra  var en
rar. hjælpsom o hoflig dreng. som var en god kammerat med social bevidsıhed 05 samvit-
Lished  Barn udviklede sig fint han var cog modenhedsmæssigt ikke helt alderssvarende.
Barn var stadig en dreng. som havde ston gapåmod i forhold til sine 'skoleopzaver. Han
bad om hjælp. når han havde bruy for det. og han fik specialundervisning. Han ville det
bedste for sine kammerater 09 hjalp gerne. når nogen havde behov. Han var ikke bleg for at
erkende. nár han havde opfort sig uhensigtsmæssigt konflikter.  var fuldintegreret i
sin klasse.  kendte selv sine faglige svagheder. Han var ikke en boglig orienteret
dreng. men arbejdede på trods af dette. med stor iver. når han læste eller arbejdede skrift-
ligt

Sagen blev behandlet i Ankesty relsen i mode den 13. april 20/1. Sagsoreren blev underret-
let om Ankestyrelsens afgorelse ved brev al 15. april _ 201 1 [(bilag 29). Ved brev af 19. april
20/1 (bilag 30) har advokat Hanne Ziebe på sagsogerens vegne anmodet om at @ Ankesty-
relsens afgorelse forelagı for retten til provelse. hvilket er sket ved Ankestyrelsens brev af
20. april 20/1 (bilag 31))

Det fremgdraf underretning fra Kobenhavns Kommune af 13. april 201 [(bilag 32). at det
var  A
evt. kunne finde på at opsoge sine born på deres anbringelsessfeder. Der fremgår videre. al
sagsogeren i en længere periode langsomt havde forsogt at inddrage nabofamiliens 10-arige
dreng sine egne vanskeligheder tilsyneladende med det formål. at han i retten skulle for-
tælle. at sagsogeren var en god mor 0g sagtens kunne fà sine anbragte bor tilbage Som det
fremgár af underretningen skete den i forlængelse af en telelonsamtale . Referat af den pa-
gældende teletonsamtale den 8. april 2011 CT vedlagı

rapport af 27. april 201/ fra CESA (bilag 33) erom det planlagte samvær i april 20/1 op-
lyst; at samværskonsulenten havde kontaktet sagsogeren, som oplyste; at hun gemte sig; 0g
at konsulenten ikke måtte nævne hendes navn i telefonen, ligesom hun heller ikke måtte bru-
ge telefonnummeret . Sagsogeren ville gerne komme til samvær men ville_geme hentes på
stationen og have CESA til at undersoge, hvordan hun kom fra Arhus til 

Om selve samværet er oplyst, at samværskonsulenten efter afiale modtes med sagsogeren på
 Banegård, hvor hun var tildækket af et torklæde og solbriller. Samværet foregik i
CITY Bowling. hvor de bowlede 1 time. Herefter korte de til banegården; hvor sagsogeren
skulle kobe gave til  sine gaver,
som bla. var en halskæde med et hjenevedhæng og en ring  grinede, og sagde til
sagsogeren. at han ikke kunne have disse ting på iskolen. Sagsogeren kunnc ikke forstå, at
 beholdt
dog en halskæde med et emblem, der forestillede yin og yang:

Plejefamilien har i statusrapport af 17. maj 201/ (bilag 34) anforz; at  var en glad
dreng. når han folte sig tryg 0g var i kendte rammer. Der skulle dog hele tiden informeres
om nye ting; for at han ikke blev vredlfrustreret.  fik hoved- mavepine; nár han hav-
de svært ved at overskue Han var en utrolig sod og omsorgsfuld dreng. Afslutningsvis er
beskrevel a  Barn ]lige havde været til samvær med sagsogeren, hvor de bl.a. havde
bowlel. Barn havde glædet sig. men syntes efierfolzende, at sagsogeren havde været alt
for meget "oppe og kore' Han var ked af det og frustreret længe efter.



Ankestyrelsens afgorelse af 13. april 2011 blev meddelt  iet
brev af 15. april 2011.1 Ankestyrelsens afgorelse er der blandt andet anfort
folgende:



Begrundelsen for afgorelscn om viderefort anbringclsc
Vi vurdcrer. at  der har været anbragt i mindst 3 år, har opndet en så stærk tilknyt-
ning til anbringelsesstedet , at det på kortere og længere sigt må antages at være af væsentlig
betydning for  bedste at forblive pà ınbringelsesstedet.
Arsagen til det er, at  har vist en klar tilkn? tning til sine plejeforældre; 0g at han selv
har givet udtryk for. at han onsker at blive der.
Vi henviser til. a1  	har boet sammen med sine plejeforældre siden han var 11 máne-
der: 0! at han er dybt integreret i plejefamilien og har sável en stærk som psykologisk til -
knytning 0g betydningsfulde relationer til plejefamilien.

Vi henviser ogsa til . at  fortsat har en særliy personlighedsmæssig skrobelighed. der
gor ham ekstra afhængig af plejeforældrenes nærvær. pædagogiske indsigt omsorg 0g stot -
te. Den tilknytning; der er sket mellem  oy plejeforældrene. kan ikke erstattes , men
er en nodvendig forudsætning for Barnis] trivsel 0g udvikling

Vi henviser endelig til. at det er anbefalet. at der skabes storst mulig sik kerhed for. at 
kan forblive i plejefamilien den resterende del af sin opvækst.

Oply sningerne om[ 
rapporter vedrorende samvær fra CESA for perioden 2009 til 14.december 2010.

psykologisk helhedsvurdering af tilknytning til anbringelsessted vedr.  af 7.januar
20/1 fra  statusrapport fra plejefamilien af 17 marts
2011, udtalelse fra  marts 20/ 1 .

Vi har brugt servicelovens regler om; at bom 0g unge-udvalget kan træffe afgorelse om. al
et bar eller en ung; der har været anbragt uden for hjemmet i mindst 3 år, fortsat skal være
anbragt uden for hjemmet i en viderefort anbringelse; hvis bamet eller den unge har opnået
en så stærk tilknytning til anbringelsesstedel ; at det på kortere 0g længere sigt md antages at
være af væsentlig betydning for barnets eller den unges bedste at forblive på anbringelses-
stedet. Afgorelser om videreforelse af en anbringelse efier 1. pkt. skal ikke forelægges for
born og unge-udvalget til fornyet afgorelse efter $ 62.
Begrundelsen for afgorelsen om fastsættelse afsamvær til mindre cnd ën gang om mà-
neden

Vi vurderer, at det i en periode pá | år er ncdvendigt af hensyn til  sundhed eller ud-
vikling; at du 0g  alene har samvær 5 gange om áret.
Arsagen til det er, at  bruger mange ressourcer pà samværet med dig, 0g at han folel-
sesmæssigt kommer pà "overarbejde

Vi henviser til, at du samvær med  ikke evner at sætte grænser for ham og være den
styrende 09 at det derfor er  der skal indtage voksenrollen . Kontakten mellem dig
og[ Barn er endvidere beskrevet som ct barnlbarn forhold, hvilket bidrager til utryghed
hos 

Vi er opmærksomme på. at du beskriver dig selv som i en positiv udvikling. 0g at de seneste
10 Samvær ogsà, har båret præg heraf:

Imidlertid vurderer vi. at hensynet til  nodvendiggor en begrænsning i samværet i en
periode.

Der var ikke enighed om afgorelsen om fasısættelse af samværet til mindre end én !ang om
máneden. En modedeltager mente, at det ikke var dokumenteret, at det var til skade for
E  at der var samvær | gang om mneden .

Oplysningerne fremgår af de ovenfor nævnle akter. der er anfort under begrundelsen for den
videreforte anbringelse af 

Vi har i ovrigt fundet sagen tilstrækkelig belyst. på det foreliggende grundlag .

Vi har brugt servicelovens regel om, at born 09 unge-udvalget kan beslutte. a1 der ien be-
stemı periode ikke skal være samvær mellem forældrene 0g baret eller den unge. Det er en
betingelse; at det er nodvendigt afhensyn til barnets eller den unges sundhed eller udvik-
Jing. Udvalget kan også begrænse samvær til mindre end en gang om måneden.

Bemærkningcr

Vi skal gore kommunen opmærksom på. at handleplanen altid skal revideres i overensstem -
melse med den foranstaltning. der er truffet det vil sige en viderefort anbringelse. Vi har
noteret os. al kommunen den 13. april 20/1 har revideret handleplanen i overensstemmelse
hermed.

Vi skal endvidere !ore opmærksom pd. at hvis kommunen vurderer. at der af hensvn til bar-
net skal vere en repræsentanı for kommunen til stede ved samnvær. er der tale om overviget
Samvzr. Bom 0! unge-udvalget skal trælfe algorelse om dette.

Bemærkninger til klagen med videre

For sá vidt angár  henvisning til Den Europæiske Menneskerettig -
hedskonventions antikel 8 bemærker vi, at vi ikke finder; at den trufne afgorelse er i strid
hermed. Vi temærker; at servicelovens regler om en viderefort anbringelse af et bam uden
for hjemmet uden samtykke og om afbrydelse af samvær som udgangspunkt ikke er i strid
med den Europæiske Menneskerettighedskonvention; når betingelseme for en viderefort an-
bringelse og afbrydelse af samvær i ovrigt anses for opfyldt.
relation til  bemærkninger ' om. at der mangler beskrivelse af samvæ-
ret den 7. april 2011, 0g at relationen mellem dig 0g  ikke er 'undersogt , bemærker
vi, at vi har fundet sagen tilstrækkeligt belyst på det foreliggende grundlag: Vi bemærker. at
det ikke er en betingelse for anvendelse af en viderefort anbringelse; at der foreligger en be-
skrivelse af relationen mellem dig 0g  Vi bemærker i ovrigt; at det normalt kun er
ved overvåget = samvær der laves rapporter om forlobet af samværet.



 har blandt andet forklaret, at hun blev informeret om un-
dersogelsen forelaget af  der forte til erklæringen af
7.januar 2011 (bilag 17). Hun blev imidlertid slet ikke inddraget i underso-
gelsen. Hun fik heller ikke mulighed for eller blev opfordret til at sende pa-
pirer til  til brug for undersogelsen.

Hun har talt med den sociale dognvagt hos Kobenhavns Kommune. men
hun har aldrig talt om, at hun vil opsoge sine born pà anbringelsesstederne.
Det kunne hun aldrig finde på. Hun meddelte til dognvagten. at hun havde
set sine daværende naboer udsættc deres bom for vold. Da nabocrnc horte
dct. blcv de rigtig vrede på hende. De chikanerede hende ogsa; Politiet kom
lil sidst og sorgede for. at hun kom væk fra stedeL. På et mode på Frederiks-
berg Rådhus blev hun orienteret om underretningen af 13. april 20/1 fra Ko-
benhavns Kommune (bilag 32) Underretningen bygger ikke på observatio -
ner af hende; for hun har aldrig været hos 
Naboerne; der chikanerede hende. er af tyrkisk herkomst. Med-
lemmer af nabofamilien har også lagt hende for had på Facebcok. Uoverens-
stemmelserne forte til. at hun flyttede fra Kobenhavn. Hun har haft det hårdı
det sidste halve år. men hun har ingen psykiske problemer.

Nu er hun flyttet i en 2-værelses lejlighed i  Lejligheden har egen
altan og have. Hun mangler 5 maneder for at afslutte uddannelsen som soci -
al- og sundhedshjælper. Hun kan gore uddannelsen færdig i  Hun
holdt op pa uddannelsen i Kobenhavn. fordi hun var udsat for et uheld på
cykel. Uheldet medforte. at hun var sygemeldt i noget tid. Hun fik ogsa pro-
blemer på det sted, hvor hun var i praktik. Tingene blev simpelt hen for me-
get for hende.

 er ogsa anbragt uden for hjemmet. Hun har samvær med ham én
gang om måneden. Det går rigtig godt. Hun har stotte på i form af en person.
der hjælper hende i forbindelse med samværet. Stottepersonen behover
egentlig ikke hjælpe hende sa meget i ojeblikket. fordi samværet torlober så

godt. Hun synes, at det går godt. Hendes bånd til  bliver hele tiden
stærkere. Sidste gang sad han en hel time hos hende. mens han puttede sig
ind til hende. Hun har bedt om at fà udvidet samværet; men det er der ikke
taget stilling til endnu.

Hun kom sammen med  pà familiecenter; da han var 4 måneder. Han
har været anbragt uden for hjemmet; siden han var godt 10 måneder. Det er
lidt svært med samværene. fordi hun ikke ser  0g
hun bliver mere og mere fremmede [or hinanden. Hun prover at sætte græn-
ser for ham, men hendes støtteperson siger; at det ikke er hendes opgave at
opdrage på  fordi hun ser ham så lidt. Hun ønsker faktisk ikke, at
 skal hjem til hende lige nu, men hun vil bare geme have mere sam-
vær med ham. Hun kan godt passe ham, men hun vil ikke have ham hjem
med det samme. De er blevet mindre og mindre tilknyttet til hinanden. fordi
der er gået så ang tid. siden han blev anbragt uden for hjemmet. Han må
selv bestemme; om han vil være hos hende I en periode er hendes samvær
med  På det sidste er de begyndt
at komme lidt mere ud, blandt andet er de modtes i 

Hun føler. at hun har fãet det bedre og bedre gennem det sidste år. Hun for-
står ikke de anbefalinger. som  har givet i sin erklæring
af 20.juni 2010 (bilag 10). Hun synes, at det cr grotesk . at hun ikke må se
sit barn mere.

Partcrnes synspunkter

 har gjort gældende. at Ankestyrelsens afgorelse er i strid
med Den Europæiske Menneskerettigheds Konventions artikel 8, der be-
skytter familiens enhed Når der sker et indgreb mod familiens enhed. må
dette kun være af midlertidig karakter. Mens indgrebet star pa; skal der ar-
bejdes for at genetablere enheden hurtigst muligt. Det arbejdes der ikke på i
denne sag. Tværtimod bliver det næste skridt en tvangsadoption af 
Han risikerer at havne i et juridisk tomrum; hvis der skulle ske storre ænd -
ringer i plejefamiliens situation. Videreført anbringelse bor kun komme på
lale i sager, hvor forholdet mellem barnet og de biologiske forældre er meget
darligere , end tilfældet er i denne sag. Hun har ikke haft indflydelse pa den
psykologiske helhedsvurdering: som ligger lil grund for  tilknytning
til anbringelsesstedet. Det mest hensigtsmæssige er. at  fortsat an-
bringes uden for hjemmet, uden at der er tale om en viderefort anbringelse. I
forbindelse med en anbringelse uden for hjemmet skal der som udgangs-
punkt være samvær. Med den afgorelse; som Ankestyrelsen har truffet. er
der en reel mulighed for. at kommuren helt kan afbryde samværet. Dette er
der på efter oplysningerne i sagen. herunder beskrivelserne af samværet mel-
Icm  og hende. ikke grundlag for. Daggrunden tor at dcr cr truffct bc-
slutning om samværet. er alene at bane vejen for en tvangsadoption af 
som vil værc del billigste for kommunen.

Ankestyrelsen har gjort gældende; at betingelserne for viderefort anbringelse
af  i mcdfor af lov om social service $ 68a. stk. I,jf. $ 52, stk. 3, nr.
8, er opfyldt. Han har allerede været anbragt uden for hjemmet hos samme
plejefamilie i over 3 år. Han har opnået en så stærk tilknytning til plejefami-
lien, at det må anses for at være til hans bedste på såvel korlere som længere
sigt, at han forbliver i plejefamilien. Forud for vedtagelsen af blandt andet $
68 a ilov om social service er der afgivet Betænkning nr. 1463 om retssik -
kerhed i anbringelsessager. I denne betænkning er der foretaget en nøje un -
dersogelse af, om denne bestemmelse kan antages at være i strid med inter-
nationale konventioner; herunder Den Europæiske Menneskerettigheds Kon-
ventions artikel 8. På baggrund heraf må det konkluderes; at bestemmelsen
ikke generelt strider mod internationale konventioner. Det gør den konkrete
anvendelse af bestemmelsen i denne sag heller ikke. Endvidere er betingel-
seme for, at  5 gange
om året i perioden frem til den 1. marts 2012 opfyldt. jf. lov om social servi -
ce $ 71,stk. 3. 2. pkt.

Rettens begrundelse 0g resultat

Afde grunde. der er anfort i Ankestyrelsens afzorelse. og da dct. der er an -
fort for retten; ikke kan fore til andet resultat. tiltræder retten. at såvel betin-
gelserne for en viderefort anbringelse af  i medfor af lov om social
service $ 68 a som betingelserne fori en periode at begrænse 
samvær med  i medfor af lov om social service $ 71.sık. 3.2
pkı. jf. stk. 2, 2. pkt. er opfyldt. Retten stadfæster derfor Ankestyrelsens af-
gorelse.

Thi kendcs for rct:

Ankestyrelsens afgorelse af 13. april 20/1 om. at  
fodt  2000, fortsat skal være anbragt uden for hjemmet i en vi-
derefort anbringelse uden forældremyndiphedsindehaveren. 
samtykke. 0g at samvær mellem  skal finde
sted 5 gange om året i en periode på 1 år fra born- og ungeudvalgets afporel-
se, stadfæstes.

Statskassen skal betale sagens omkostninger.