Sag om brug af ordmærke og figurmærke krænker varemærkerettigheder og/eller er i strid med markedsføringsloven
Ret: Sø- og Handelsretten (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Markedsføring;
Ophavsret og eneret;

SØ- OG HANDELSRETTEN
DOM

afsagt den 1. marts 2019

Sag BS-4182/2018-SHR

Trek Bicycle Corporation
(advokat Susie Palomæki Arnesen)

mod

T. Hansen Gruppen A/S
(advokat Janne Glæsel)

Denne afgørelse er truffet af vicepræsident Lotte Wetterling og de sagkyndige 
medlemmer Flemming Lindeløv og Bo Jul Linnemann.

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagen angår, om betegnelserne OUTTREK og OUTTREK TECHNOLOGY 
krænker Treks varemærkerettigheder til ordmærket og figurmærket TREK 
og/eller er i strid med markedsføringsloven.

Sagen er anlagt den 6. februar 2018.

Trek Bicycle Corporation (herefter Trek) har endeligt nedlagt følgende påstan-
de:



2

1. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring, ud-
levering og salg af beklædningsgenstande, herunder sportshovedbe-
klædning. 

1.1. Subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUTTREK 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af beklædningsgenstande, herunder 
sportshovedbeklædning, dog undtaget skibeklædning.

1.2. Mere subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUT-
TREK som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, 
markedsføring, udlevering og salg af cykel- og motorcykelbeklæd-
ningsgenstande, herunder cykel- og motorcykelhovedbeklædning.

1.3. Mest subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUT-
TREK som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, 
markedsføring, udlevering og salg af cykelbeklædningsgenstande, her-
under cykelhovedbeklædning.

2. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK Technology 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af beklædningsgenstande, herunder 
sportshovedbeklædning.

2.1. Subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUTTREK Te-
chnology som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eks-
port, markedsføring, udlevering og salg af beklædningsgenstande, her-
under sportshovedbeklædning, dog undtaget skibeklædning.

2.2. Mere subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUT-
TREK Technology som kendetegn i forbindelse med produktion, im-
port, eksport, markedsføring, udlevering og salg af cykel- og motorcy-
kelbeklædningsgenstande, herunder cykel- og motorcykelhovedbe-
klædning.

2.3. Mere subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUT-
TREK Technology som kendetegn i forbindelse med produktion, im-
port, eksport, markedsføring, udlevering og salg af cykelbeklædnings-
genstande, herunder cykelhovedbeklædning.



3

3. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring ud-
levering og salg af sportsartikler.

3.1. Subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUTTREK 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af cykelartikler.

4. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK TECHNOLO-
GY som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af sportsartikler.

4.1. Subsidiært forbydes T. Hansen Gruppen A/S at anvende OUTTREK Te-
chnology som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eks-
port, markedsføring, udlevering og salg af cykelartikler.

5. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring, ud-
levering og salg af cykelsko. 

6. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK Technology 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af cykelsko. 

7. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring, ud-
levering og salg af hjelme, herunder skater- og cykelhjelme.

8. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK Technology 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af hjelme, herunder skater- og cykelhjel-
me.

9. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring, ud-
levering og salg af cykeltasker.

10. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK Technology 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af cykeltasker



4

11. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK som kende-
tegn i forbindelse med produktion, import, eksport, markedsføring, ud-
levering og salg af tasker til motorcykler.

12. T. Hansen Gruppen A/S forbydes at anvende OUTTREK Technology 
som kendetegn i forbindelse med produktion, import, eksport, mar-
kedsføring, udlevering og salg af tasker til motorcykler. 

13. Det lager af de af de produkter, som er vist på bilag 24, der måtte fore-
findes i T. Hansen Gruppen A/S’ besiddelse destrueres for T. Hansen 
Gruppen A/S’ regning.

14. T. Hansen Gruppen A/S betaler til Trek Corporation Bicycle kr. 200.000 
med sædvanlig procesrente fra sagens anlæg og til betaling sker.

T. Hansen Gruppen A/S (herefter T. Hansen) har påstået frifindelse.

Oplysningerne i sagen

Sagens parter

Trek
Trek er et amerikansk selskab etableret i 1975. Selskabet producerer og sælger 
produkter til brug for sportsaktiviteter, herunder cykler, cykeludstyr og diverse 
tilbehør mv. Produkterne sælges i Danmark gennem et forhandlernetværk og 
Treks pt. to egne såkaldte ’flagship stores’ i henholdsvis Aarhus og Hellerup. 
Der kan desuden handles via internettet. 

T. Hansen
T. Hansen er et dansk aktieselskab stiftet i 1991, som bl.a. driver virksomhed 
med salg af reservedele og tilbehør til biler mv. samt engroshandel med cykler 
og knallerter. Produkterne sælges udelukkende i T. Hansens egne butikker i 
Danmark og via T. Hansens hjemmeside.

Varemærkerettigheder

Trek
Den 5. juni 1992 fik Trek registreret varemærket TREK (ord) i klasse 12: Cykler 
og cykelstel i Danmark.



5

I 1999 blev varemærket TREK (ord) i EU registreret i klasse 25 vedrørende cy-
kelbeklædning.

Trek ansøgte på ny den 7. maj 2003 om EU-varemærke TREK (ord) i klasserne 9, 
11, 12, 18, 25, 28 og 43, som blev registreret den 29. august 2007. Denne registre-
ring er efterfølgende udvidet inden for klasserne 35 og 41 henholdsvis den 3. ja-
nuar 2011 og den 24. marts 2016.

Trek har gjort gældende, jf. nærmere nedenfor, at Trek ligeledes er indehaver af 
brugsbaserede rettigheder til såvel ord- som figurmærket TREK i Danmark si-
den 1996 for cykler, cykeltilbehør, beklædning, cykelsko, cykelhjelme og andet 
cykelrelateret udstyr. 

Til belysning heraf har Trek fremlagt uddrag af forbruger- samt forhandlerkata-
loger fra 2003 – 2017 indeholdende produkter med TREK-varemærket påtrykt, 
herunder bl.a.

 Et forbrugerkatalog fra 2003 med diverse cykeludstyr inkl. cykelhjelme 
påsat varemærket TREK

 Et forbrugerkatalog fra 2004 med diverse cykeludstyr påsat varemærket 
TREK

 Et forbrugerkatalog fra 2008 med TREK og  produkter og ac-
cessories samt underbrandet 

 Et forhandlerkatalog fra 2008 med titlen ”TREK Component Group” di-
verse TREK og -udstyr og accessories

 Et forhandlerkatalog fra 2009 med TREK og -udstyr og accesso-
ries

 Et forhandlerkatalog fra 2009, hvor  fremgår på forsiden, og 
med TREK og -produkter og accessories

 Et forbrugerkatalog fra 2010 med titlen ”  // TREK // 
Cycling accessories” 

 Et forhandlerkatalog fra 2012, hvoraf det af første side fremgår, at Trek er 
indehaver af de registrerede varemærker Trek,  og 

 Et forhandlerkatalog fra 2013, hvor TREK og  fremgår på forsi-
den og co-brandes i selve kataloget.

Navn 2

Navn 2

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



6

 Et forhandlerkatalog fra 2015 med titlen ”  2015 Buying Guide”
 Et katalog fra 2015 med -beklædning med TREK navn og logo 

påtrykt.
 Et katalog fra 2016 med -beklædning med TREK navn og logo 

påtrykt samt enkelte produkter med både TREK og -logo
 Et katalog fra 2017 med -beklædning indeholdende cykelbe-

klædning med TREK logo

T. Hansen

OUTTREK TECHNOLOGY
Med virkning fra den 22. september 2009 fik T. Hansen registreret EU-varemær-
ket OUTTREK TEKNOLOGY (figur) i klasse 9 for ”Protective clothing, inclu-
ding gloves and boots, and protective helmets” samt klasse 25 for ”Clothing, 
footwear, headgear”.

Trek anmodede den 2. februar 2018 EUIPO om ophævelse af denne registrering. 

I ansøgning af 19. juni 2018 gav T. Hansen selv afkald på registreringen af EU-
varemærket OUTTREK TECHNOLOGY (figur). 
 
OUTTREK
T. Hansen indleverede den 6. oktober 2015 ansøgning til EUIPO om registrering 
af varemærket OUTTREK (figur) i klasserne 9: ”Protective clothing, including 
gloves and boots, and bicycle helmets and protective helmets”, 11: ”Bicycle 
lights”, 12: ”Parts and fittings for cycles” og 25: ”Clothing, sportswear, foo-
twear, headgear”.

Denne registrering trak T. Hansen tilbage den 2. marts 2016.

T. Hansen har gjort gældende, at T. Hansen siden 2010 er indehaver af brugsba-
serede rettigheder til betegnelserne OUTTREK TECHNOLOGY og OUTTREK 
(begge figur) i Danmark for sportsbeklædning, sko, tasker, nyrebælte og hjelme. 
T. Hansen sælger således ikke cykler under disse betegnelser. 

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



7

Til belysning heraf har T. Hansen fremlagt uddrag af husstandsomdelte tilbud-
saviser og cykelkataloger fra 2010-2018, herunder bl.a.:

 Et katalog fra juni 2010, hvori OUTTREK fremgår,
 Et katalog fra august 2010, hvori OUTTREK CYCLING fremgår,
 Et katalog fra januar 2011, hvori OUTTREK CYCLING fremgår,
 Et katalog fra august 2011, hvoraf bl.a. fremgår en cykelhjelm med OUT-

TREK påtrykt,
 Et katalog fra juli 2013 med cykelhjelm samt cykelsko og tøj med OUT-

TREK påtrykt.

T. Hansen har endvidere oplyst, at betegnelsen OUTTREK typisk benyttes på 
selve varen, mens betegnelsen OUTTREK TECHNOLOGY bruges på varens 
indpakning/emballage.

Derudover har T. Hansen fremlagt Google-søgninger på OUTTREK med links 
til T. Hansen i perioden fra 2010 til 2014.

Tvisten

Trek har i sagen fremlagt et ”Watch Notice” fra Thomsen Reuters dateret den 
18. december 2015 vedrørende T. Hansens ansøgning om EU-varemærkeregi-
strering af OUTTREK, jf. ovenfor.

Treks tyske advokat opfordrede ved skrivelse af 29. januar 2016 T. Hansen til at 
trække sin ansøgning om registrering af OUTTREK i EU tilbage og at ophøre 
med brugen af dette mærke og øvrige mærker indeholdende ”TREK” i relation 
til cykeludstyr. 

T. Hansen ved dennes danske varemærkeagent  meddelte i e-mail 
af 23. februar 2016, at OUTTREK-ansøgningen ville blive trukket tilbage. Kopi 
heraf blev sendt til T. Hansen den 2. marts 2016.

Trek fastholdt ved e-mail af 17. maj 2016, at Trek ikke ville acceptere en perma-
nent sameksistens mellem TREK og OUTTREK og tilbød en udfasningsperiode.

T. Hansen tilkendegav i e-mail af 27. juni 2016, at sameksistensen havde varet 
siden 2009 og kunne fortsætte.

Trek gentog i e-mail af 14. december 2016, at T. Hansen skulle ophøre med al 
brug af OUTTREK efter en rimelig udfasningsperiode.

Person 1



8

I e-mail af 17. marts 2017 meddelte T. Hansen, at T. Hansen ikke ville ophøre 
med brugen at OUTTREK.

Udtalelse fra Danske Cykelhandlere

Trek har fremlagt en skriftlig udtalelse dateret den 8. august 2018 af  
, formand for Danske Cykelhandlere, og , direktør for 

Danske Cykelhandlere, hvoraf bl.a. fremgår: 

”Varemærket Trek

Danske Cykelhandlere er blevet anmodet om at udtale sig om varemærket 
”Trek” og skal i den forbindelse fremkomme med følgende redegørelse:

Baggrund
Danske Cykelhandlere er fagbranchens organisation. Foreningen er 116 år gam-
mel og har 325 cykelhandlere og 40 grossister indenfor branchen som medlem-
mer.

…

Varemærket TREK

TREK er et amerikansk varemærke, der i mere end 20 år har været markedsført 
og solgt på det danske marked. 

Varemærket må betragtes som værende særdeles stærkt og velkendt i forhold 
til mountainbikes og racercykler, men har i en længere årrække også være vel-
kendt og indarbejdet i relation til hverdagscykler, særligt citybikes. 

Varemærket er desuden blevet markedsført og solgt (indarbejdet) i Danmark, 
for så vidt angår cykeludstyr og -tøj. 

Det må antages, at stort set alle motions-og sportscyklister i Danmark har kend-
skab til mærket. I forhold til den "almindelige" cyklist er varemærket ikke helt 
så udbredt. Det må dog formodes, at et flertal kender mærket. 

Varemærket fik et betydeligt boost i forbindelse med den tidligere (nu fradøm-
te) 7-dobbelte Tour de France vinder  sejrsrække, idet  

 i mange (eller alle) årene benyttede racercykler af mærket TREK. 
 vandt sit første Tour de France i 1999.

…”

Person 2

Vidne 1

Person 3's

Person 3

Person 3



9

 har afgivet forklaring under hovedforhandlingen, jf. nedenfor, 
hvor erklæringen blev uddybet.

Forklaringer

Der er afgivet forklaring af , , ,  
og .

 har forklaret bl.a., at han siden 2011 har været CFO i Trek Bicycle 
Europe. Han kan bekræfte, at tallene i ekstrakten side 603 angår Treks globale 
omsætning fra 1976 til 2016. Han kan tillige bekræfte rigtigheden af Treks om-
sætningstal og markedsføringsudgifter, som fremgår af ekstrakten side 55.

Foreholdt Treks hjælpebilag ”Turnover Europe – disputed goods” forklarede 
han, at ”disputed goods” udgør 4 % af den totale omsætning. Hovedparten af 
“disputed goods” vedrører Treks varemærke .

Trek kom første gang på det danske marked i 1992. Han ved ikke, hvornår de 
startede med at sælge tøj og udstyr i Danmark eller hvor mange forhandlere, 
der var i Danmark i 2009. Fra 2012 har der været ca. 2500 forhandlere i Europa. 
Han kender ikke til de forskellige produktvarianter hos forhandlere i Danmark.

Trek anvender sit varemærke TREK. I slutningen af 1990’erne købte Trek vare-
mærkerne  og . Det er navnene på to tidligere mountainbi-
ke-cykelryttere, og de anvendes fortsat af Trek.

Trek markedsfører sig både over for forbrugere og forhandlere samt via 
sponsorships og events eksempelvis for tilskuere til Tour de France og cykel-
messer. Den største markedsføringspost er sponsoratet af Treks cykelhold med 
varemærket TREK og undermærket .

Trek har nu 8 salgsvirksomheder i Europa samt et stort varehus og en designaf-
deling i Holland. Produktionen ligger i Tyskland.

Trek har to ’flagship stores’ i Danmark. Den første åbnede for over 10 år siden i 
Aarhus/Tilst, og i 2016 åbnede de også en butik i Hellerup efter ønske fra deres 
forhandlere. I butikken er der -tøj, som co-brandes med TREK på tags 
og boxe. 

De tre største cykelmærker i verden er TREK, Specialized og Giant inklusiv 
nogle lokale brands i enkelte lande.

Navn 2

Vidne 1

Vidne 1Vidne 2 Vidne 3 Vidne 4

Vidne 5

Vidne 2

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



10

 har forklaret bl.a., at han siden 2006 har været marketing manager i 
Trek Danmark. Han kan bekræfte markedsføringsomkostningerne i ekstrakten 
side 55 og kan ligeledes bekræfte omsætningstallene for produktkategorierne 
”Shoes, Helmets, Clothing, Gloves og Bags” i hjælpebilaget ”Turnover Europe – 
disputed goods”.

Trek markedsfører sig i Danmark via annoncer, sponsorater af både teams og 
enkelte cykelryttere, på hjemmesiden, ved Google-søgningsoptimering samt 
gennem forhandlere, som de også støtter med markedsføring. De har tillige haft 
enkelte Tv-reklamer. Deres største reklameambassadører var  
og .

Kataloger til forbrugerne udleveres hos autoriserede Trek-forhandlere, men fin-
des dog primært online nu.

De havde tidligere 125 forhandlere, men de mistede i 2017 samarbejdet med for-
handlerkæden ’Fri Bikeshop’ og har på nuværende tidspunkt 65 TREK-for-
handlere. Der er langt flere forhandlere, der køber tilbehør end det, der er angi-
vet i det foreviste hjælpebilag udarbejdet af T. Hansen. Det skyldes, at ikke alle 
forhandlerne skriver om det på deres hjemmeside. Han har været inde på nogle 
af de nævnte hjemmesider, men har ikke tjekket, om forhandlerne kun bruger 

.

Det er korrekt, at der i 2009 kun var sammenfald med én TREK-hjelm, som det 
fremgår af T. Hansens hjælpebilag.

Bestillinger sker primært via hjemmesiden trekbikes.com. Forbrugere i Dan-
mark kan ikke handle via denne side, men det kan de bl.a. i USA og Holland. 
Levering sker direkte fra deres lager i Holland.

Forevist to T-shirts fra Treks butik i Hellerup forklarede han, at de altid har haft 
produkter med både  og TREK påtrykt tøj og tags. Siden de fik nye 
tags og boxe i 2012, har de altid lavet co-branding på tags, og i tøjets nakkela-
bels står der .

Elektra-brandet bruger de også. Tidligere har de også haft andre brands, som 
de ikke længere bruger i Danmark. Wikipedia nævner 8 brands, hvilket nok 
skal passe.

Så vidt han ved, har de kontinuerligt brugt mærket TREK i Danmark fra om-
kring 2009. TREK er et high-end mærke af høj kvalitet.

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Vidne 3

Person 3

Person 4



11

Han hørte første gang om T. Hansens mærke OUTTREK fra deres amerikanske 
advokat. Han har ikke set T. Hansens tilbudsaviser, da han har sagt ’nej tak’ til 
reklamer på sin private adresse.

Han deltager ikke i brancheforeningsmøder, og han har ikke oplevet forveks-
ling mellem TREK og OUTTREK.

 har forklaret bl.a., at han siden 1. januar 2012 har været direk-
tør i Danske Cykelhandlere, som er en 117 år gammel brancheorganisation med 
i dag 340 medlemmer, heraf 300 cykelhandlere og 40 leverandører. Han kan be-
kræfte indholdet af den skriftlige erklæring, som han har udarbejdet til sagen. 

Danske Cykelhandlere er uafhængig af Trek, da Danske Cykelhandlere også 
skal varetage mange andre medlemmers interesser. Kontingentet ligger på om-
kring 4.000 kr. årligt.

TREK er et udbredt mærke for motionister forstået som folk, der cykler på lan-
devej og i skoven som fritidsinteresse. TREKs velkendthed gælder globalt. Hans 
vurdering af TREKs velkendthed i 2009-2010 er baseret på hans store personlige 
interesse for cykler.

Når han i erklæringen refererer til ”citybikes”, mener han hverdagscykler, og 
med ”den almindelige cyklist” mener han, at flere sportscyklister kender TREK 
end andre store mærker, som Scott, Giant og Specialized. 

Det har stor betydning for et brand at have en kendt reklamemand eller ambas-
sadør. Han kender ikke til detaljerne om Treks forhandlernet i Danmark. Priser-
ne på TREK var i 2009-2010 højere end de er i dag.

 har forklaret bl.a., at han har været ansat hos T. Hansen siden 1996 og 
nu er kommerciel chef.T. Hansen forhandler to cykelmærker; et private label 
kaldet X-zite og et italiensk mærke kaldet Benelli. T. Hansen anvendte først sit 
private label Endeer til cykeludstyr, som senere blev udskiftet til OUTTREK på 
bl.a. tasker.

De første OUTTREK-produkter kom på markedet i 2010 efter forespørgsler fra 
mange kunder på tilbehør og beklædning. De havde i forvejen deres eget for-
handlernetværk, som de kunne benytte. De valgte navnet OUTTREK, fordi de 
kiggede bredt på deres øvrige produkter til outdoor-aktiviteter. Ordene trek og 
trekking er almindeligt brugt for aktiviteter, og de valgte så at tage out fra out-
door, for at beskrive noget udendørs, og sætte det sammen med trek. 

OUTTREK fremgår på selve varen, mens OUTTREK TECHNOLOGY fremgår 
af emballagen. Logoet er designet af T. Hansens marketingsafdeling. 

Vidne 1

Vidne 4



12

De undersøgte på forhånd mærkerne på markedet via deres egen varemærkerå-
dgiver, , formentlig dog kun inden for kategorier, som de valgte at 
registrere deres mærker i. Han mener ikke, at TREK var velkendt dengang.

T. Hansen havde i 2010 en omsætning relateret til OUTTREK for ski, motorcyk-
ler og cykler på 7 mio. kr., som i 2018 var vokset til 14 mio. kr. Han kender ikke 
T. Hansens totale markedsandel for cykler, men de solgte 40.000 cykler i 2017 
og 50.000 cykler i 2018.

Priserne hos T. Hansen ligger et stykke under priserne hos Trek. Hos T. Hansen 
handler det om ”value for money”. En gennemsnitscykel koster mellem 1500 – 
2000 kr., men det varierer meget. Han kender ikke priserne på Treks cykler.

Cykelmarkedet er generelt et meget broget marked. T. Hansens kundesegment 
består af hverdagscyklister og motionister, der ikke cykler så meget.

T. Hansen har en tilbudsavis, der er blevet husstandsomdelt hver måned siden 
2003. I 2003 blev der omdelt 30 mio. og i 2018 var det 20 mio. Siden 2010 har der 
været OUTTREK-udstyr i tilbudsavisen samt i et særskilt cykelkatalog. 

Hele sortimentet er tilgængeligt i såvel de fysiske butikker som på deres webs-
hop. Han har ikke hørt om forvekslinger med OUTTREK. De er meget sjældent 
involveret i krænkelsessager med andre mærker.

Han har besøgt Treks flagship-store i Aarhus, hvor alt udstyr og tøj var mærket 
. Han fik at vide, at man ikke kunne få en hjelm med mærket TREK. 

 har forklaret bl.a., at han er indkøbschef hos T. Hansen, hvor han 
har arbejdet i 26 år. 

T. Hansen er ikke medlem af brancheorganisationen Danske Cykelhandlere, 
men T. Hansen anser sig som en del af branchen, som de holder sig orienteret 
om. Danske Cykelhandlere kender også T. Hansen, og de har oplevet at blive 
ekskluderet fra cykelmesser mv. som ”ikke-ønsket”. De oplever også jævnligt, 
at eksempelvis Fri Bikeshop kopierer deres pakketilbud mv.

OUTTREK-produkterne er blevet en succes, som ”best buy”, hvilket vil sige til 
fornuftige priser, og de markedsføres udelukkende i T. Hansens butikker og på 
deres webshop. 

Han har ikke viden om, hvad de enkelte Trek-forhandlere har af udstyr. Han 
har cyklet i mange år, og kender mærket TREK.

Person 1

Navn 1

Vidne 5



13

Priserne hos Trek er generelt meget høje, men nu produceres også nogle billige-
re cykler til det lavere segment. TREK/ -produkterne ligger prismæs-
sigt ca. 2-3 gange over OUTTREK. Han har ikke selv oplevet forveksling mel-
lem TREK og OUTTREK.

Han forstår ikke, hvordan Trek kan have undgået at bemærke T. Hansens brug 
af navnet OUTTREK i så mange år. 

Parternes synspunkter

For TREK er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med sammen-
fattende påstandsdokument af 5. december 2018, hvoraf fremgår bl.a.:

”…

2. ANBRINGENDER 

Til støtte for de nedlagte påstande gøres sammenfattende gældende:

At sagsøger er indehaver af såvel registrerede danske og EU-varemærkerettigheder som 
af rettigheder baseret på langvarig brug af varemærket TREK i Danmark i relation til 
de varer og tjenesteydelser, der er omfattet af sagsøgers varemærkeregistreringer, og 
som sagsøger har anvendt og anvender varemærket TREK for;

At anvendelse af sagsøgtes varemærke OUTTREK, herunder også i formen OUTTREK 
Technology, det være sig som ord- og/eller figurmærke, udgør en krænkelse af sagsø-
gers rettigheder til varemærket TREK, det være sig som ord og/eller figurmærke,

Idet der er risiko for forveksling mellem sagsøgers varemærke og de af sagsøgte anvendte 
varemærker, 

da der foreligger mærkelighed mellem varemærket TREK og mærket OUTTREK/OUT-
TREK Technology, og 

da der foreligger enten direkte konflikt eller høj grad af ligeartethed mellem de varer, 
som sagsøgers mærke nyder beskyttelse for, og de varer, som sagsøgte anvender 
sit/sine varemærke(r) for;

At sagsøger derfor i medfør af Varemærkelovens § 4, stk. 1 nr. 2 og EU-varemærkefor-
ordningens Artikel 9 (2)(b) kan forbyde tredjemand at anvende ethvert tegn i forbin-
delse med varer og tjenesteydelser, når tegnet ligner sagsøgers varemærke, og tegnet 
anvendes i forbindelse med varer eller tjenesteydelser, som er identiske med eller lig-
ner de varer eller tjenesteydelser, for hvilke sagsøger varemærke er registreret/an-
vendt, hvis der i offentlighedens bevidsthed er risiko for forveksling, herunder at det 
antages at der er en forbindelse med sagsøgers varemærke;

Navn 1



14

At sagsøgers mærke desuden nyder udvidet beskyttelse, idet varemærket TREK må an-
ses for at være velkendt på det relevante marked, hvorfor sagsøger i medfør af Vare-
mærkelovens § 4, stk. 2 og EU-varemærkeforordningens Artikel 9 (2)(c) kan forbyde 
brug af sagsøgtes varemærke(r) ikke kun i relation til kolliderende varer eller varer 
med meget høj grad af lighed, men også i relation til varer, der udviser en mindre 
grad af lighed; samt endelig 

At sagsøger på ingen måde har udvist passivitet i relation til sagsøgtes brug af de(t) om-
handlede varemærke(r), 

Idet sagsøger straks man blev opmærksom på sagsøgtes forsøg på registrering af OUT-
TREK, og samtidig dermed sagsøgtes brug af mærket OUTTREK/OUTTREK Techno-
logy, ved årsskiftet 2015/2016 rettede henvendelse til sagsøgte med krav om stands-
ning af brugen. 

…

4. DISKUSSION

Det gøres gældende, at sagsøgtes anvendelse af varemærket OUTTREK, det være sig alene 
eller i forbindelsen OUTTREK Technology, udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder til 
varemærket TREK.

4.1. Vedr. risiko for forveksling:

Når det kommer til spørgsmålet om risiko for forveksling mellem to (eller flere) varemær-
ker, er der flere kriterier, der skal tages med i betragtning, herunder bl.a. vareartslighed og 
mærke-lighed. Dertil kommer afgrænsning af den relevante gruppe af forbrugere og spørgs-
målet om velkendthed og den udvidede beskyttelse der tilkommer velkendte varemærker.

4.1.1. Den relevante forbrugergruppe: 

Vedrørende den relevante forbrugergruppe bemærkes, at den relevante forbrugergruppe 
primært udgøres cykelryttere/cyklister, der enten bruger cyklen som decideret arbejdsred-
skab (de halv- og helprofessionelle sportsudøvere) eller dyrker cykling som sportsgren eller 
som motionsform. Den sidstnævnte gruppe, som antalsmæssigt givet er langt den største, 
finder vi især blandt unge og midaldrende mænd, idet landevejscykling og kørsel på moun-
tainbikes er blevet en af de mest almindelige motionsformer i Danmark. Det er disse kunde-
grupper, der køber de polstrede cykelshorts, særligt udformede trøjer, cykelsko, overtræks-
strømper etc.

Der er generelt blandt disse kundegrupper stor interesse for cykelløb, og langt de fleste føl-
ger tæt de store internationale cykelløb, herunder ikke mindst Tour de France og de to øvri-
ge, såkaldte Grand Tours løb (italienske Giro de Italia og spanske Vuelta de Espana). At cy-
kelløb generelt er populært understreges af de seertal, som TV2 fx kan fremvise for året 



15

2008, jf. bilag 90, og her er kun medtaget de løb, hvor sagsøger var udsendelsessponsor. Der 
er ingen tvivl om, at de nævnte forbrugergrupper bl.a. men ikke kun fra disse udsendelser 
kender varemærket TREK. 

Det vil derfor være yderst nærliggende for denne kundegruppe, især motionistgruppen, at 
udlede, at produkter markedsført under det velkendte varemærke TREK med tilføjelsen 
OUT foran enten hidrører fra Trek, er fremstillet og markedsført med dennes accept, eller at 
der er en sammenhæng mellem virksomhederne bag. Denne kundegruppe vildledes dermed 
ved sagsøgtes brug af OUTTREK varemærket, det være sig med eller uden TECHOLOGY.

Det gøres således gældende, at den relevante forbrugergruppe primært må afgrænses til den 
gruppe af forbrugere, der kører på cykel som sportsudøvere eller som motionist.

4.1.2. Varelighed:

Produkterne markedsført af sagsøger under det velkendte varemærke TREK relaterer sig 
primært til cykling, det være sig som sport eller som motionsform. Hovedparten af de af 
sagsøgte under varemærket OUTTREK/OUTTREK Technologies markedsførte produkter re-
laterer sig til helt samme segment, fx cykelshorts, cykeltrøjer, cykelsko, cykeljakker, cykel-
hjelme etc. Der foreligger således direkte kollision for så vidt angår disse produkter. At 
sidstnævnte produkter også skal anses for ligeartede med cykler, fremgår af EUIPO’s indsi-
gelsesafgørelse i sagen B2374471, der netop bl.a. omhandlede forholdet mellem cykelbeklæd-
ning i klasse 25 og køretøjer, herunder cykler, i klasse 12:

”The contested cyclists’ clothing refers to specific apparel to be worn during the practice of 
bicycle sports and/or bicycle activities. They show certain connections with the opponent’s 
land vehicles in Class 12 of Earlier Mark 1, which are defined as a broad category that can 
also cover bicycles. Despite their different natures and purposes, there is strong complemen-
tarity between them. The contested goods are designed to improve comfort and efficiency 
when cycling, for example by reducing wind resistance and increasing aerodynamic effi-
ciency or compressing the cyclist’s legs, and thus help to combat muscular fatigue.
Furthermore, the goods can originate from the same undertakings and be distributed 
through the same trade channels. In addition, they target the same consumers. They are 
therefore considered similar.”

Udover produkter til cykling markedsfører sagsøgte endvidere skiundertøj, løbetøj og mo-
torcykelbeklædning under de nævnte varemærker. Det er sagsøgers opfattelse, at der fore-
ligger en sådan lighed mellem de sidstnævnte varer og cykler, cykeludstyr, cykelbeklæd-
ning, herunder cykelsko og -hjelme, at der må statueres ligeartethed, idet sådanne produkter 
ofte hidrører fra samme virksomheder, er rettet mod tilsvarende forbrugergrupper og jævn-
ligt markedsføres gennem de samme salgskanaler.

4.1.3. Mærke-lighed:



16

Bedømmelsen af, hvorvidt der består mærkelighed mellem to varemærker, beror på en hel-
hedsbedømmelse af varemærkernes visuelle lighed, varemærkernes fonetiske lighed og va-
remærkernes konceptuelle lighed. Indledningsvis bemærkes, at sagsøger har rettigheder til 
varemærket TREK som ord og som figurmærke i de varianter som mærket anvendes og har 
været anvendt i. 

Sagsøger gør gældende, at der består tydelig visuel lighed mellem varemærket TREK og va-
remærket OUTTREK, herunder i formen OUTTREK Technology. Sagsøgte har inkorporeret 
sagsøgers mærke i sit varemærke og kun tilføjet ordet OUT. TREK udgør den særprægede 
bestanddel, og er dominerende i sagsøgers varemærke, ligesom ordet TREK ikke er beskri-
vende for de varer, som sagsøger har registreret og anvender TREK varemærket for. Ordet 
OUT er derimod usærpræget og af beskrivende karakter, idet den alene angiver, at produk-
terne kan/skal anvendes udendørs. Elementet OUT kan derfor ikke tillægges vægt ved vur-
dering af ligheden mellem mærkerne. Normalt anses mærker for at ligne hinanden, når ét af 
de ord i et sammensat ordmærke såvel visuelt som auditivt er identisk med et af ordene i et 
ældre sammensat varemærke, og ingen af ordene har et begrebsmæssigt betydningsindhold 
for kundekredsen, jf. fx sag T-356/10 (Victory Red) og sag T-286/02 (Kiap Mou), præmis 39. 
Tilføjelsen af en usærpræget ordbestanddel som OUT vil altså ikke medføre, at varemærket 
distancerer sig tilstrækkeligt fra den ordbestanddel, som udgør det identiske ældre vare-
mærke. 

Sagsøger gør endvidere gældende, at også sagsøgtes brug af OUTTREK, herunder OUT-
TREK Technology i figurlig udformning udgør en krænkelse af sagsøgers rettigheder til ord-
mærket TREK, idet der, når de samme bogstaver er anført i samme rækkefølge, skal en stor 
variation i stiliseringen til, for at det kan konkluderes, at der er en visuel forskel, se hertil 
EUIPOs Guidelines samt EU-domstolens afgørelse i sagen T-552/10, riha mod OHIM (nu 
EUIPO), hvor EU-domstolen fandt, at et figurmærke var forveksleligt med et ordmærke, idet 
figurmærket ikke afveg særligt i stiliseringen, og idet ordet var let genkendeligt i figurmær-
ket. 

De samme forhold gør sig gældende i nærværende sag. Ordet TREK må anses for at være 
meget let genkendeligt også i figurmærket OUTTREK, herunder i OUTTREK Technology. 

Særligt for så vidt angår angivelsen OUTTREK Technology bemærkes, at tilføjelsen af det 
beskrivende ord ”Technology” ikke ændrer ved forvekslelighedsvurderingen, idet tilføjelse 
af et beskrivende element ikke kan tillægges særlig vægt ved bedømmelsen af lighed mellem 
mærkerne, især ikke når det tilføjede element er beskrivende for netop de varer det anven-
des på, idet ordet kan angive, at produkterne, herunder produkternes stof og materiale, er 
udviklet på baggrund af en bestemt teknologi. Ordet ”Technology” anvendes ofte af virk-
somheder indenfor sportsudstyr, idet det fortæller forbrugeren, at produkterne er fremstillet 
under anvendelse af særlig teknologi eller er tilført en særlig teknologi, der fx kan hjælpe 
sportsudøveren til et bedre resultat. 



17

Tilføjelsen af ordet Technology har således ikke nogen betydning for krænkelsesvurderin-
gen. 

Sagsøger gør gældende, at mærkerne fonetisk er identiske for så vidt angår ordbestanddelen 
TREK. Ved udtale af sagsøgers mærke OUTTREK, vil dette ord udtales som to separate ord-
bestanddele, OUT og TREK. Herved består der meget tydelig fonetisk lighed mellem vare-
mærkerne.

Den samme høje grad af fonetisk lighed også mellem ordmærket TREK og mærket OUT-
TREK Technology, igen fordi det tilføjede, usærprægede ord ikke kan tillægges vægt ved 
forvekslelighedsvurderingen. 

Også konceptuelt består der en betydelig lighed. Ordet ”trek” betyder at være på vandretur i 
bjergrigt og uvejsomt terræn, jf. bilag 71. Tilføjelsen af angivelsen ”out” medfører ikke, at 
sagsøgtes OUTTREK, herunder OUTTREK Technology varemærke får en anderledes kon-
ceptuel betydning. Der er konceptuel lighed.

4.1.3. Praksis vedr. risiko for forveksling:

Sagsøgers synspunkt om mærke-lighed mellem TREK og OUTTREK understøttes af såvel 
dansk som af EU-praksis. Eksempler herpå, hvoraf de mest relevante er anført nedenfor, vil 
blive gennemgået under sagsøgers procedure. 

Afgørelser fra Ankenævnet for Patenter og Varemærker:
AN 2002 00012 SUBZONE = ZONE 
AN 2013 00007 TEGO = PROTEGO 

Afgørelser fra EUIPO:
B 2705500 LIFE = Outlife 
R 2476/2017-2 CORE = NITECORE (fig) (Appeal Board afgørelse)
B 2889759 ECHO = AUTOECHO (fig)
B 2769241 RACE (fig) = ROBORACE (fig)
B 1308018 LOOP = Cyloop (fig)
B 2809039 EDGE = BRAVEDGE (fig)

Der skal uden tvivl statueres mærke-lighed mellem varemærkerne TREK og OUTTREK, her-
under også OUTTREK Technology.

4.2. Sagsøgtes mærke er velkendt:

EU-Domstolen har i sagen C-375797 General Motors/Yplon fastslået, at bekendtheden af 
mærket skal være til stede hos en betydelig del af den offentlighed, der er relevant for det 
pågældende mærkes varer eller tjenesteydelser, dvs. hos en betydelig del af den relevante 



18

forbrugergruppe, in casu hovedsagelig forbrugere, der køber cykeltøj og andet cykeludstyr/-
tilbehør. 

Sagsøgers varemærke TREK er indarbejdet og velkendt på det europæiske såvel som det 
danske marked for cykler, cykeltilbehør, cykeltøj, cykelsko og -hjelme. Sagsøger har anvendt 
og anvender fortsat store beløb på markedsføring, ligesom sagsøgers omsætning på det eu-
ropæiske og det danske marked er ganske betydelig.

Markedsføringsomkostninger (mio. USD):

*ikke et helt år.

Sagsøgers omsætning i Danmark på tilbehør (tasker, beklædning, handsker, hjelme og sko) 
siden 2011 er ganske betragtelige:

Omsætning i DKK:

(detaljerede omsætningstal for årene før 2011 ikke længere tilgængelige; 2018 er for 3 kvartaler)

2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017*

Europa 10,8 12,2 15,3 14,1 13,5 13,8 12,4 12,6 11,0 

Danmark 0,5 0,6 0,8 0,6 0,6 0,7 0,7 0,6 0,4 

2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017*
Europa 249,8 259,7 293,4 293,4 295,8 337,4 299,4 303,0 297,7 
Danmark 12,1 13,6 17,3 16,7 17,9 19,4 16,1 12,1 8,4 

  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017 
 2018 
YTD 

 Tasker 
     
393.144 

     
417.002 

     
511.965 

     
703.458 

     
606.489 

     
327.674 

     
174.940 

     
138.466 

Beklædning 
     
670.694 

     
668.314 

 
1.091.151 

 
1.373.476 

 
1.041.829 

     
524.912 

     
446.176 

     
417.476 

 Handsker 
       
79.071 

       
95.255 

       
97.561 

     
144.762 

     
147.609 

       
61.855 

       
68.729 

       
70.444 

 Hjelme
     
435.063 

     
296.581 

     
797.957 

 
1.276.417 

     
937.646 

     
767.912 

     
593.789 

     
621.756 

 Sko
 
1.341.593 

 
1.788.482 

 
1.906.369 

 
2.109.381 

 
2.222.261 

 
1.239.055 

     
876.292 

     
859.415 

 Hovedtotal 
 
2.919.565 

 
3.265.634 

 
4.405.003 

 
5.607.493 

 
4.955.834 

 
2.921.408 

 
2.159.926 

 
2.107.557 



19

Sagsøgers aktiviteter indenfor cykelsporten og dermed markedet for cykler, cykeltilbehør 
etc, går helt tilbage i 1982, men det blev især gennem kontrakten med amerikaneren  

, at TREK blev velkendt. 

 vandt sin første sejr Tour-de-France sejr i 1999 og blev i de følgende år den 
mest vindende rytter i Tour’ens historie.  kørte i alle sine 7 Tour-sejre i årene 
1999-2005 på en TREK cykel, jf. oversigten over Tour-vindere Bilag 75; at  flere år 
senere blev frakendt titlerne pga. doping er reelt denne sag uvedkommende, men var faktisk 
medvirkende til en endnu mere intens omtale også af sagsøgers varemærke; den senere titel-
fratagelse ændrer i øvrigt ikke ved den enorme eksponering  gav varemær-
ket i årene 1999-2005. Alle de TREK modeller, som  kørte på i sine syv sejre, har 
været tilgængelige og til salg til almindelige forbrugere. Også andre Tour-de-France vindere 
og i Danmark velkendte ryttere har kørt på TREK cykler. Det gælder fx spanieren  

, der i en årrække fra 2011-2016 kørte for det danske cykelhold SaxoBank og er vel-
kendt blandt danske cykelfans. Kun det italienske mærke Pinarello kommer op på siden af 
TREK, når det kommer til antal sejre i verdens mest berømte cykelløb Tour de France.

Trek har endvidere gennem årene været hovedsponsor på et af de store cykelhold, herunder 
fra 2011 som Leopard Trek med flere danske ryttere, bl.a. danske , på holdet. 
Holdet skiftede senere navn, senest til Trek Factory Racing in 2014 og til Trek-Segafredo i 
2016. I 2012 vandt  to etapeløb på en TREK cykel, nemlig Østrig Rundt og 
Luxembourg Rundt. 

Danske , selv tidligere cykelrytter, har været sportsdirektør for Trek-holdet si-
den 2011, hvor han brød med  danske cykelhold SaxoBank for netop at stifte Leo-
pard-Trek. Med sig til Trek-holdet tog  de i Danmark særdeles velkendte ryt-
tere, brødrene  og  fra Luxembourg, hvilket førte til stor omtale i de 
danske medier om bruddet med  hold. Holdet har gennem årene haft mange an-
dre også i Danmark meget kendte ryttere på holdet, fx sprinteren , Schweiz, 
der ligeledes forlod  SaxoBank hold for at køre for Trek i 2011, og ikke mindst ty-
ske , der i mange år ligeledes kørte for  hold og var en i Danmark sær-
deles vellidt og velkendt rytter.

Desuden har TREK varemærket været eksponeret gennem talrige medier, fx via reklame-
film, jf. Bilag 90. Netop dette bilag understøtter udover det allerede anførte, at sagsøgers va-
remærke TREK var velkendt i Danmark forud for sagsøgtes ansøgning om EU-registrering 
af OUTTREK Technology og ibrugtagning af OUTTREK varemærket. Den fremlagte rekla-
mefilm blev i 2008 vist på landsdækkende TV af TV2, hvor sagsøger var programsponsor 
med den samme sponsoreksponeringsfilm for flere af de største internationale cykelbegiven-
heder det år, herunder bl.a. VM i landevejscykling og fire franske cykelløb: Paris-Nice, Paris-
Roubaix, Fleche-Wallone, Liege-Bastogne-Liege, løb der ofte refereres til som ”Forårsklassi-
kerne” og som ofte har danske ryttere i fokus, hvilket naturligt har øget interessen i Dan-
mark med deraf følgende store seertal til følge. Seertallene for reklamefilmen under de indi-
viduelle cykelløb var ganske betydelige, og den mest eksponerede reklamefilm havde næ-

Person 3

Person 3

Person 3

Person 3

Person 3

Person 3

Person 4

Person 5

Person 6

Person 6

Person 7

Person 8's

Person 7

P9

Person 9 (P9)

Person 10

Person 8's

Person 8's

Person 11

Person 8's



20

sten en kvart million seere (VM cykling på landevej). Den store eksponering er medvirkende 
til, at sagsøgers varemærke TREK må anses for at være velkendt og allerede var det i 2009, 
hvor sagsøgte tog skridt til registrering af varemærket OUTTREK Technology og i 2010, 
hvor sagsøgte indledte brugen af varemærket OUTTREK, herunder OUTTREK Technology. 

Sagsøgers varemærke er ikke alene eksponeret via TV-reklamer, men også gennem den mas-
sive TV-dækning af forskellige cykelløb gennem årene; især har Tour de France dækningen 
på TV2 og ”Aftenturen” på DR1 gennem de sidste godt 15 år bidraget til at gøre varemærket 
TREK velkendt i Danmark, ligesom den generelle medieomtale har medvirket. 

Velkendtheden skyldes dog ikke alene populariteten af løb som Tour-de-France og de øvrige 
såkaldte Grand Tours, men disse er og har naturligvis været medvirkende til, at TREK er 
velkendt. Omtalen af TREK i øvrige danske medier har da også være ganske omfattende og 
går som minimum tilbage til 1998. Enkelte eksempler på omtale i perioden 1998 til 2009 er 
fremlagt som Bilag 76-1 til 76-17.

Den udbredte omtale af Trek’s varemærker fortsætter også i årene efter 2009, især i forbin-
delse med det føromtalte skifte af ryttere fra SaxoBank-holdet med sportsdirektør 

 til Leopard Trek. Velkendtheden af varemærket TREK i Danmark understøttes også 
af andre aktører, herunder især aktører på det relevante marked i Danmark. Udtalelser fra 
såvel Danmarks Cycle Union og brancheorganisationen Danske Cykelhandlere bestyrker, at 
TREK varemærket har været velkendt på det danske marked igennem de seneste 10-15 år og 
fortsat må anses for at være velkendt, jf. Bilag 77 og Bilag 78. Danmarks Cycle Union er Dan-
marks største medlems- og interesseorganisation for alle, der bruger cyklen til konkurrence, 
træning eller motion, og har flere end 30.000 medlemmer og mere end 300 medlemsklubber 
over hele landet. Brancheorganisationen Dansk Cykelhandlere har 360 cykel- og knallertfor-
retninger og 40 leverandører som medlemmer, og repræsenterer dermed langt hovedparten 
af cykelhandlere i Danmark. 

Også i udlandet er TREK varemærket anset som velkendt og indarbejdet for sagsøger, jf. 
hertil Bilag 79-1 til 79-4. 

I og med at sagsøgers mærke er velkendt, tilkommer der mærket en udvidet beskyttelse; 
denne udvidede beskyttelse indebærer bl.a., at sagsøger kan forbyde tredjemand at anvende 
lignende varemærker også for produkter som TREK varemærket ikke nødvendigvis er vel-
kendt for. Den udvidede beskyttelse indebærer imidlertid også, at det ikke nødvendigvis 
kræves, at der foreligger risiko for forveksling (som det dog også er tilfældet her), men at det 
er tilstrækkeligt, at ligheden mellem mærkerne har til følge, at der hos den almindeligt oply-
ste, rimeligt opmærksomme relevante forbruger skabes en sammenhæng mellem mærkerne, 
se hertil EU-Domstolens afgørelse i sagen C-408/01 Adidas. 

4.3. Sagsøgte var i ond tro:

Person 7



21

Trek gør gældende, at sagsøgte utvivlsomt har haft kendskab til TREK varemærket, da 
sagsøgte besluttede sig for at producere cykeltøj, cykeltilbehør etc. under OUTTREK vare-
mærkerne. Ikke alene fordi TREK også på det tidspunkt var verdenskendt og velkendt inden 
for cykelverdenen, herunder for cykler, cykeltøj, cykeludstyr og cykeltilbehør, hvorfor 
sagsøgte naturligt må anses for at have være bekendt med TREK varemærket – men også 
fordi en meget hurtig og nem gennemgang eller undersøgelse af markedet og/eller tilgænge-
lige varemærkeregistre tydeligt ville have påvist, at sagsøger og TREK varemærket allerede 
på det tidspunkt havde en yderst stærk markedsposition. Sagsøgte har forud for ibrugtag-
ning af OUTTREK varemærket for sin egen produktserie utvivlsom undersøgt markedet for 
cykler, cykeludstyr, cykeltilbehør og cykeltøj. Da TREK varemærket allerede før 2010 var in-
darbejdet i Danmark og særdeles velkendt, ikke mindst qua brugen af mærket i forbindelse 
med professionelle cykelløb og den generelle popularitet, som TREK produkterne i længere 
tid har nydt, kan sagsøgte ikke have været uvidende om sagsøgers rettigheder til TREK, og 
at mærket var velkendt. 

Kendskabet til Treks varemærker bekræftes også ved, at den figurmæssige udformning af 
OUTTREK varemærket er med næsten samme skrifttype og bogstavtykkelse som den grafi-
ske udformning, som Trek gennem mange år har anvendt for sit varemærke, se Bilag 1 sam-
menholdt med Bilag 2 og 3.

Sagsøgtes markedsføring og salg af forskellige produkter under forvekslelige varemærker 
har karakter af snyltning på Treks velkendte varemærke. Som anført ovenfor, har Trek gen-
nem lang tid forud anvendt og indarbejdet TREK varemærket på det danske marked og tilli-
ge anvendt store beløb herpå. Ved brug af et lignende ordmærke og figurmærke, nyder T. 
Hansen uberettiget godt af den popularitet, som TREK varemærket nyder, blandt andet for-
di forbrugere kan forledes til at tro, at OUTTREK produkterne er udarbejdet i samarbejde 
med Trek. Samlet set er T. Hansens handlinger derfor ikke alene i strid med varemærke-
lovens bestemmelser men er tillige en overtrædelse af markedsføringslovens § 3. 

I relation til spørgsmålet om eventuel ond tro drøftes ofte spørgsmålet om tredjemands for-
søg på at udnytte den goodwill, der er tilknyttet et velkendt varemærke. Bestemmelsen i Va-
remærkelovens § 5, stk. 2, der er en følge af Varemærkedirektivets Artikel 5, stk. 2, giver en 
udvidet beskyttelse for velkendte varemærker, idet beskyttelsen udstrækkes til også at gæl-
de varer af en andet art end de, som mærket er velkendt for. EU-domstolen har flere gange 
taget stilling til nævnte artikel, jf. også ovenfor, og introducerede i sagen C-487/07 den så-
kaldte ”kølvandsteori”, hvorefter det skal anses som en utilbørlig udnyttelse af et velkendt  
mærke, når det yngre mærke forsøger at lægge sig i kølvandet på det velkendte varemærke 
med henblik på at drage fordel af varemærkets tiltrækningskraft, omdømme etc, og derved 
udnytte den kommercielle indsats som indehaveren af det velkendte mærke har ydet, jf. 
præmis 50 i nævnte afgørelse, se hertil Varemærkeret med Kommentarer, Knud Wallberg og 
Michael Francke Ravn, side 180. Teorien er tillige anvendt af Højesteret og er derfor også en 
del af dansk retspraksis.

4.4. Sagsøgtes anbringende om sagsøgers passivitet:



22

Sagsøgte har gjort gældende, at Trek har udvist passivitet i relation til de af sagen omfattede 
krænkelser, og har i den forbindelse bl.a. anført, at Trek blev bekendt med OUTTREK vare-
mærket på grund af sagsøgtes markedsføring. Dette er ikke korrekt. Trek har ikke tidligere 
haft kendskab til sagsøgtes brug af OUTTREK varemærkerne og blev først bekendt med 
OUTTREK varemærket ved årsskiftet 2015/2016, da Trek modtog en overvågningsmeddelel-
se fra en privat udbyder om bekendtgørelse af T. Hansens EU-ansøgning om registrering af 
dette mærke, se Bilag 33; Trek reagerede umiddelbart herefter og rettede den 29. januar 2016 
henvendelse til sagsøgte herom, jf. bilag 34:

”The client has become aware of the CTM application No. 014 648 554 “OUTTREK” of [y]our 
client T. Hansen Gruppen A/S claiming protection for protective clothing, bicycle helmet, bi-
cycle lights, parts and fittings for bicycles, clothing, sportswear.
In addition, we found out that your client has been using the mark for cycling and ski wear 
like gloves, T-shirts, helmets etc. as well as for cycling bags on its website www.thansen.dk.”

Trek er ikke hverken via overvågningsmeddelelse eller på anden måde blevet gjort bekendt 
med brugen af OUTTREK eller OUTTREK Technology varemærkerne, ligesom Trek ej heller 
blev gjort bekendt med bekendtgørelsen af EU-ansøgningerne om registrering af OUTTREK 
eller OUTTREK Technology fra EUIPO, jf. hertil de af EUIPO udstedte søgerapporter, Bilag 
73. Trek havde således ikke forud for modtagelsen af overvågningsmeddelelsen kendskab til 
sagsøgtes brug af varemærket OUTTREK; havde dette været tilfældet, havde sagsøger natur-
ligvis rettet henvendelse til sagsøgte langt forinden dette tidspunkt.

I relation til spørgsmålet om passivitet, skal spørgsmålet om kendskab til brug af det yngre 
mærke vurderes efter, hvornår varemærkeindehaveren blev bekendt med eller burde være 
blevet bekendt med det krænkende varemærke, hvilket bl.a. vil bero på faktorer som størrel-
sen af den pågældende sektor, rettighedshavers markedsandel inden for sektoren, samt 
længden og intensiteten af det yngre varemærkes brug, se hertil generaladvokat V. Tr-
stenjaks forslag til afgørelse i sag C-482/09 (Budweiser), punkt 81, og sag C-529/07 (Lindt), 
præmis 39. 

Brugen af OUTTREK varemærkerne har efter sagsøgtes eget udsagn været begrænset til 
Danmark og alene til sagsøgtes egne butikker. OUTTREK produkterne har ikke været at fin-
de blandt andre forhandlere/i andre butikker i Danmark, endsige hos forhandlere, som for-
handler Treks produkter. Brugen af OUTTREK har således været afsondret fra de steder, 
som Trek har været i forbindelse med, når Trek har markedsført eller solgt sine varer i Dan-
mark. Der henvises fx til EUIPO’s Guidelines, Del D, Annullation, afsnit 2, substansbestem-
melser” s. 29, hvoraf følger at den ældre indehaver kan formodes at være bekendt med det 
yngre mærke, fx hvis begge har udstillet varer ved samme begivenhed. Dette har ikke været 
tilfældet her. 



23

Det kan ikke komme Trek til skade, at et dansk selskab, hvis produkter kun forhandles via 
egne danske butikker, har gjort brug af et krænkende varemærke, uden at Trek har været be-
kendt hermed.

Inden for EU er sektoren for cykeludstyr, cykeltilbehør og cykeltøj ganske stor, idet der i EU 
eksisterer mange forskellige producenter af cykeltøj. Det er derfor, navnlig i tilfælde hvor en 
kæde i en enkelt, mindre medlemsstat forhandler et produkt alene gennem egne butikker, 
praktisk taget umuligt for sagsøger at skulle sørge for at gøre sig bekendt med sådanne pro-
dukter. Særligt gør det sig gældende i dette tilfælde, hvor Trek ikke har kunnet støde på 
OUTTREK varemærkerne i forbindelse med markedsføring og salg af egne produkter på det 
danske marked eller i udlandet. 

Passivitet skal bedømmes på baggrund af de konkrete omstændigheder, herunder de kon-
krete hændelser, de konkrete produkter etc. Produkter med OUTTREK-varemærkerne har 
kun været solgt i Danmark, og har kun været forhandlet i sagsøgtes egne butikker. Dette gør 
det særdeles usandsynligt, at sagsøger skulle være blevet bekendt med brugen af OUTTREK 
varemærket tidligere. 

Uanset at sagsøgte i sine tilbudsaviser har markedsført OUTTREK produkterne, medfører 
dette ikke at sagsøger har haft eller burde have haft kendskab til anvendelsen af varemær-
kerne. Sagsøgers selskab har ikke modtaget de fremlagte tilbudsaviser, og selvom en ansat 
hos en af sagsøgers forhandlere måske skulle have modtaget en sådan tilbudsavis på sin 
hjemadresse, indebærer dette ikke kendskab hos sagsøger. Såfremt dette skulle være tilfældet, 
ville det svare til, at modtagelse på hjemadressen for en ansat hos fx Sportsmaster af et kata-
log visende brug af et varemærke, der krænker fx Nike’s eller Adidas’ logo, skulle være ens-
betydende med kendskab til dette krænkende mærke hos Nike eller hos Adidas.

For så vidt angår sagsøgtes TV-reklamer bemærkes, at ingen af disse ses at have haft OUT-
TREK produkterne som emne, og de er alene derfor uden betydning for nærværende sag.

Trek gør på baggrund af det anførte gældende, at hverken sagsøgtes tilbudsaviser eller TV-
reklamer kan tillægges særlig betydning eller være tilstrækkelige til at have bevirket kend-
skab hos sagsøger, ej heller en ”burde vide” situation – der skal mere til. Sagsøger er således 
ikke tidligere eller på andre markeder støt på sagsøgtes virksomhed eller dennes produkter. 

Det fremgår ikke umiddelbart af ordlyden af varemærkelovens § 9 om passivitet, at subjekti-
ve forhold hos indehaveren af et yngre varemærke skal tillægges betydning. Dette er dog 
fastsat i afgørelsen U 2000.2469 H. En varemærkerettighed baseret på brug kan derfor ikke 
opretholdes, når indehaver ved ibrugtagningen har været i ond tro – helt på linje med at en 
varemærkerettighed baseret på ansøgning/registrering ikke kan opretholdes, når ansøger 
har været i ond tro. 

Der er endvidere hverken i varemærkelovens § 9 eller varemærkeforordningen art. 61 en 
fastsat periode, hvorefter der indtræder retsfortabende passivitet. Der findes heller ikke så-



24

dan en periode i hverken praksis eller litteraturen. De konkrete omstændigheder skal som 
anført ovenfor afvejes. En nylig dom, sagsnr. B-2740-17 fra Østre Landsret afsagt 1. oktober 
2018, statuerede, at sagsøger ikke havde tabt sine rettigheder på grund af passivitet, selvom 
sagsøger først gjorde indsigelse imod brugen af dennes immaterielle rettigheder 23 år efter, 
og det selvom sagsøgers danske forlag tilsyneladende havde haft kendskab til brugen. 
Landsretten udtalte, at der ikke var indtrådt passivitet, da den krænkende brug var sket lo-
kalt i et andet land end hvor sagsøger har hovedsæde. I nærværende sag er sagsøgtes virk-
somhed ganske vist landsdækkende, men det krænkende mærke er her ikke sagsøgtes eget 
hovedlogo, som er det eneste fremtrædende mærke, som virksomheden markedsfører sig 
med på f.eks. TV, men derimod et produktnavn ud af mange forskellige produktnavne an-
vendt af sagsøgte. Sagsøger er en international virksomhed med hovedsæde i USA og har ik-
ke haft anledning til at reagere tidligere, når der er tale om et produktmærke anvendt af en 
virksomhed, der alene opererer i Danmark. Det øjeblik sagsøger blev opmærksom på 
sagsøgtes brug af det krænkende mærke, reagerede man til gengæld straks. Sagsøger har 
derfor ikke udvist retsfortabende passivitet. 

At der i nærværende sag ikke er indtrådt passivitet understøttes også af en række andre af-
gørelser fra danske domstole, således fx U 1996.1274Ø, hvor sagsøger ved opnået kendskab 
havde reageret og udtaget stævning knap et år efter, og den i realiteten lignende afgørelse 
fra Sø- og Handelsretten i sagen V-24-05. 

Endelig er det ikke korrekt, når T. Hansen anfører, at Trek ikke gjorde indsigelse mod EU 
varemærket OUTTREK Technology i forbindelse med de forhandlinger, der blev ført i 2016. 
Tværtimod krævede Trek klart, at T. Hansen skulle standse al brug af OUTTREK i enhver 
form og bekræfte at man ville afholde sig fra at anvende andre kendetegn indeholdende ele-
mentet TREK for varer relateret til cykling, se hertil Bilag 34, side 2. 3, afsnit. 

Kravet blev gentaget i februar 2017, jf. Bilag 60, side 2, 1. afsnit: ”… to provide us with an un-
dertaking in writing not to use any trademarks or business designations featuring the term 
“TREK” [min fremhævning] for goods or services that are related to cycling, …” 

Kravet om også at standse brugen af OUTTREK Technology blev således fremsat fra starten, 
som en naturlig følge af, at OUTTREK er det dominerende og distinktive element også i den-
ne udgave af mærket.

På baggrund af ovenstående gør Trek gældende, at der ikke er indtrådt passivitet i medfør af 
varemærkeforordningens artikel 61 og/eller varemærkelovens § 9.

4.5. Trek har krav på erstatning, vederlag og godtgørelse

I medfør af Varemærkelovens § 43 skal den, som forsætligt eller uagtsomt krænker en an-
dens varemærkeret betale

(1) Et rimeligt vederlag til den forurettede for udnyttelsen og



25

(2) En erstatning til den forurettede for den yderligere skade, som overtrædelsen har 
medført.

Der kan tillige fastsættes godtgørelse til den forurettede for ikke-økonomisk skade. 

Trek kan ikke dokumentere et direkte tab som følge af sagsøgtes uberettigede anvendelse af 
det krænkende varemærke, hvorfor sagsøgers krav beregnes på baggrund af et rimeligt ve-
derlag for den krænkende udnyttelse, en rimelig godtgørelse for sagsøgers ikke-økonomiske 
tab, samt erstatning for markedsforstyrrelse, som sagsøgte har påført Trek. 

Vederlag tilkendes uanset om sagsøger har lidt et tab ved den krænkende adfærd, og har til 
formål at sikre at erstatning/vederlag ikke sættes for lavt. Formålet er således primært at va-
retage skadelidtes interesser. 

Sagsøger har ikke oplysninger om sagsøgtes omsætning på de produkter, der er markedsført 
under det krænkende varemærke. Vederlaget må derfor ansættes skønsmæssigt baseret på 
den periode, hvor sagsøgte har anvendt det krænkende varemærke til anlæggelse af sagen, 
dvs. perioden 2010-2017. 

I Danmark har sagsøger i perioden 2011-2017 haft en gennemsnitlig årlig omsætning på de 
omhandlede produkter på ca. 3,7 mio. kr. Et vederlag på 5% ud fra en licensbetragtning er 
ikke ualmindeligt, hvilket ville give et årligt vederlag på ca. kr. 185.000. Sagsøgers krav om 
vederlag/erstatning på i alt kr. 200.000 må i lyset heraf anses for at være yderst rimeligt.

…”

For T. Hansen er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med på-
standsdokument og sammenfattende processkrift af 5. december 2018, hvoraf 
fremgår bl.a.:

”…

2. ANBRINGENDER OG INDSIGELSER

Sammenfattende fastholder THansen følgende overordnede varemærke- og markedsførings-
retlige anbringender og indsigelser, jf. tillige THansens svarskrift, duplik og afsluttende pro-
cesskrift:

1. THansens siden 2010 brugsbaserede varemærker OUTTREK TECHNOLOGY og OUT-
TREK (herefter også OUTTREK-mærkerne) er retskraftige og gyldige i Danmark, for cy-
keludstyr, cykeltøj, herunder handsker, løbetøj, skitøj, nyrebælte, skaterhjelme, motorcy-
keltasker, jf. nærmere under afsnit 3.2 med hensyn til Produkterne;

2. OUTTREK-mærkerne er velindarbejdede,



26

 idet OUTTREK-mærkerne qua den omfattende markedsføring meget hurtigt efter 
THansens lancering i 2010 har opnået, løbende styrket og bevaret en stærk markedsi-
dentitet på det danske marked gennem THansens investering af betydelige økonomi-
ske ressourcer gennem 8 år;

3. OUTTREK-mærkerne er ikke forvekslelige med TREKs varemærke TREK – ord- såvel 
som figurmærke, herunder også henset til

 THansens intensive brug fra 2010 til 2016 er sket uden forvekslinger og uden reaktion 
fra TREK – og henset til

 TREKs strategiskifte til brug af varemærket  til afløsning af TREK som 
varemærke for de relevante produkter, herunder cykeludstyr- og cykeltøj - TREK har i 
flere år forud for 2016 reelt brugt mærket  som varemærke for de rele-
vante produkter, jf. varemærkelovens § 4, stk. 1, nr. 2, og

 THansens EU-varemærkeregistrering af OUTTREK TECHNOLOGY med prioritet fra 
2009, som EUIPO gennemførte til registrering uden modhold af TREK/andre, herun-
der tredjemands Trek-mærker.

4. THansen har altid ageret og agerer fortsat i overensstemmelse med god markedsførings-
skik,

 idet OUTTREK-mærkerne altid har været og fortsat markedsføres fuldt loyalt og un-
der samtidig angivelse af THansens navn og figurmærke som entydig afsender, lige-
som THansens branding har sin egen stærke og markante identitet, og idet

 THansen er som navn og brand velkendt i Danmark;

5. TREKs mærker var på det for sagen relevante tidspunkt - 2009/2010 – ikke velkendte i 
Danmark og i særdeleshed ikke i relation til den for tvisten relevante varegruppe – cyke-
ludstyr, cykeltøj, herunder handsker, til løbetøj, skitøj, nyrebælte, skaterhjelme, og motor-
cykeltasker – og nyder derfor ikke en udvidet beskyttelse efter varemærkelovens § 4, stk. 
2;

6. Eventuel velkendthed af TREK for cykler – hvilket bestrides forelå på det relevante tids-
punkt i 2010 – kan ikke udstrækkes til cykeludstyr, cykeltøj, herunder handsker, til løbe-
tøj, skitøj, nyrebælte, skaterhjelme, motorcykeltasker i medfør af varemærkelovens § 4, 
stk. 2, herunder fordi

 TREK ikke bruger TREK som varemærke for Produkterne, men derimod siden 
2008/2009 har udfaset - og siden 2011 reelt kun har brugt  som mærke 
for cykeludstyr og cykeltøj, mfl., hvorfor betingelserne i § 4, stk. 2, om, at der skal fo-

Navn 1

Navn 1

Navn 1



27

religge utilbørlig udnyttelse eller risiko for skade på TREK’s særpræg eller renommé, 
ikke er/ikke kan opfyldes, jf. tillige anbringende 4;

7. TREKs anbringende om ond tro hos THansen på tidpunktet for EU-registreringsansøg-
ningens indlevering, respektive ibrugtagningen i Danmark i 2009/2010, bestrides som 
udokumenteret og i øvrigt som værende uden hold i realiteterne, jf. det anførte om 
THansens loyale markedsageren, EUIPO registrering af OUTTREK TECHNLOGY og 
TREKs brug af ; 

8. TREK har udvist (langvarig) retsfortabende passivitet, idet

 TREK som international koncern naturligvis har foretaget en grundig markedsunder-
søgelse, forud for at TCB er gået ind på det danske marked,

 THansens relative størrelse, markedstilstedeværelse og -position i Danmarks gør, at 
TCB, allerede inden TREK gik ind på det danske marked, må have kendt til eller bur-
de have kendt til THansen og THansens OUTTREK-mærker, hvorved fremhæves at 
OUTTREK-TECHNOLOGY var et registreret EU-mærke,

 TREK længe har haft en tilstedeværelse i Danmark, dels gennem et netværk af ca. 50 
forhandlere, dels gennem egne flag ship stores i Hellerup og Højbjerg samt dansk 
hjemmeside, naturligvis har kendt eller burde kende til OUTTREK-mærkerne, henset 
til THansens kontinuerlige og intensive markedsføring.

Det følger heraf,

at THansen i det hele skal frifindes,

at der intet juridisk grundlag er for TREKs påstand om erstatning eller godtgørelse, hverken 
efter varemærkeloven eller markedsføringsloven, samt

at det samme gælder TREKs påstand om destruktion.

Nedenfor følger i afsnit 2 en sammenfatning af tvistens genstand og i afsnit 4 en yderligere 
argumentation med uddybning af THansens anbringender.

3. TVISTENS GENSTAND – SAMMENFATNING

3.1 Tvistens genstand - TREKs varemærke - TREK overfor THansens i Danmark 
brugsbaserede varemærker til OUTTREK/OUTTREK TECHNOLOGY 

Denne sag vedrører en varemærkeretlig og markedsføringsretlig tvist mellem TREK og 
TREKs rettigheder til 

Navn 1



28

 

overfor THansens siden 2010 i Danmark benyttede varemærker OUTTREK TECHNOLOGY 
og OUTTREK (begge figur):

(OUTTREK-mærkerne).

TREK er indehaver af bla. dansk ordmærke TREK for cykler (klasse 12), registreret i 1991 og 
fra 2003 af – brugspligtunderlagt - EU-ordmærke TREK for cykel-beklædning og udstyr 
(klasse 9 og 25) samt af figurmærket TREK, som vist ovenfor.

Thansen opnåede med virkning fra 22. september 2009 EU-registrering af OUTTREK TECH-
NOLOGY (figur) for klasse 25 og 9 for ”Protective clothing, including gloves and boots, and 
protective helmets” for:

Denne EU-registrering bestod indtil 2. februar 2018, jf. nedenfor.

Den 6. oktober 2015 indleverede THansen ansøgning til EUIPO af OUTTREK (figur) i klasse 
25 og 9. Den 2. marts 2016 tilbagetog THansen EU-ansøgningen for OUTTREK.

TREK reagerede imidlertid hverken over for EUIPO eller THansen i relation til THansens 
EU-registrering af OUTTREK TECHNOLOGY før langt senere, og THansen gik ud fra, at det 
var fordi TREK ikke havde noget at indvende mod dette mærke, der som nævnt havde væ-
ret registreret uden indsigelser og modhold siden 22. september 2009. 

Det var først efter indlevering af stævning i denne sag, at TREK begærede THansens EU-re-
gistrering ophævet ved EUIPO, jf. bilag 70 (…). 

Da THansen kun markedsfører OUTTREK-mærkerne på det danske marked, kun er interes-
seret i det danske marked samt henset til, at et forsvar fra THansens side for EUIPO ville 
kræve tilnærmelsesvist samme ressourcer som denne tvist, herunder på grund af sagsøge-
rens voluminøse bilagsmængde, besluttede THansen at trække registreringen af OUTTREK 



29

TECHNOLOGY og ansggningen vedrorende OUTTREK tilbage.

Tvisten vedrorer heretter alene THansens siden 2010 brugsbaserede ret til OUTTREK-mer-

kerne pa det danske marked, jf. varemzrkelovens § 3, stk. 1, nr. 2.

3.2 De for tvisten relevante produkter:

THansen har siden 2010 pa det danske marked markedsfort og solgt folgende produkter un-
der OUTTREK-merkerne, jf. bilag 65:

inkl. handsker

oO

el- keltasker
1-

 

Ovenstaende produkter kan sammenfattes til sportsbekleedning, sko, tasker, nyrebelte og
hjelme (herefter Produkterne). Det er typisk mzerket OUTTREK, der benyttes pa selve pro-
duktet og OUTTREK TECHNOLOGY, der bruges pa indpakningen/emballagen, hvor der er

mere plads.

Det understreges, at THansen ikke szelger cykler under brug af OUTTREK-merkerne.

THansens markedsforing og salg af Produkterne er i alle arene sket landsdekkende gennem
egne butikker og pa internettet via egen web-shop. Markedsforing er tillige sket gennem
husstandsomdelte tilbudsaviser og cykelkataloger, mv. Der henvises til bilagene H1-8, Ek-
strakt side 673 og bilag Z1-8 (...).

Markedstoring at OUTTREK-merkerne er altid sket i sammenhzng med det velkendte

THansen navn og house mark som entydig afsender, jf. ovennevnte bilag H1-8 og Z 1-8;

thansen

Mmthansen.dk

Td /- 1) es eat) ed

 

THansens brug, salg og markedstoring af OUTTREK/OUTTREK TECHNOLOGY er frem til
denne sags start (januar 2016) sket uden indsigelser af nogen art fra TREK/TREKs forhandle-

re i Danmark/markedet i ovrigt.

THansens brug -, salg og markedsforing af Produkterne under OUTTREK/OUTTREK TE-




30

CHNOLOGY er også sket uden forvekslinger af nogen art.

4. UDDYBNING AF ANBRINGENDER – YDERLIGERE ARGUMENTATION

4.1. THansens ved brug stiftet varemærker til OUTTREK-mærkerne er gyldige og velind-
arbejdede med en stærk markedsidentitet – Anbringende 1-2 og 7

Thansen henviser til bilagene A, bilag B, H1-H8, Z1-Z8 (…) G24-26 (…), der dokumenterer, 
at brug af OUTTREK-mærkerne for produkterne er sket kontinuerligt og intensivt på det 
danske marked siden 2010 og formentlig allerede fra 2009. THansens rettigheder til OUT-
TREK-mærkerne blev stiftet i god tro, jf. at mærkerne ikke er forvekslelige og den omstæn-
dighed, at Trek/trekking er hyppigt anvendte ord og betegnelser indenfor området af uden-
dørs beklædning, cykling/sport samt hyppigt anvendt som varemærke, jf. bilag K (…), bilag 
L (…), bilag M (…), bilag N (…), bilag U1-9 (…), bilag S (…), bilag R (…), bilag T (…), bilag V 
(…) og bilag X (…).

Nedenfor følger til dokumentation dels for THansens velkendthed, dels dokumentation for 
omfanget og intensiteten af markedsføringen og brugen af OUTTREK-mærkerne på det dan-
ske marked.  Denne brug har dels betydning for forvekslelighedsvurderingen dels betyd-
ning ved bedømmelsen af den af TREK udviste passivitet.

THansen kataloger, bilag H1-8 (…) er omdelt til alle husstande i Danmark visende varemær-
ket OUTTREK TECHNOLOGY og OUTTREK. Der var ifølge Danmarks Statistik 2,5 millio-
ner hustande i 2010, og i dag er tallet 2,6 millioner:

2010: Juni, juli, august, september og december

2011:  Januar, februar, maj, juni, juli august, september, november og december 

2012:   Januar, marts, april, maj, juni, juli, august, september og oktober

2013:   Januar, marts, april, maj, juni, juli, august samt tema om cykler i august, oktober, 
november og december 

2014: Januar, februar, marts, april, maj, juni, juli, august, oktober, november og december 

2015:   Januar, februar, marts, april, maj, juni, juli, august, september, oktober, november og 
december 

2016: Januar, februar, april, maj, juni, september, oktober og december 

2017: Hjelme & Beklædning

Cykel- og beklædningskataloger dækkende perioden:



31

2011 – 2017 er fremlagt som bilag Z 1-8 (…).

THansens kataloger er endvidere tilgængelige online.

Herudover henvises til duplikken afsnit 2.4 angående landsdækkende salg gennem nu 81 
THansen butikker, THansens elektroniske markedsføring på flere platforme og betydelige 
on-line salg gennem egen web-shop, jf. at alle kataloger er tilgængelige online og bilag 23 og  
25 (…). Der vil blive afgivet forklaring herom under hovedforhandlingen, og originalkatalo-
ger vil blive medbragt.

OUTTREK-mærkerne er derfor velindarbejdede med en stærk markedsidentitet opnået gen-
nem 8 år samt mærker, der er brugt betydelige menneskelige og økonomiske ressourcer på 
at markedsføre. Endvidere er OUTTREK-produkterne/Produkterne som angivet markeds-
ført uantastet i denne periode af TREK, disses danske forhandlere og andre aktører samt 
uden forveksling eller forvirring er konstateret i markedet.

TREKs anbringende om ond tro bestrides. Mærkerne er ikke forvekslelige, jf. afsnit 4.2 ne-
denfor. Endvidere er TREKs anbringende om ond tro uunderbygget, og sagens bevislighe-
der viser, at der ikke er grundlag for anbringendet. TREKs argumentation er noget konstrue-
ret. Intet ligger THansen fjernere end at lægge sig op ad andres/låne goodwill. TREK har 
derfor ikke har løftet bevisbyrden for ond tro. Tværtimod viser omstændighederne, at det er 
TREK, der længe har haft kendskab til OUTTREK-mærkerne. Der vil blive afgivet vidnefor-
klaring herom under hovedforhandlingen af THansens vidner.

Det skal endvidere tages i betragtning, at cykeludstyr og cykeltøj ikke blev ikke markedsført 
under TREK på det relevante tidspunkt i Danmark, hvor THansen tog OUTTREK-mærkerne 
i brug i 2010 eller kun i helt beskedent omfang. For det andet var TREK hverken velkendt el-
ler velindarbejdet for cykler endsige for cykeludstyr og cykeltøj i 2010. 

4.2. Ingen forvekslingsrisiko i offentlighedens bevidsthed – ingen krænkelse efter vare-
mærkeloven eller markedsføringsloven - Anbringende 3-4

THansens gør gældende, at der ud fra en varemærkeretlig helhedsbedømmelse ikke forelig-
ger nogen forvekslingsrisiko mellem OUTTREK-mærkerne og TREK. THansens brug af 
OUTTREK-mærkerne er i fuld overensstemmelse med varemærkelovgivningen og den dertil 
knyttede retspraksis - national som fra EU-domstolen. 

Det bestrides endvidere, at THansens brug af OUTTREK og OUTTREK TECHNOLOGY som 
kendetegn skulle udgøre en krænkelse efter markedsføringsloven. Markedsføringen er altid 
sket fuldt loyalt med THansen som reference og det på en måde, der udelukker al tvivl om 
oprindelse. THansens strategi er at adskille sig med en stærk identitet – ikke at lægge sig op 
ad andre. Dette bekræftes af det af THansen fremlagte katalogmateriale i bilag H (…) og bi-
lag Z (…).



32

Efter praksis skal forvekslelighedsvurderingen foretages ud fra en helhedsvurdering af en 
gennemsnitsforbrugers opfattelse af mærkets visuelle, lydmæssige og forestillingsmæssige 
billede/det begrebsmæssige (mærkelighed). Endvidere skal der lægges vægt på mærkernes 
styrke, på produkternes respektive art, anvendelsesformål, den praktiske brug/benyttelse og 
konkurrencerelationen. Kort sagt skal alle relevante faktorer indgå i vurderingen af, om der 
er risiko for forveksling mellem to varemærker. jf. nærmere nedenfor.

Ingen mærke-lighed – TREK over for OUTTREK/OUTTREK TECHNOLOGY (fig.)
Det gøres gældende, at der ikke foreligger mærkelighed, idet der hverken er tilstrækkelig 
visuel, lydlig eller konceptuel/begrebsmæssig lighed, ligesom de af TREK anførte anbringen-
der bestrides:

Visuel adskillelse
Visuelt adskiller mærkerne sig ved, at OUT, når det er sammensat med TREK til OUTTREK, 
synsmæssigt giver et væsentlig forskelligt udtryk, bl.a. på grund af de to sammenstillede og 
centrerede ”TT’er”, der bevirker, at det er disse to TT’er blikket fokuserer på: OU TT REK. 
Genkendeligheden af TREK forsvinder netop pga. måden, hvorpå sammensætningen er sket 
til ét nyt kunstord og fordi der indgår to TT’er, som bidrager med en stærk visuel effekt, der 
gør mærkerne vidt forskellige. Sagen T-552/10 VITAL&FIT, som påberåbt af TREK, kan ikke 
sammenlignes med denne sag og udgør derfor ikke et præjudikat, der støtter TREKs syns-
punkt.

Endvidere lægges der i praksis meget vægt på, om begyndelsesbogstaverne/-stavelserne er 
de samme, fordi det er det første, blikket falder på. Både begyndelsesbogstavet eller den før-
ste stavelse er forskellige i forhold til TREK. 

OUTTREK er endvidere et tostavelsesord og dermed et længere ord/mærke end TREK. Også 
dette bidrager i væsentlig grad til den visuelle forskel. 

Det bestrides, at OUT skulle være u-særpræget i den konkrete sammenhæng, idet der med 
sammensætningen af orddelen OUT med TREK som nævnt dannes et nyt kunstord/-begreb. 
Der skabes et nyt begreb, der ikke kan slås op i en ordbog, som TREK kan, jf. bilag 71, Ek-
strakt side 1423 og nærmere nedenfor.

Det følger netop af praksis fra Domstolen, at der skal lægges vægt på strukturelt usædvanli-
ge sammenstillinger af kendte ord til et ikke kendt sprogligt udtryk. Det er efter praksis hel-
heden og ikke de enkelte ord, der skal lægges vægt på.

Endelig gøres det gældende, at det figurlige element i OUTTREK med det karakteristiske af-
sluttende K i ordet:

    



33

også bevirker, at mærkerne afviger markant i stiliseringen og adskiller/distancerer sig der-
med endog i betydelig grad fra hinanden. 

TREK er ikke-genkendeligt i OUTTREK (fig.), pga. forskelle i skrifttyperne og herunder det 
karakteristiske afsluttende K, der bevirker, at forbrugerne fokuserer på det ord, der dannes 
af de 6 første bogstaver ”OUTTRE K” og fortsat med blikket rettet mod TT. Endelig er der 
ingen ligheder overhovedet mellem TREK’s logotype/figurlige udformning og OUTTREK 
logotype/figurlige udformning. Der henvises til THansens mere detaljerede gennemgang i 
svarskriftet og særligt duplikken, afsnit 2.5.

I relation til OUTTREK TECHNOLOGY, gøres det gældende, at ovenstående synspunkter 
gælder så meget desto mere.

Lydlig forskel
THansen gør gældende, at der ikke foreligger lydlig/fonetisk lighed. Der er tale om et to-sta-
velseord over for et enstavelsesord. Trykket i OUTTREK lægges naturligt på OUT eller 
OUTT, og det bestrides, at det ved en naturlig sprogbrug udtales som to separate ordbe-
standdele. 

De forskellige lydbilleder forstærkes i forhold til OUTTREK TECHNOLOGY. I relation til 
OUTTREK TECHNOLOGY, gøres det derfor gældende, at ovenstående synspunkter gælder 
så meget desto mere.

Konceptuel/begrebsmæssig forskel
”Trek” kan betyde at vandre i uvejsomt terræn, men ”Trek” og ”Trekking” er derudover og-
så hyppigt anvendte betegnelser for en terrængående cykeltype, endda af TREK selv, og en 
betegnelse for at cykle i uvejsomt terræn. Hvis man f.eks. søger på google efter ”Trek Trek-
king bike” i søgefeltet, fremkommer der ca. 17 mio. hits. Trek er derfor beskrivende eller 
som minimum overvejende beskrivende. Dette skal indgå i forvekslelighedsvurderingen, 
idet man ikke kan monopolisere sproget. Den juridiske konsekvens er, at beskyttelsesomfan-
get af TREK er begrænset.

Konceptuelt er der som nævnt skabt et kunstord ved sammensætningen af ”Out” med 
”Trek” på samme måde som mærket BABYDRY, hvor det sammensatte ord ikke har en en-
tydig betydning. OUTTREK kan netop ikke – i modsætning til Trek - slås op i en ordbog. 
Ovenstående argumentation forstærkes ved brug af tilføjelsen TECHNOLOGY. Det er efter 
praksis helheden og ikke de enkelte ord, der skal lægges vægt på.

TREK er en svag betegnelse, mens OUTTREK-mærkere er velindarbejdede med en stærk 
markedsidentitet
Trek er en hyppigt anvendt beskrivende/generisk betegnelse – inden for udendørs aktivite-
ter, herunder også inden for cykler og cykling med hvad dertil hører, jf. bilagene K, L, M og 



34

U1-9 (…) samt duplikken samt nedenfor; 

TREK er derfor en svag betegnelse, på grund af den udbredte generiske/beskrivende anven-
delse for cykler af en særlig type: Trekking cykler/Trekking Bikes, Trekking cykeltøj og – ud-
styr, se blandt andet bilag R - www.bikeester.dk  , (…) og bilagene S-X (…), hvilket medfø-
rer, at Trek som betegnelse/mærke har et snævert beskyttelsesomfang - monopolisering af 
sproget er som nævnt ikke tilladt.

TREK var heller ikke i 2010 et velindarbejdet mærke for cykeltøj og cykeludstyr i 2010 og ik-
ke velkendt for cykler endsige for Produkterne.

OUTTREK-mærkerne er derimod velindarbejdede for Produkterne med en stærk markedsi-
dentitet, ligesom THansen var og er fortsat et velkendt virksomhedsnavn og brand i Dan-
mark, jf. afsnit 4.1.

Ingen reel varelighed – TCB bruger ikke TREK – TREK bruger  for cykeludstyr 
og cykeltøj, jf. netop TCBs anmodning om at udtage  katalogsider vedrørende 

 cykeludstyr og cykeltøj, bilag 10-13,

THansen sælger som nævnt kun cykeludstyr og cykeltøj under OUTTREK-mærkerne og ik-
ke cykler.

TREKs bilag 10, 11, 12 og 13 er historiske forhandlerkataloger til TREKs forhandlere for cy-
keludstyr og cykeltøj for perioden 2009 (bilag 10 og bilag 11), 2011/2012 (bilag 12) og 2015 
(bilag 13). Katalogerne er ikke kataloger til brug for markedet/forbrugerne, men interne for-
handlerkataloger, jf. at bestilling kan ske via Dexdealer.com, hvortil der kræves login. Disse 
kataloger findes til sidst i Ekstrakten (…). Sagsøgte har netop konstateret, at sagsøger til 
trods for, at sagsøgte har insisteret på, at de fulde kataloger medtages af hensyn til sammen-
hængen – valgt ikke at nummerere siderne. Sagsøgere skal opfordre til at sidetal påføres in-
den hovedforhandlingen. Der henvises til forhandlerkatalogernes første 2 sider i Ekstrakten 
(…). 

Katalogerne udgør derfor ikke dokumentation for hvilke produkter, der er markedsført i 
Dannmark og heller ikke noget andet marked. Disse interne kataloger er endvidere reelt 

 kataloger. 

THansen har undret sig over, hvorfor TREK har fremlagt disse  kataloger, jf. 
blandt andet bilag 13 ”  Buying Guide” (…) og har allerede i svarskriftet opfor-
dret TREK til at oplyse, hvilke af disse 900 katalogsider, som TREK havde til hensigt at do-
kumentere under sagen. Først i forbindelse med det afsluttende processkrift har TREK med-
delt, at det for sagsøgeren kun er 114 katalogsider, der er relevante for sagsøgeren. TREK har 
herefter anmodet om at uddrage disse katalogsider. Det er imidlertid sammenhængen med 
de resterende 886 sider med  produkter og udviklingen/udfasningen af TREK, 
der er relevant for den varemærkeretlige bedømmelse – ikke de løsrevne 114 sider.

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



35

THansen henviser til sagsøgtes bilag O (…). Anmodningen om at uddrage materiale af bila-
gene 10-13 skyldes naturligvis, at TREK har erkendt, at disse kataloger de facto – i hvert fald 
for de produkter, der er relevante for sagen - er  kataloger, se bilag 12 (…). Der 
henvises særlig til forsiden af bilag 12 med  ord og figur mærke, 

 hjelm, sko og hjul.

Endvidere henvises til, at de få produkter indenfor kategorien cykeludstyr og cykeltøj, der i 
2009 blev markedsført under TREK, enten er helt irrelevante for sagen eller for længst er 
overgået til at blive produceret af og brandet under . Det gælder i særdeleshed 
cykelhjelme, der i flere år udelukkende er markedsført i Danmark under , men 
også beklædning og udstyr, jf. det anførte neden for om at TREKs forhandlere kategoriserer 
cykelhjelme, mv. under  på deres hjemmesider. 

TREK har oprindeligt i stævningens afsnit 2.2.1, Ekstrakt side 1 anført:

”Som bilag 10-13 fremlægges en række af Treks kataloger gældende for 2009, 2010 og 2015, som viser 
et bredt omfang af de produkter, som Trek har solgt og markedsført under TREK varemærket”

Dette er ikke retvisende. Det er korrekt, at TREK ejer  virksomhed og mærke. 
De af TREK som bilag 10-13 fremlagte  kataloger dokumenterer, at 

 både i 2009 og 2012 var TREKs altdominerende mærke for cykeltøj og cykeludstyr, jf. 
bilag 10, og at sideoverskrifterne, mv. netop domineres af ” ”. Tilsvarende gør 
sig gældende for bilag 11. Der henvises til ekstrakten (…) (som sagsøgeren har undladt at 
nummerere)

Der er heller ikke gennem disse bilag dokumentation for relevant brug af TREK som vare-
mærke for det af sagen omfattede cykeludstyr og cykeltøj – Produkterne, endsige for skitøj, 
nyrebælte, skaterhjelme og motorcykeltasker.

Bilag 10-13 dokumenterer endvidere, at TREKs mærkestrategi i perioden 2009 til dags dato 
har været en fuldstændig udfasning af TREK som varemærke for cykeltøj og cykeludstyr, til 
i stedet at benytte  for de kategorier - cykeludstyr og cykeltøj - som er relevan-
te for sagen. TREK benyttes udelukkende reference til virksomheden (TREK) og efter praksis 
kan der ikke sættes lighedstegn mellem sådan brug og varemærkemæssig brug.

THansen vil til brug for den mundtlige forhandling udarbejde et hjælpebilag vedrørende det 
fremlagte katalogmateriale, der viser sammenhængen mellem de sider TREK har uddraget i 
det omfang det er muligt og herunder også angive hvilket materiale, der er udateret og taget 
ud af en sammenhæng, som ikke kan ses.

TREKs praktiske brug skal tillægges væsentlig betydning – TREK har udfaset TREK for Pro-
dukterne og erstattet det med  for cykeludstyr og cykeltøj:

Navn 1

Navn 1's Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



36

TREK har skiftet brandingstrategi til i stedet for TREK at bruge RO. som vist ne-
denfor. I praksis bruger TREK oftest kun det figurlige element som umiddelbart synligt, se
jakken og det sorte logo nedenfor eller blot RO se cykelhjelmen:

Udeladt grundet personfelsomme oplysninger

 

Der henvises til de tremlagte fotos at TREK egen flagship store i Hellerup, bilag P. Det skyl-
des formentlig, at TREK herved opnar, at sadanne accessoriske produkter i storre omfang
kan seelges ogsa til cyklister, der ikke korer pa en Trek-bike, nar de brandes under SEN

Ovenstaende bekrettes af den klare opdeling at TREKs merker for henholdsvis cykler —
Trek Bicycle og for cykeludstyr og — toj/accessories Ea se TREKs egen hjem-

meside:
Ole Teli

Electra
Som det ses, anvendes det kombinerede meerke: (fig.) for cykler, jf. at der under den sorte

 

Vores meerker

 

Trek Bicycle

 

 

“TREK firkant”, vist ovenfor, angives Trek Bicycle”.

Hvis man “klikker” pa den sorte firkant med merket ES ses teksten:

” Dette er DEG “

Herefter folger teksten:




37

Få mere at vide om produkterne” respektive ”Få mere at vide om mærket”.

Derpå vises ”This is ” i hvid udgave og hvis man klikker på ”learn about the pro-
ducts” fremkommer varegrupperne under  brandet:

Aparrel  – Accessoires – Components

  

visualiseret gennem de 3 billeder af beklædning, sko og udstyr. Brugerne kan så klikke vide-
re og se  produkterne.

Der henvises yderligere til Trek Bicycle Corporations Wikipedia side, bilag Q (…) under af-
snittet ”Products”:

”  branded products include helmets, tires, wheel, handlebars, stems, seatposts, electronics 
and cycling shoes, water bottles and other cycling clothing and accesseories”

samt under afsnittet “Brands”:

“The Trek Biclycle Corporation consists of several brands
● Trek Bikes
● Electra Bikes
● Klein Bikes
● …
●  parts – Trek’s in-house parts and accessories”
[min fremhævning]

Vedrørende de danske forhandlere af Trek-bikes anfører TREK  i  stævningen i afsnit 2.2.1:

”TREK produkterne sælges af en lang række forhandlere i Danmark. Som bilag 15-19 fremlægges …. 
udskrifter fra danske hjemmesider…. Som viser danske forhandleres markedsføring og salg af TREK 
produkterne”.

THansen må konstatere, at dette ikke er korrekt for så vidt angår cykeludstyr og cykeltøj.

Som anført i svarskriftet afsnit 3.1. side 5-6, fra Ekstrakt (…), markedsfører TREKs forhandle-
re i bilag 15-19, Ekstrakt (…):

 cykelshoppen.dk,
 designcykler.dk, 

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



38

 cykelexperten.dk,
 cykler.dk og 
 bcbikeshop.dk,
udelukkende cykler under TREK varemærket.

De danske forhandlere markedsfører ikke TREKs udstyr under TREK, men under 
. Dette kan konstateres ved en simpel søgning på de respektive hjemmesider, jf. at 

TREKs forhandlere netop - som påpeget i svarskriftet afsnit 3.1.5 side 5 ff. og bilag D1-5 - ka-
tegoriserer cykeludstyr, herunder hjelme og cykeltøj, under  og ikke under 
TREK. Bilag D1-5 er i Ekstrakten (…).

Det er endvidere centralt for sagen at forstå, at det også fra TREKs side er uoplyst, 

 hvilke af de produkter under kategorien cykeludstyr og cykeltøj i de interne 
 forhandlerkataloger, som har været udbudt til salg/forhandlet i Danmark, respekti-

ve været tilgængelige for danske forbrugere samt
 fra hvilket tidspunkt, i givet fald. 

Heller ikke TREKs egen flag ship store sælger TREK udstyr og tøj. Disse produktkategorier 
markedsføres og brandes under , jf. de som bilag P fremlagte fotos.

Konkurrencerelation
THansen henvender sig til et andet forbrugersegment end TREK, hvilket også skal indgå 
som et element, der understøtter, at der ikke foreligger risiko for forveksling.

Konklusion - ud fra en helhedsbedømmelse står det klart, at ingen krænkelse foreligger
Bedømmelsen af, om der foreligger forvekslelighed, herunder om der består en risiko for, at 
det af forbrugerne antages, at der er en forbindelse med varemærket, skal som angivet fore-
tages ud fra en helhedsbedømmelse, hvori alle relevante faktorer indgår. Det gøres gælden-
de, at en sådan helhedsbedømmelse klart fører til, at ingen krænkelse foreligger samt at 
THansens markedsføring er fuldt loyal og i overensstemmelse med god markedsføringsskik.

THansens anbringende om, at der ikke foreligger forvekslelighed bestyrkes også af, at 
THansen igennem de seneste 8 års brug ikke har oplevet, at der i markedet - trods en konti-
nuerlig massiv markedsføring - hos den gennemsnitligt oplyste forbruger er opstået tvivl om 
oprindelsen af Produkterne. Først da TREK konstaterer gennem deres varemærke overvåg-
ningsservice i 2016, at THansen har ansøgt om OUTTREK som figurmærke i klasse 9 og 25 
reagerer TREK.

4.3. TREK var ikke velkendt for hverken cykler, cykeludstyr eller cykeltøj på det for sa-
gen relevante tidspunkt i 2010 – anbringende 5 og 6

Uanset hvordan det relevante marked opgøres, kan det konstateres, at TREKs fremlagte do-
kumentation, som TREK har fremlagt til støtte for velkendthed

Navn 1

Navn 1

Navn 1

Navn 1



39

 vedrører globale markedsføringsomkostninger,

 er helt generel og ikke opdelt på hvad der vedrører TREKs cykelhold, cykelsporten og 
cykler, eller om det er markedsføring overfor forhandlere eller forbrugere, jf. TREKs 
replik, afsnit 1.4.2.1, Ekstrakten (…);

 at tallene for følgere på facebook, twitter og instagram er for 2018, jf. TREKs afsnit 1.6.2 i 
det afsluttende processkrift, hvilket er irrelevant, samt at de sociale medier i øvrigt ikke 
fandtes i tilnærmelsesvis samme omfang i 2010 og heller ikke siger noget om markedsan-
dele, samt

 at omsætningen i Danmark 2009 er uspecificeret – er det cykler, cykelhold, salg til for-
handlere - og i øvrigt ganske udokumenteret.

THansen lægger til grund, at TREK kun gør gældende, at TREK er velkendt for cykler, men 
at cykeltøj og cykeludstyr alligevel nyder beskyttelse i medfør af varemærkelovens § 4, stk. 
2. THansen bestrider, at TREK var velkendt for såvel cykler (klasse 12) på det relevante tids-
punkt i 2010. Velkendthed for cykeludstyr og cykeltøj (klasse 9 og 25) bestrides så meget de-
sto mere. Der henvises til kommenteringen af RANGER afgørelsen i det afsluttende proces-
skrift (…) og svarskriftet afsnit 6 (…) samt duplikken afsnit 2.5, (…).

Det gøres uddybede med henvisning til ovenstående gældende, at

 TREK ikke har løftet bevisbyrden for, at TREK var velkendt for cykler på det relevante 
tidspunkt i 2010 – heller ikke gennem de ensidigt indhentede erklæringer, som i bevis-
mæssig henseende ikke kan tillægges nogen vægt, jf. duplikken, og at

 beskyttelsesomfanget af TREK for cykler - selvom TREK måtte være velkendt for cykler, 
hvilket bestrides – ikke kan udstrækkes til at omfatte de af THansen under OUTTREK 
markedsførte produkter - cykeludstyr og cykeltøj (Produkterne) - idet brugen heraf un-
der de konkrete omstændigheder ikke medfører og ikke kan medføre en utilbørlig udnyt-
telse af TREKs/varemærkets særpræg eller renommé eller skade særpræget eller renom-
meet, jf. betingelserne i varemærkelovens § 4, stk. 2.

De konkrete omstændigheder viser jo, at TREK reelt ikke bruger TREK for andet end cykler. 
TREK bruger som dokumenteret  for de relevante produkter. Hertil kommer, 
at OUTTREK-mærkerne altid er markedsført fuldt loyalt sammen med det velkendte THan-
sen brand som et entydigt signal til markedet om, hvorfra produkterne hidrører og dermed i 
overensstemmelse med god markedsføringsskik. De forskellige kundegrupper, som parterne 
henvender sig til, skal herved også tages i betragtning.

4.4. TREK har udvist passivitet – Anbringende 8

Navn 1



40

TREK har som anført i svarskriftet og duplikken under alle omstændigheder udvist rets-
fortabende passivitet, jf. varemærkelovens § 9. Varemærkelovens § 9 er det juridiske grund-
lag, som anbringendet om passivitet skal afgøres på. 

THansens og OUTTREK-mærkernes stærke markedsidentitet
TREKs anbringende om manglende kendskab til THansens brug af OUTTREK-mærkerne 
klinger noget hult, når THansens langvarige landsdækkende tilstedeværelse, stærke mar-
kedsidentitet og omfanget af markedsføring tages i betragtning. 

TREK har i perioden selv haft en aktiv tilstedeværelse på det danske marked med eget for-
handlernet og egen flag ship store, dansk hjemmeside, mv. 

THansen distribuerede i perioden 2010 – 2017 

 204.000.000 kataloger/reklametryksager;
 240.000 cykelkataloger; 

I perioden reklamerede THansen i betydeligt omfang 

 via sine mange landsdækkende butikker for Produkterne,
 på landsdækkende Tv (fra 2003); samt
 for Produkterne via internettet og sin webshop.

THansen havde derfor en utvivlsom synlig markedsidentitet allerede i 2009/2010 og OUT-
REK-mærkerne opnåede, som før nævnt, også meget hurtigt – ultimo 2010 - en betydelig 
kendskabsgrad på grund af omfattende og effektiv markedsføring. 

Cykelbranchen er af relativ lille størrelse i Danmark målt med andre lande, og som i de fleste 
andre danske brancher kender alle/flertallet af forhandlere hinanden og holder et professio-
nelt øje med hvad andre i branchen foretager sig. 

Den omstændighed, at samtlige eller i hvert fald hovedparten af indehavere og personale 
hos danske cykelforhandlere, herunder forhandlere af TREK-cykler, hver især formodes i 
perioden 2010-2017 på deres private bopæl at have 

 modtaget op til 5 stk. årligt af THansens 30 mio. husstandsomdelte kataloger/reklame-
tryksager og

 modtaget cykelkataloger løbende hvert år i perioden, respektive må have 
 set THansens Tv-reklamer og jævnligt 
 set THansen og Produkterne på internettet og andetsteds samt har
 haft mulighed for online-køb af Produkterne

bevirker, at det med sikkerhed kan konkluderes, at TREK har haft eller burde have haft 
kendskab allerede i 2009/2010 til THansens brug af OUTTREK-mærkerne for Produkterne. 



41

Også TREKs markedsansvarlige for Danmark og TREKs professionelle rådgivere kan ikke 
have undgået at kende til OUTTREK-mærkerne eller burde i hvert fald have opnået et sådan 
kendskab, jf. U. 2011.3201S, der kommenteres nedenfor. Det samme gælder TREKs varemær-
keagenter, mfl., der har overvåget konkurrentsituationen for TREK, herunder konkurrenters 
varemærker og markedsføring. 

Det kan derfor konkluderes og gøres gældende, at eksistensen af OUTTREK-mærkerne ikke 
af TREK kan være gået upåagtet hen/burde ikke være gået upåagtet hen.

Det har således enhver faktisk og juridisk formodning i mod sig, at der er et sagligt grundlag 
for at gøre gældende, som TREK gør i replikken side 7: 

 ”at brugen af OUTTREK-mærkerne har været afskåret og fuldstændig af-sondret fra de steder, 
som TREK har været i forbindelse med, når Trek har markedsført eller solgt sine vare i Danmark” 
og

 at der er tale om ”et lukket kredsløb”, jf. svarskriftet side 8 sidste afsnit, 

når der i perioden er husstandsomdelt 204 mio. reklametryksager, hvortil kommer et betyde-
ligt antal cykelkataloger samt onlinemarkedsføring og -salg, mv visende OUTTREK-mær-
kerne. Der må trods alt være grænser for, hvad man som professionel aktør på det danske 
marked med overbevisning kan hævde, at man er uvidende om/har lukket øjnene for. Det af 
TREK udtalte, som gengivet i kursiv ovenfor, bestrides derfor som værende hævet over rea-
liteterne.

Det konkrete sagsforløb, herunder TREKs langvarige passivitet
THansen er enig i, at passivitet skal bedømmes også ud fra de konkrete omstændigheder. De 
ovenfor anførte omstændigheder bevirker imidlertid, at det står endnu mere klart, at passi-
vitet foreligger, end det gjorde med det faktum, der forelå i U.2011.3201S (Wolverline – fi-
gurmærke visende et poteaftryk). 

TREK har naturligvis meget længe haft kendskab til eller burde under alle omstændigheder 
have et sådant kendskab på grund af THansens og Produkternes stærke markedsidentitet.

Således henvendte TREK sig først ved brev af 29. januar 2016 med anmodning om, at THan-
sen ophørte med at anvende OUTTREK. Parterne udvekslede synspunkter om mærket OUT-
TREK indtil den 27. juni 2016. Derefter hørte THansen først fra TREK efter ca. 6 måneder, 
den 14. december 2016. Den 17. marts 2017 gentog THansen utvetydigt, at selskabet ikke vil-
le ophøre med at anvende varemærket OUTTREK. Derefter passerede næsten 1 år inden 
stævning blev udtaget den 6. februar 2018 (uden påstandsdokument, der først blev sendt 
den 28. februar 2018). Hertil kommer, at TREK ikke under dette forløb gjorde indsigelse mod 
THansens dengang registrerede EU-mærke OUTTREK-TECHNOLOGY (figur). Det kom i 
sig selv som en overraskelse i stævningen, og først derefter anlagde TREK tillige en ophæ-



42

velsessag hos EUIPO. 

Det er således et faktum, at der siden september 2009 - hvor THansen indleverede sin oprin-
delige EU-varemærkeansøgning – er passeret 7 år, før TREK udtog stævning. Mere end 6 år 
var passeret fra TREKs første henvendelse til THansen regnet fra efter THansens ibrugtag-
ning.  

THansen gør derfor med henvisning til sagens omstændigheder gældende, at OUTTREK-
mærkerne er benyttet

 upåtalt af TREK i så lang tid på det danske marked og
 benyttet af THansen i så stor udstrækning, at 
 OUTTREK-mærkerne derved har opnået en så betydelig værdi 

at THansen med føje kan gå ud fra, at OUTTREK-mærkerne fortsat kan anvendes uanfægtet 
af THansen.

Den nævnte afgørelse U. 2011.3201S vedrørte mærket figurmærke Wolverine, registreret i 
Danmark den 23. august 1991 for outdoors fodtøj og visende et poteaftryk fra et fiktivt dyr. 
Det yngre mærke visende et fodaftryk af en jærv blev også benyttet for outdoors fodtøj. I sa-
gen fandt retten, at der forelå risiko for forveksling. 

Under hensyn til, at figurmærket Wolverine havde været markedsført i Danmark siden sep-
tember 2004 fandt retten, at de 3 år og 9 måneder, som var passeret før indehaveren af det 
yngre mærke gjorde indsigelse, den 10. juni 2008, ikke kunne anses som værende indenfor 
rimelig tid. 

Produkterne blev solgt gennem forskellige afsætningskanaler. Ganske som i nærværende 
sag, henviste retten til, at Wolverine fodtøj havde været markedsført landsdækkende – men 
kun i én landsdækkende reklametryksag fra Bilka - og siden kontinuerligt i diverse mode-og 
skoforretninger i hele landet. 

Det er korrekt, som TREK fokuserer på i replikken, at vidnet for Wolverline oplyste, at han 
havde været på messer og besøgt forretninger med henblik på afsætning. Imidlertid forelig-
ger der intet oplyst om, at den yngre varemærkeindehaver havde deltaget i de samme mes-
ser. Tværtimod anførte indehaveren af det yngre mærke, at denne ikke havde haft rimelig 
anledning til at opdage Wolwerines aktivitet i Danmark.

Herudover er messedeltagelsen ikke nævnt i dommens præmisser. I præmisserne nævnes 
kun, at markedsføring er sket i én landsdækkende reklametryksag fra Bilka og derefter kon-
tinuerligt i knap 3 år og 9 måneder år i hele landet i diverse mode- og skoforretninger. 

Der er altså tale om en markedsføring, der er af betydelig mindre omfang end det, der er tale 
om i nærværende sag, og som retten i Wolverine alligevel fandt, måtte føre til, at det yngre 



43

”poteaftryks-mærke” burde kende til Wolverines poteaftryks-mærke.

Yderligere henvises til SHD 16.8.2004, hvor der var tale om brug af identiske navne, IMAGI-
NE, hvor passivitet indtrådte efter 3 år.

I kendelse afsagt den 27. juni 2017 i sag A-3-17 Christiania Bikes ApS mod  
vedrørende brug bla. af mærket ”Christiania Cyklen” indtrådte passivitet 

efter 4 år. 

Det fastholdes derfor, at der utvivlsomt foreligger retsfortabende passivitet efter varemærke-
lovens § 9 ved, at TREK trods sin tilstedeværelse i Danmark lader 7 år passere inden TREK 
indledte retsskridt og derved passivt accepterer THansens landsdækkende og intensive ana-
loge og digitale markedsføring samt salg af Produkterne under OUTTREK-mærkerne. Der 
henvises tillige til det i svarskriftet og duplikken anførte.

I relation til den af TREK refererede OBELIX dom af 1. oktober 2018 ØL (B2740005), bemær-
kes, at afgørelsen ikke er relevant i denne sag, fordi TREK netop har haft al mulig grund til 
at reagere:

TREK har – i modsætning til sagsøgeren i OBELIX sagen endog længe haft en lokal tilstede-
værelse både gennem sit store forhandlernet og egne flag ship stores. THansens markedsfø-
ring har endvidere været landsdækkende, omfattende og intensiv i alle årene. Alle TREKs 
forhandlere og deres personale har løbende i perioden modtaget hustandsomdelte THansen 
kataloger og THansens cykelkataloger, jf. ovenfor under afsnit 4.1.

I relation til passivitet bemærkes afsluttende, at en så stor koncern som TREK naturligvis fo-
retager en markedsresearch af markedet inden etablering af et forhandlernet, og at TREK na-
turligvis herefter løbende foretager markedsresearchs og overvågning af markedet, aktører-
ne og disses produkter. Heller ikke med henvisning hertil kan TREK have eller burde ikke 
have undgået at bemærke THansen og THansens brug af OUTTREK- mærkerne.

Endelig fremhæves, at der i USA findes virksomheder med tilstedeværelse på nettet, der 
markedsfører tilsvarende produktkategorier under OuTREK og OUTTREK, se der fremlagte 
bilag E1-3 http://www.outtrek.com/ og  http://www.outrek.com/home.html, og som TREK 
ikke ses at have reageret overfor/ikke er gjort forsøg på at få bragt til ophør. Det samme gæl-
der mærket Cross-Trek/Cross-Trek Collection, se https://www.granitegear.com/travel/whee-
led. 

THansens provokation om hvorfor TREK heller ikke har reageret overfor denne brug er ikke 
besvaret af TREK.

5. SAMMENFATNING

5.1 Sammenfattende kan TREK ikke forhindre THansen i at bruge THansens brugsbaserede 

Virksomhed ApS 1's



44

varemærker OUTTREK/OUTTREK TECHNOLOGY for cykeludstyr og cykeltøj, når bevisfø-
relsen viser, at 

1. der ikke foreligger forvekslelighed, jf. at der er umiddelbart konstaterbare visuelle, lydli-
ge og begrebsmæssige forskelle mellem TREK og OUTTREK/OUTTREK Technology (fi-
gurmærker), jf. svarskrift afsnit 6 og duplik afsnit 2.5; 

2. TREK/TREKKING er svage -, generiske betegnelser også indenfor cykeludstyr, cykeltøj 
og cykler samt hyppigt anvendte/trafikerede varemærker, hvorfor beskyttelsesomfanget 
af TREK er begrænset;

3. TREK ikke var velkendt i 2010 for hverken cykler eller cykeludstyr, cykeltøj og cykelud-
styr og at betingelserne i varemærkelovens § 4, stk. 2, nr. 2 - hvis velkendthed for cykler 
måtte anses at foreligge – ikke er opfyldt;

4. TREKs under klasse 25 hørende produktkategorier først blev markedsført på det danske 
marked mange år efter 2010, og i helt begrænset omfang, jf. her særlig svarskriftet side 6, 
første og andet afsnit; 

5. TREK siden 2009 ikke har dokumenteret reel brug af TREK for disse produktkategorier, 
da markedsføring er sket under ; 

6. THansen i god tro og fuldt loyalt gennem 8 år har markedsført OUTTREK-mærkerne 
landsdækkende gennem omfattende og intensive kampagner, og OUTTRTEK-mærkerne 
derved har opnået en stærk markedsidentitet.

7. De forskellige kundesegmenter, som parternes produkter henvender sig til understøtter, 
at der ikke er tale om forvekslelighed eller handlinger i strid med god markedsførings-
skik. 

8. TREK har under alle omstændigheder – hvis forvekslelighed måtte blive anset for at fore-
ligge - udvist retsfortabende passivitet, jf. varemærkelovens § 9, idet THansens brug er 
sket uden indsigelser fra TCBs side, uagtet TREK har og har haft en synlig og bred tilste-
deværelse i Danmark, herunder gennem egne landsdækkende butikker, katalogdistribu-
tion, og online markedsføring og salg via egen web-shop.

9. Der er intet grundlag for at tilkende TREK erstatning, vederlag eller godtgørelse.

…”

Rettens begrundelse og resultat

Navn 1



45

Parternes varemærkerettigheder og markedsføring mv.

Om Treks varemærkerettigheder kan det lægges til grund, at Trek aktuelt er in-
dehaver af varemærket TREK (ord) i klasse 12, registreret med virkning fra den 
5. juni 1992, og EU-varemærket TREK (ord), registreret med virkning fra den 
29. august 2007 i klasserne 9, 11, 12, 18, 25, 28 og 43 og med virkning fra hen-
holdsvis den 3. januar 2011 og den 24. marts 2016 tillige i klasserne 35 og 41.

Efter bevisførelsen og det oplyste i øvrigt kan det endvidere lægges til grund, at 
Trek i løbet af 1990’erne etablerede et forhandlernetværk i Danmark og allerede 
for ca. 10 år siden etablerede sin egen første Trek flagship store i Danmark ved 
Aarhus/Tilst, der i 2016 blev suppleret af en ny Trek flagship store i Hellerup. 
Trek har markedsført sine produkter i Danmark aktivt i hvert fald siden 2003 i 
både forbruger- og forhandlerkataloger og på internettet samt via sponsorater 
og til forskellige cykelevents og messer i Danmark.

Om T. Hansens varemærkerettigheder kan det lægges til grund, at T. Hansen 
med virkning fra den 22. september 2009 fik registreret EU-varemærket OUT-
TREK TEKNOLOGY (figur) i klasse 9 og 25, som T. Hansen senere ved ansøg-
ning af 19. juni 2018 selv trak tilbage. T. Hansen indleverede derudover den 6. 
oktober 2015 en ansøgning til EUIPO om registrering af varemærket OUTTREK 
(figur) i klasserne 9, 11, 12 og 25, som T. Hansen trak tilbage den 2. marts 2016.

Efter bevisførelsen og det oplyste i øvrigt kan det endvidere lægges til grund, at 
T. Hansen i hvert fald siden 2010 har anvendt betegnelserne OUTTREK og 
OUTTREK TECHNOLOGY i Danmark for diverse cykeludstyr, herunder bl.a. 
sportsbeklædning, sko, tasker, nyrebælte og hjelme. T. Hansen har i hvert fald 
siden 2010 også markedsført disse i Danmark gennem cykelkataloger, i egne 
butikker og egen webshop samt i husstandsomdelte fysiske tilbudsaviser, der er 
omdelt jævnligt og kontinuerligt frem til og med 2018 i et oplag på mellem 20 
og 30 millioner stk., varierende i de enkelte år. 

Spørgsmålet om krænkelse af Treks rettigheder

Med hensyn til eventuel krænkelse af Treks rettigheder kan det indledningsvis 
lægges til grund, at ordet ’outtrek’ ikke er identisk med ordet ’trek’, men er et 
sammensat ord bestående af de to ord ’out’ og ’trek’, der begge er beskrivende 
ord, der har en selvstændig betydning hver for sig. 

Retten finder endvidere, at det sammensatte ord ’outtrek’ både visuelt, fonetisk 
og for så vidt angår betydning adskiller sig fra ordet ’trek’. 



46

Det tilføjes, at ordet ’trek’ – ud over at være beskrivende – også er almindeligt 
brugt i Danmark, selv om det er et engelsk ord. ’Trek’ må således anses for at 
være blevet en naturlig del af dansk sprogbrug ligesom mange andre engelske 
ord og udtryk igennem de senere års stigende internationalisering af sproget. 
Ordet ’trek’ har derfor i forvejen en begrænset beskyttelse også i Danmark. 

Efter oplysningerne i sagen, herunder de fremlagte kopier af alle T. Hansens til-
budsaviser i perioden 2010 til 2018, finder retten herudover, at betegnelserne 
OUTTREK og OUTTREK TECHNOLOGY heller ikke faktisk har været anvendt 
på en sådan måde, at de kan anses at ligge så tæt op af navnet TREK, at brugen 
af disse betegnelser udgør en grov krænkelse af Treks eventuelle rettigheder.  

T. Hansen har gjort gældende, at Trek har udvist retsfortabende passivitet og 
derfor ikke kan håndhæve sine eventuelle rettigheder i forhold til T. Hansen. 

I sager om krænkelser af varemærkerettigheder kan retsfortabende passivitet 
som udgangspunkt ikke indtræde, hvis den påståede krænkelse har været grov. 

Der henvises særligt til Højesterets dom trykt i UfR 2000.2469H (Grammy) og 
Sø- og Handelsrettens dom trykt i UfR 2018.1363SH (Obelix), stadfæstet ved 
Østre Landsret ankedom af 1. oktober 2018 i sag B-2740-17 (endnu ikke trykt).

Da T. Hansens brug af betegnelserne OUTTREK og OUTTREK TECHNOLOGY 
som anført ikke udgør en grov krænkelse af Treks eventuelle rettigheder, kan 
det således ikke allerede som følge heraf udelukkes, at T. Hansen vil kunne få 
medhold i synspunktet om, at Trek har udvist retsfortabende passivitet. 

Retten vil derfor først behandle spørgsmålet om retsfortabende passivitet.

Retsfortabende passivitet 

Bestemmelsen om fortabelse af varemærkerettigheder på grund af passivitet 
fandtes i den dagældende varemærkelov § 9, jf. lovbekendtgørelse nr. 223 af 26. 
februar 2017 med senere ændringer, der havde følgende ordlyd: 

”En yngre ret til et varemærke kan også bestå ved siden af en ældre ret til et dermed 
forveksleligt varemærke, hvis indehaveren af den ældre ret ikke inden rimelig tid 
har taget de nødvendige skridt til at hindre brugen af det yngre varemærke.”

Tilsvarende bestemmelse er indeholdt i § 10 b i den nugældende varemærkelov, 
jf. lovbekendtgørelse nr. 88 af 29. januar 2019.

Efter retspraksis i sager om krænkelser af varemærkerettigheder, jf. særligt de 
anførte domme, lægges der ved vurderingen af retsfortabende passivitet blandt 
andet vægt på følgende i forhold til indehaveren af den yngre varemærkeret: 



47

grovheden af den påståede krænkelse og eventuel ond tro hos indehaveren, 
samt hvor længe brugen har pågået, og hvor intensiv den har været, herunder 
omfanget og indholdet af markedsføring. 

I forhold til indehaveren af den ældre varemærkeret lægges navnlig vægt på, 
om indehaveren ved almindelig overvågning af sit marked har haft anledning 
til at opdage brugen af det yngre varemærke, f.eks. brugen af et omtvistet navn, 
og gøre indsigelse herom. For udenlandske varemærkeindehavere lægges der 
herunder vægt på, om selskabet mv. har været til stede på markedet i Danmark.

Efter en samlet vurdering af oplysningerne i denne sag finder retten, at Trek 
burde have gjort indsigelse imod T. Hansens brug af de omtvistede betegnelser 
væsentlig tidligere end sket, og at der derfor er tilstrækkeligt grundlag for at 
fastslå, at Trek har udvist retsfortabende passivitet over for T. Hansen.

Retten har herved lagt vægt på de oplysninger og omstændigheder i sagen, der 
er beskrevet oven for, og særligt at det er ubestridt, at T. Hansens påbegyndte 
brugen af betegnelserne OUTTREK og OUTTREK TECHNOLOGY i 2010, og at 
Trek først gjorde indsigelse herom ved brev af den 29. januar 2016. 

Endvidere kan fremhæves, at Trek har været til stede på markedet i Danmark 
siden 1990’erne og allerede for ca. 10 år siden etablerede egen fysisk butik her, 
samt at T. Hansen har brugt de omtvistede betegnelser for produkter inden for 
samme marked og kontinuerligt og aktivt har markedsført disse, blandt andet i 
husstandsomdelte tilbudsaviser i meget stort antal. 

Yderligere kan fremhæves, at T. Hansen havde registreret EU- varemærket 
OUTTREK TECHNOLOGY i perioden 22. september 2009 – 19. juni 2018 uden 
at modtage indsigelser fra Trek. 

Sammenfattende frifindes T. Hansen således for alle Treks påstande allerede 
som følge af retsfortabende passivitet.

Retten har herefter ikke anledning til at tage stilling til, om Trek kunne have få-
et hel eller delvis medhold i en eller flere af de mange individuelle påstande, 
der er nedlagt, hvis de påståede krænkelser var blevet påtalt tidligere. 

Sagsomkostninger

Efter sagens udfald skal Trek betale sagsomkostninger til T. Hansen. Der er ikke 
oplyst om andre udgifter end til advokatbistand. Beløbet til dækning heraf fast-
sættes efter sagens forløb og oplysningerne om sagens værdi til 30.000 kr. 



48

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

T. Hansen Gruppen A/S frifindes.
             
Trek Bicycle Corporation skal inden 14 dage betale 30.000 kr. i sagsomkostnin-
ger til T. Hansen Gruppen A/S.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.

Flemming Lindeløv               Lotte Wetterling                      Bo Jul Linnemann