Sag om gyldighed af påbud
Ret: Østre Landsret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Retspleje og civilproces;











Pà samme made gælder det, at hvig der findes tilgængelige
oplysninger (de 1 artikel 6 , Stk . 3 nævnte) om , at pro-
duktets toksikologieke virkninger på mennesker er for-
gkellige fra de virkninger, anvendelsen af metoderne i
artikel 6 , stk 1, fremkalder , skal produktet klassifice-
res efter dets virkninger pà mennesker, 0g man har pligt
til at undersøge , om der matte findes sadanne oplysnin-
ger . Men man har ikke en pligt at til lade foranstalte
forsøg eller egentlige undersegelser . 4

Miljøstyrelsens_pabud


Til brug for klassificering af de omhandlede produkter har
Unilever Danmark A/s 0g Procter & Gamble Danmark ApS anvendt
to testmetoder, The Low Volume Eye Test (LVET} 0g The Human
Patch Test (HPT) 1 der er angivet 1 AISE-guidelinee udarbejdet
af Association International de la Savonnerie, de la Déter-
gence et des Produits d'Entretien, kaldet AISE, som er en in-
ternational interesseorganisation _


Under sagen er det gjort gældende, at Miljøstyrelsen de facto
har accepteret branchens brug af AISE-guidelineg til klassi-
ficering af produkter, gamt at styrelsen derfor ud fra almin-
delige passivitetsbetragtninger har været afakaret fra at ud -
stede de omhandlede pabud_


Til belysning af miljømyndighedernee stillingtagen til AISE -
guidelinee er der fremlagt brev af 4 , april 1997 fra Miljø-
styrelsen til 	hvori blandt andet anfø-
res , at:


"Testning af produktet med metoder , der ikke er opført på
Annex V til direktiv 67/548 /EØF kan ikke accepteres af
myndighederne som grundlag for produktklassificering. Den
refererede AISE-test er ikke en Annex V-metode "

I brev af 14 . april 1997 til Arbejdstilsynet har Miljøstyrel-
sen meddelt, at Man ikke kan acceptere de tests , som AISE an-
vender , som baggrund for klassificering af produkter, idet









lines, der skulle tage hensyn til disse forskelle 0g som
bedre end de gældende testmetoder med dyr afspejler pro-
dukternes virkning på mennesker

Det er Miljøstyrelgeng vurdering af den indsendte doku -
mentation fra branchen, at undersøgelserne _ 7 der danner
baggrund for AISE-guidelinee, hverken kan betragtes som
videnskabeligt bevis eller som statistisk underbyggede
erfaringer for, at mennesker helt generelt pà grund af
fysiologiske 0g andre forskelle reagerer forskelligt fra
det , som anvendelsen af beregningsmetoden eller eksiste-
rende tilladte dyreforsøg lader formode Undersøgelserne
er for fà, der indgar kun et mindre antal vel definerede
stoffer 0g et mindre antal produkter, men vigtigst er, at
de forskellige forsøgsparametre ikke aystematisk er holdt
adskilte, 0g rebultatet siger derfor kun noget om det
konkrete produkt Resultaterne mà derfor betegnes som en-
keltstaende observationer, som ikke kan bearbejdea Btati-
stisk 0g hvorfra der ikke kan udledes generelle retningg-
linier for en hel atofgruppe

Med hensyn til den påstàede antagonistiske virkning, er
det Miljøstyreleeng vurdering, at der ikke er fremlagt
videnskabeligt holdbart bevig for denne effekt De refe-
rerede forsøg er ikke tilrettelagt pà en máde , hvor der
systematisk fokuseres på at vise efter hvilke regler,
overfladeaktive stoffer reagerer med hinanden. Forsøgene
kan saledes ikke danne baggrund for at konkludere at sam-
menblanding af overfladeaktive stoffer generelt medfører
et mindre potentiale for lokalirriterende effekt end
etofferne har hver for sig.

Et mere uddybende notat om Miljøstyrelseng vurdering er
vedlagt som bilag.

Der er således ingen faglig eller juridisk begrundelse
for ikke at anvende de givne beregningsmetoder 1 klassi-
ficeringabekendtgørelsen' bilag 1 , afsnit 3,3.4 .



Bemarkpinger t1I Deze@_bosingeevaz:
Kemikalieinspektionens påbud har været forelagt Dem i ud -
kast ved Bkrivelse af d. 14 november 2003 De har ved
advokat Søren Stenderup Jensen, 
svaret , at De ikke kan acceptere pabud -
det , da De finder, at Kemikalieinepektionen ikke har
iagttaget officialmaximen, idet Miljøstyrelsen ved pábud-
dets varalingsskrivelse ikke har foretaget nogen toksiko-
logiske forsøg eller anvendt eksterne toksikologer til
vurdering af den indsendte dokumentation Inspektionen
finder, at anvendelsen af intern ekepertise ikke nødven -
digvis betyder en tilaidebættelse af officialmaximen, 09



De fremfører desuden, at inddragelsen af de etiske over -
vejelser i forbindelse med forsøg pà mennesker er uved -
kommende hensyn, der ikke kan tillægges gelvstændig be -
tydning ved en fortolkning af præparatdirektivet Milje-
styrelsen vil henlede Deres opmærksomhed pà , at der i ar-
tikel 6 b) 0g artikel 6 , stk 3 , 1. pind 1 præparatdirek-
tivet henvises til reglerne 1 bilag VI 1 stofdirektivet
Af bilag VI fremgar det af punkt 3 .1 .1_ 2e at undersegelser
pà mennesker mà frarades 0g normalt ikke mà anvendes til
at modbevise positive data fra dyreforsøg .

Endelig kan det med hengyn til de to testmetoder, som
indgår i AISE-guidelines; Human Patch Teaten (HPT) 0g Low
Volume Eye Testen (LVET) oplyses , at hverken OECD eller
EU-kommissionen anser de to metoder for at være sammen -
lignelige med de validerede 0g internationalt anerkendte
metoder 1 Annex V til stofdirektivet Tværtimod forelig-
ger der fra EU-Kommissionen (ved 	JRC) 1
en udtalelse fra d . 25 narts 2003 om, at man ikke ønsker
at fremme forsøg med mennesker Bemærkningen 1 samme brev
om at Eu ikke ønsker at bruge ressourcer pá at videreud-
vikle 0g validere testmetoder for øjenirritation, der an -
vender dyr til forsøgene , som LVET-testen gør det 7 er ik-
ke overbevisende tilbagevist ved at European Center for
the Validation of Alternative Methods , JRC 7 ved mail af
d. 16 _ januar 2004 har tilkendegivet, at man på anmodning
fra AISE vil overveje om LVET-testen skal tages med 1
kommende valideringer af alternative øjen-irritationg-
testmetoder

For Bá vidt angår pàstanden om, at myndighederne ved pas-
sivitet har afskaret sig fra at gribe ind overfor en
ulovlig retstilstand, skal det oplyses , at en virksomhed
ikke kan begrunde en manglende faremærkning med myndighe-
dernes passivitet En tilsynsmyndighed má naturligvis
gribe ind, nàr en ulovlig retstilstand konstatereg , 0g
det uanset 1 hvor mange àr tilstanden har fundet sted,
Manglende lovpligtig faremærkning mà saledes anses for en
fortsat lovovertrædelse, hvor strafansvaret ikke foræl -
des



Pabuddet til Procter & Gamble Danmark Aps havde stort set
samme indhold, idet virksomhedsbesøget dog fandt sted den 27 .
Marts 2003 0g idet påbuddet rettede sig imod


Ariel Compact pulver
Ariel Compact Color pulver
Ariel Flydende Tekstilvaskemiddel
Ariel Color Flydende Tekstilvaskemiddel



vi enige 1, at , formentlig analogt med artikel 6 (3) 0g
den tilsvarende tekat i bilag VI 7 spørgsmålet om, hvad
disse test kan bruges til at dokumentere_ 4 bør undersøges
pà videnskabelig vis. Men vi bør Være Yderst forsigtige
med at konkludere ud fra en 1 uautoriseret" test , at et
stof eller præparat , som de autoriserede metoder har vist
er farligt , ikke er Earligt alligevel 0g derfor ikke be-
høver klassificeres

Efter det oplyste har EU-Kommissionen herefter henlagt sagen


Sagkyndige_erklæringer


Til brug for sagen har SPI indhentet en række Bagkyndige er-
klæringer 7 der generelt udtaler 8ig positivt om de 1 AISE -
guidelineg to angivne teatmetoder, Low Volume Eye Iest (LVET)
0g Human Patch Test (HPT)


Overordnet konkludereb det , at testmetoderne ud fra et medi -
cinsk-videnskabeligt synspunkt giver grundlag for en mere
korrekt 09 praksisrelateret klasaificering af tekstilvaske-
midler.


I erklæring af 20 oktober 2004 har professor  pá -
vist antagonieme mellem afepændingsmidler 1 tøjvaskemidler 0g
blandt andet anført, at (dansk oversættelse) :


"Disse resultater paviger
1) ekaistensen af antagonistisk effekt mellem afspænd-
ingsmidlerne i blandingen, med følgelig en samlet reduk -
tion af opløsningens protein-denatureringapotentiale;
2) 0g at en sådan antagonietiak effekt burde eksistere 1
alle tøjvaskemidler pà det svenske 0g danske marked .

Pà grundlag af den kendegerning, at :

1) protein-denaturering vides at Være et af de første 0g
vigtigste trin i akut irritation;
2) protein-denatureringen fra de faktiske afepændingemid-
ler fra tøjvaskemidlerne pà det svenske 09 danske Mar-
ked pà grund af antagonisme effekt ikke er kumulativ

3) det er kendt fra litteraturen, at antagonisme reduce -
rer hud - 0g øjenirritationen i andre afspændingssyste-
mer:

indikerer denne undersøgelse stærkt , at interaktionen
mellem de afapændingsmidler, der findes 1 tøjvaskemid-
lerne pá det svenske 0g danske marked, fører til et la-
vere irritationspotentiale end en sammenlægning af hvert
enkelt afepændingemiddels irritationspotentiale. 7



Det fremgar af sagen , at AISE har anmodet ECVAM (Det Europæ -
iske Center for Godkendelse af Alternativer Metoder) om god -
kendelse af testmetoden LVEI , men der er endnu ikke taget
stilling hertil


Forklaringer


Under sagen har direktør 	SPT , pro-
fessor 	Linkopings Universitet, profes-
Bor 	Universitetssjukhuset, Linkö-
ping,  Giftinformationen, Bispebjerg hospital,
laboratoriekoordinator 	Miljøstyrelsen 0g funk -
tionsleder , cand . pharm. toksikolog  Miljø-
styrelsen, afgivet forklaringer


Direktør  har forklaret blandt andet
at han 1 6 àr har været administrerende direktør for branche-
foreningen SPT 09 tidligere har Været ansat 1 Miljøministeri-
et Foreningen har omkring 100 bade store Og smà medlemsvirk-
somheder 1 hvoraf ca 1/3 er udenlandsk ejede_ Foreningen har
løbende kontakt med Miljøministeriet 0g samarbejder med mini-
steriet pà en række omrader , herunder som høringspart ved ny
lovgivning 09 deltager i lovforberedende arbejde AISE , der
oprindeligt er stiftet i 1960' erne , er SPT' 8 internationale
samarbejdepartner. AISE , der bestar af en gruppe virksomheder
og interesseorganisationer, varetager medlemmernes interesser
pà internationalt plan. AISE er bl.a. høringspart ved lovgiv-



til varernes frie bevægelighed, idet det vil Være dyrere 09
mere besværligt at Sætte faremærkning pá produkter til det
danske marked Dette gælder navnlig, hvor emballagen er for-
synet med tekst på flere Bprog Han ved ikke, Om det vil kun -
ne svare sig blot at anvende en påklæbet advarsel pà pro-
dukterne Dette vil 1 givet fald koste Ca. 1 kr pr . pakke _
Tendensen gar 1 retning af mere koncentreret 0g dermed mere
miljøvenligt vaskepulver Han har ikke overvejet, om den øge-
de koncentration har betydning for mærkningen _


Profebbor 	der har vedstáet sin udta-
lelse af 15_ november 2004 om eventuel fare for øjenskader
ved anvendelse af vaskemidler 1 husholdningen, har forklaret
blandt andet , at der , siden han for 2 ar siden skrev ain ud -
talelse, har været rapporteret et tilfælde med øjenakade i
Irland, hvor et barn fik et vaskemiddel , som ikke gælgeg 1
Danmark , i øjet Han udarbejdede sin udtalelse mod honorar
til brug for en svensk retssag. Han var ikke bekendt med , at
den ogsà skulle anvendes 1 en dansk retasag . Han har i sit
virke som øjenlæge siden 1972 navnlig beskæftiget 8ig med
Bkader pá øjets nethinde Han har skrevet mere end 200 viden -
skabelige artikler_ Han har erhvervet stor erfaring med kon -
Bekvenserne af at fà kemiske stoffer i øjnene De vaskemid-
ler, han kender til, er alkaliske Det er hang opfattelse, at
en mærkning af almindelige husholdningemidler, der har været
anvendt 1 arevis, vil medføre manglende reapekt fra forbru -
gernee side Citronsyre, som findeg 1 læskedrikke 1 0g alkohol
er mindst lige 8à farlige som vaskemidler_ Han har kendakab
til forbigaende gener som Eølge af vaskemiddel 1 øjnene, men
han har ikke pá noget tidspunkt erfaret eller hørt om varige
skader_ Han mener derfor , at de undersøgelser, som kommer til
samme resultat, er relevante. Af de grunde, han har anført 1
bin udtalelse, finder han, at LVET er mere velegnet end Drai-
ze-testen til at forudeige risikoen for øjengener som følge
af vaskemidler _ Han har ikke erfaring med klassificering af

tion af resultaterne Anvendelse af HTP kan føre til eksem
hos testpersonerne, men det er sjældent Det er kendt , at en
sammenblanding af to stoffer kan føre til en mindre reaktion
Det er ikke velkendt 7 at der kan opstà antagonisme, men det
er kendt at der kan opstà forskellig reaktion ved sammen -
blanding af stoffer Han har ikke erfaring med klasgificering
af kemiske præparater, men kender til de testmetoder , som
ligger bag klassificering af vaskemidler.


der har vedstaec sit notat af 14 . Marts 2004
om ulykker med tekstilvaskemidler, har forklaret blandt an-
det , at han er overlæge 0g Biden begyndelsen af 1990' erne har
haft ansvar for Giftinformationen, der er en radgivningain-
atitution. Giftinformationen, der arligt modtager ca 2 . 500
kontakter fra læger, har sin egen database, men anvender ogsá
Ulykkesregistret , som indeholder oplysninger om ulykkers art ,
àrsag og konsekvens Notatet er udarbejdet vederlagsfrit ef-
ter anmodning fra SPI , der har betalt udgiften for oplyenin-
ger trukket 1 Ulykkesregistret I 3 ud af 21 øjenskader blev
efterkontrol anbefalet Det fremgar dog ikke, hvor alvorlig
skaden har Været De øvrige skader har med sikkerhed ikke Væ -
ret alvorlige De registrerede tilfælde er under alle omstæn -
digheder gangke fà set i forhold til mængden af tekstilvaske-
midler , der àrligt anvendes Faren for hud - eller øjenskader
som følge af pavirkning fra tekstilvaskemidler má derfor be -
tegnes som meget lille. Giftinformationen reagerer , hvis der
viser sig at være risiko for skader ved et produkt , 0g har
f .eks medvirket til, at et produkt _ 1 der gav lungeskader,
blev trukket tilbage fra markedet Giftinformationens notat
er et godt grundlag for vurderingen af farligheden af vaake-
midler, 0g han anser det for mere velegnet end de statistisk
underbyggede erfaringer, der henvises til i præparatdirekti-
vets artikel 6 , stk 3 De internationale undersøgelser 1 der
er fremlagt under denne sag , bekræfter Giftinformationeng
konklusion om fà skader 0g beskeden alvor. Han kender til

kemiske præparater_ Han er ikke bekendt med, at det ikke er
en betingelse for , at et præparat skal klassificeres som far-
ligt , at der er konstateret en øjenskade


ProfebBor  der har vedstaet sin
udtalelse af 20 . december 2004 om HPT som en metode til vur -
dering af eventuelle riaici forbundet med brug af vaskemidler
ved vask af tøj i husholdninger , har forklaret blandt andet 1
at der ikke efterfølgende er sket en udvikling, som ger det
nødvendigt at korrigere udtalelsen Udtalelsen er udarbejdet
mod honorar pà begæring af producentforeningen i Sverige til
brug for en retssag . Han var ikke bekendt med, at den ogsá
skulle anvendes i en dansk retssag . Han har virket som derma -
tolog 1 25 àr med Bærlig interebse for eksem . Han er klinik-
chef pà eksemcentret pà universitetshospitalet i Linköping,
hvor han hovedsagelig udfører sin forskning pà mennesker . Ek -
sem er en tilstand, som kan konatateres , men baggrunden er
vanskeligere at klarlægge _ Den skyldee ofte indre anlæg kom -
bineret med en Ydre påvirkning. Udtalelsen bygger pà hang er-
faringer med patienter gennem 25 àr Der findes ikke nævne-
værdig videnskabelig litteratur om emnet , men han har drøftet
det med kollegaer _ Der findes tilfælde med reaktioner som
følge af vaskemidler pà huden, men det er ikke noget stort
problem. Det er hang erfaring, at der tre døgn efter en eks -
ponering alene vil Være et rødt mærke_ 1 hvorefter kroppen re-
stituerer big selv. Han har dog ikke foretaget videnskabelige
undersøgelser. Eksem skyldes ofte vand eller opløsningg-
midler . Reaktionerne skyldes som regel ikke store mængder ,
men gentagne påvirkninger 1 smà mængder _ HPT er en relevant
test at udføre, 0g metoden svarer til det, som han kan anbe-
fale. Det er ønskeligt at udføre forsøg pà menneskelig hud og
gerne 1 videre omfang . Underarmen er velegnet til test , men
nar der er tale om frivillige testpersoner, sà er huden pà
overarmen mere tiltalende at teste pà . Kaninhud er naturlig-
vis anderledes end menneskehud , hvorfor der má ske en korrek-

reglerne om mærkning af stoffer 0g præparater, men ikke den
nærmere klassifikation af vaskemidler_ Giftinformationen ser
pà skaderne 0g ikke pà det kemiske, men det skulle gerne hæn -
ge sammen_ Giftinformationen har ikke foretaget opgørelser,
siden produkterne blev faremærket


Laboratoriekoordinator  har forklaret blandt an -
det , at hun er uddannet miljøtekniker 0g ansat som tilaynsfø-
rende 1 Kemikalieinspektion  Hun har sammen med en kollega
været en central person 1 hele kampagnen om mærkning af teks -
tilvaskemidler. Styrelsen forholdt sig første gang til AISE -
guidelines i 1997 i forbindelse ned en henvendelse fra Dan -
lind, som pà grundlag af AISE-guidelines fandt , at virksomhe-
dens produkter ikke skulle klassificeres. I 1999 konstaterede
Btyrelsen de samme fejl 1 forbindelse med et produkt fra
Procter & Gamble  sagen endte med , at virksomheden
klassificerede efter beregningareglen, Og styrelsen gik ud
fra, at Procter & Gamble tillige ville følge henstillingen
herom. Efterfølgende tog styrelsen problemstillingen op på et
møde med de øvrige nordiske lande 1 2000 for at opna en ens -
artet tolkning og håndtering af reglerne - Man enedes omn at
undersøge problemstillingen nærmere nationalt Der var 1 ef -
teraret 2002 kontakt med SPT , 0g pà et møde den 7 januar
2003 orienterede styrelgen om, at man ikke kunne anerkende
AISE-guidelines- Den 24 . februar 2003 sendte styrelsen heref_
ter en orienteringsakrivelse til de berørte virksomheder 0g
gennemførte efterfølgende kontrolbesøg pá 13 virksomheder
Der blev konstateret et generelt problem, herunder at produk-
ter til virksomheder var korrekt mærket medens produkter til
forbrugere blev mærket efter AISE-guidelines_ Enkelte virk-
somheder anvendte deres egen mærkning Der var herefter en
diakuasion af anvendeligheden af AISE-guidelinee, 0g fag -
kontoret 1 styrelsen matte forholde Big hertil I efteraret
2003 blev der holdt et internationalt møde, hvor det blev
konstateret , at der kun blev mærket korrekt 1 Østrig. De ØV-

rige lande støttede sagen, mnen havde ikke ressourcer til en
tilsvarende kampagne Pà et møde med SPT den 7 , januar 2004
fremlagde styrelsene daværende toksikolog sin vurdering af
sagen . Efter mødet sendte SPT Yderligere materiale, som tok -
sikologen ogsà fik til vurdering, hvorefter konklusionen om,
at AISE-guidelines ikke var anvendelig, blev fastholdt Der
blev herefter meddelt pabud _ I forbindelse med sagen gjorde
Btyrelgen gig overvejelser om det etiske i at foretage forsøg
pà mennesker , men dette har ikke haft betydning for selve re-
sultatet, som følger af regnereglerne _ Hun hentede AISB -
guidelines pà nettet i begyndelsen af forløbet , formentlig i
2000 eller 2001


Cand .phazn. 7 tokalkolog  har forklaret blandt
andet , at hun siden sin uddannelse som farmaceut i 1983 har
arbejdet med toksikologi	I de seneste fem àr har hun Været
ansat 1 Miljøstyrelsen Det er en tidligere, nu pensioneret
kollega , der har arbejdet med sagen . Den trinvise procedure i
AISE-guidelines forekommer umiddelbart god , men ved en nærme-
re underbøgelse fàr man indtryk af, at retningslinjerne er
udarbejdet med henblik pà at komme uden om en klabsificering
1 overensstemmelse med direktivet_ Nar kemiske stoffer under-
søges for Earlige egenskaber, anvendes dyreforseg for ikke at
udsætte mennesker for fare Ved klaseificering efter direkti-
vet anvendes en farevurdering og ikke en risikovurdering,
idet man ikke kan vurdere 7 hvordan en forbruger vil anvende
et produkt Ved en farevurdering er det afgørende hvad stof-
fet indeholder , mens en risikovurdering tillige omfatter ri-
sikoen for skader . "Case studies" er typisk de situationer,
hvor en læge 1 et videnskabeligt tidsskrift beskriver en en-
kelt eller fà eygehistorier "Case studies" er saledes i tra-
ditionel forstand en beskrivelse af en cilfældigt opstaet 81-
tuation 0g ikke et tilrettelagt forsøg med mennesker . "Case
studies" kan derfor udelukkende føre til en opklassificering
af et produkt _ Overordnet set ville det Være mest ideelt at

foretage forsøg pà mennesker Den biologiske variation er
imidlertid sà stor, at der ville skulle udføres mange forsøg.
Ved dyreforseg er der udviklet særlige arter, som er Bærligt
egnede til bestemte forsøg . HPI 0g LVET er ikke videnskabe-
ligt anerkendt 1 0g de er derfor ikke sammenlignelige med de
tests, der er validerede Ved LVET anvender Man en prøvemæng -
de pà 1/10 af det, der er foreskrevet Det sker ud fra en ri-
siko- 0g ikke en farevurdering. Der er tale om en urealistisk
lille prøvemængde , 0g der er ikke videnskabeligt bevis for ,
at 1/10 er tiletrækkeligt til at pavise en effekt LVET har
været drøftet pà OECD-møder for flere àr siden. Det blev kon-
kluderet , at der ikke var tilstrækkelig videnskabelig doku-
mentation for metoden . Ved alle undersøgelser af toksikolo-
gigk karakter indgar etiske overvejelser 1 men det er den vi-
denskabelige usikkerhed ved HPT 09 LVET , der har været be-
grundelsen for de trufne afgørelser. Virksomhederne kunne
ændre den kemiske sammensætning 1 deres vaskemidler eller
tilvejebringe den fornødne videnskabelige dokumentation for
deres tests , De nye internationale regler, der er pà vej, àb-
ner ikke for menneskeforsøg i videre omfang end hidtil. Der
abnes heller ikke for en anvendelse af LVEI 0g HPT Marc Paye
har i sin undersøgelse pavist antagonisme, men regultatet kan
ikke uden videre overføres pà de omhandlede vaskemidler 
har kun testet overfladeaktive stoffer, men der kan Være
andre stoffer, der har lokalirriterende virkning. Man kan ik-
ke sige, at der generelt optrader antagonisme ved sammenblan -
ding af de omhandlede stoffer. Hun har ikke kendskab til no-
gen videnskabelig anerkendt metode til at fastslà, on der fo-
religger antagonisme 1 men der er gennemført forsøg og trykt
artikler herom. Antagonisme kan imidlertid ikke stà alene, da
det konkret mà afklares , hvad det betyder for den lokalirri-
terende effekt I direktivets forstand vil antagonisme nor-
malt blive fastslaet ud fra beregninger , der viser 1 hvilket
omfang forskellige stoffers virkning ophæver hinanden . Hun
har arbejdet sammen med styrelsens daværende toksikolog, 0g

har kendt til sagen fra sidelinjen. Hun er først blevet di-
rekte involveret, efter at pábuddene er blevet meddelt I no~
tatet af 12 november 2003 anerkendes det at der er stor
forskel på dyrs 09 menneskers øjne, 0g at kaninøjet tyder på
at være mere følsomt end menneskets øje. Sà vidt hun har for-
stáet 7 har OECD anerkendt	at den traditionelle metode kan
kritiseres, idet der anvendea for store mængder , og der er
abenhed over for mindre mængder  HPT burde udføres pà et mere
følsomt sted, HPI er blevet drøftet 1 mange sammenhange Test
pà mennesker er meget omdiskuteret og navnlig kosmetikvirk-
somhederne har været optaget heraf 7 men pà kemikalieomradet
anvender man generelt dyreforsøg . Dette skyldesogsà risikoen
for udvikling af allergi Da alle EU-lande er enige oM lov
givningen, er det Bvært at se , at en faremærkning skulle føre
til en udvanding af forbrugernes tillid til mærkningen_


Procedure


SPI har til stette for sine påstande navnlig anført, at dom -
stolene efter nyere praksie kan efterprøve de vurderinger hos
Miljøstyrelsen " være sig sundhedefaglige, toksikologiak el -
ler andre	der ligger til grund for udstedelsen af påbudde-
ne Det forhold, at afgørelserne hviler på en særlig sagkund-
skab , indebærer ikke en begrænsning 1 prøvelsen, som kan fo-
retages pà baggrund af de sagkyndige erklæringer, der er fag-
ligt velfunderede og underbygget af de afgivne vidneforkla-
ringer_


Der Eoreligger antagoniame  7 0g dette fører til en overvurde-
ring af produkternes farlighed, jf artikel 6 , stk . 3 , sidate
led. Dette følger navnlig af den litteratur, der er henvist
til 1 AISE-guidelines 09 af notatet udarbejdet af 
At risikoen ved de omhandlede produkter er meget lille, frem-
gàr af det omfattende danske 09 internationale statistiske
Materiale, der er fremlagt under sagen . Det er videre be-



føres i overenastemmelse med god praksis for udførelse af
tests , 0g der er efter den forklaring, der er afgivet af pro-
fessor 	ikke etiske problemer forbundet hermed
LVET , som er beskrevet 1 en række videnskabelige publikatio-
ner , 0g som er under validering hos ECVAM , er en bedre test
end Draize-testen, som vil føre til en overklassificering-


Miljøstyrelsens pabud er endvidere ugyldige på grund af util-
strækkelig sagsbehandling 0g anvendelse af usaglige kriteri-
er Sagen har ikke Været tilstrækkeligt oplyst , da Miljøsty-
relsen traf afgørelse om pabud , Og afgørelserne er truffet
under den urigtige antagelse, at direktivet forbyder brug af
test pà mennesker Styrelsen kan ikke have naet at Sætte sig
ind 1 det omfattende materiale, SPT afleverede den 21 januar
2004 . Endelig har Btyrelgen pà grund af pabeivitet fortabt
muligheden for at udatede de omhandlede påbud _ Miljøstyrelsen
har saledes ikke fulgt op pà den henstilling, der blev givet
over for Procter E Gamble Danmark ApS 1 1999, hvorfor der har
Været en berettiget forventning om, at der ikke ville blive
krævet klassifikation. Som det fremgar af flere af de afgivne
vidneforklaringer , vil en unødvendig mærkning føre til en
svækkelse af tilliden til mærkningosystemet _ Selv om der ikke
er dokumenteret en nedgang 1 salget , indebærer Miljøstyrel-
seng afgerelser en teknisk handelshindring.


Pastand 2 er tilstrækkelig præcist formuleret til, at der kan
afbiges dom 1 overensstemmelse med påstanden.


Miljøbtyrelben har til støtte for sine påstande navnlig an -
ført , at pabuddene har hjemmel i præparatdirektivete artikel
6 , stk . 1, litra a , samt at "furthermore"-klausulen i artikel
6 , stk . 3 , første led, ikke kan anvendes til nedklassifice-
ring. Præparatdirektivet bygger på farevurderinger i forhold
til normal brug af et præparat Dette fremgår navnlig af bi -
lag VI til stofdirektivet, som der henviges til i præparatdi-



bort Era den erklæring, som  har udarbejdet Hvis
det findes godtgjort, at der foreligger antagonisme 1 mà sagen
hjemvises til fornyet behandl ing.


Med hensyn til domstolenes prøvelsesadgang gøres det gæl -
dende , at der ikke kan foretages en fuldstændig prøvelse af
Miljøstyrelseng gagkyndige vurderinger af sundhedafare 0g
toksikologi Derimod kan der foretages en prøvelse af spørgs -
malet om hjemmel 1 samt om Miljøstyrelsen ved udstedelsen af
pabudene har varetaget ulovlige hensyn eller begået sagsbe-
handlingsfejl_ Prøvelsen mà ske pà grundlag af det materiale,
Bom Miljøstyrelsen var 1 besiddelse af 1 da den traf afgørel-
Berne,


Der er ikke godtgjort sagsbehandlingsfejl hog styrelsen, der
kan begrunde en tilaidesættelse af de trufne afgørelser


Da det er virksomheden, der har pligt til at foretage korrekt
mærkning, Og Miljestyrelsen alene er tileynsmyndighed, er der
ikke grundlag for at fastelà, at styrelsen har udvist rets-
fortabende passivitet_ Styrelsen har i øvrigt handlet, hver
gang man har konstateret en fejlagtig mærkning, 0g sagen er
blevet fremmet med den fornødne hurtighed En frygt for ud -
vanding af mærkningasystemet er uden relevans for landsret-
tens afgørelse. Da styrelseng afgørelse er truffet i overens -
stemmelse med direktivet 1 er den ikke udtryk for en handels-
hindring.


SPT' 9 påstand 2 má afvises. Landsretten har ikke fornødent
grundlag for at rette Btyrelsens afgørelser , 0g pastanden er
uegnet til at indgà 1 en domskonklusion. Finder landaretten,
at der er grundlag for at træffe en ny afgørelse, kan det
alene føre til hjemvisning.