Landsretten ændrer byrettens dom således, at tiltalte straffes med fængsel i 9 måneder efter straffelovens § 136, stk. 2. Frifundet for påstanden om frakendelse af statsborgerskab og udvisn... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Statsforfatning, sikkerhed og terrorisme;
Udlændinge;

/

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

D O M

Afsagt den 20. september 2022 af Østre Landsrets 7. afdeling

(landsdommerne Jacob Waage, Finn Morten Andersen og Anders Lotterup (kst.) med

domsmænd).

7. afd. nr. S-930-22:

Anklagemyndigheden

mod

Tiltalte

(cpr.nr. Født 1975)

(advokat Eddie Omar Rosenberg Khawaja, besk.)

Københavns Byrets dom af 23. marts 2022 (SS 2-24269/2021) er anket af Tiltalte med

påstand om frifindelse, subsidiært formildelse.

Anklagemyndigheden har nedlagt endelig påstand om stadfæstelse.   

Det fremgår, at justitsministeren ved brev af 17. december 2021 har tiltrådt, at der rejses

tiltale mod tiltalte i overensstemmelse med indstilling fra Rigsadvokaten.

Forklaringer

Der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte og vidnerne Vidne 1, Vidne 2 og

politiassistent Vidne 3.

Der er endvidere afgivet forklaring af Vidne 4 og Vidne 5.



/

- 2 -

Tiltalte har supplerende forklaret blandt andet, at han er tyrkisk kurder. Kurderne har det ikke

godt med IS. Han tager afstand fra folkedrab begået både af kurdere og af IS. Han er muslim,

men han ryger hash. Hvis man ryger hash, er man en dårlig muslim og kommer i helvede, når

man dør. Derfor beder han ikke for tiden.

Han havde prøvet Twitter før, men han kunne ikke rigtig finde ud af at anvende alle mu-

lighederne. Han satte ikke sit eget foto på sin Twitter-profil, fordi han bare ville prøve Twitter

og se videoer. Han havde ikke tænkt sig at komme med kommentarer. Når man skriver med

eget navn og billede, så kan man genkendes, og man er nødt til at være forsig-tig. Når han er

anonym, giver det frihed til at være en slags ”Keyboard-warrier ”.   

I begyndelsen ønskede han kun at se sjove videoer, men han fik en del negative kommenta-

rer på sine opslag. Da én skrev om at ville voldtage tiltalte, provokerede det ham, og det var

nok det, der fik ham til selv at være grov. Han imiterede bare de andre. Han kommente-rede

på nogle nyheder og efterhånden modtog han kommentarer og der kom måske 10 dis-

kussioner ud af en nyhed. Det var helt tilfældigt, hvilke nyheder, han kommenterede på.   

Han satte profetens flag på sin profil efter to til tre dage. Det er ikke et ISIS flag. Han me-ner

ikke at have forklaret, at han satte flaget på for at skræmme. Der var ikke nogen, der blev

sure, men der var nogen, der sagde, at det var et ISIS flag. Han tror, at de andre reage-rede,

fordi han skrev fuldemandssnak til dem på samme måde, som de skrev til ham. Han var i en

stresset periode, men han følte sig ikke afmægtig. Han havde styr på sin boligsitua-tion.

Foreholdt sin forklaring under et retsmøde i landsretten den 14. december 2021 forklarede

tiltalte, at han ikke har udtalt, at ”Det er systemet, der gør ham til terrorist, og så bliver man

terrorist.” Han har sagt, at systemet kan gøre en person til terrorist. Han har heller ikke sagt,

at ”Hvis man bliver klemt op i et hjørne, så angriber du ”. Han har talt om, at en rotte

angriber, hvis den klemmes op i et hjørne.  

Han ved ikke, hvorfor han på sin telefon havde video og fotos af krigere med ISIS flag og

fotos af henrettelser. Han kan ikke huske, at han har set på de fotos. Han kan ikke forstå,

hvordan de er kommet ned på hans telefon. Han kan ikke huske, hvornår han sidst havde

anvendt den pågældende telefon. Han kan slet ikke huske, at han har haft den telefon.



/

- 3 -

Han søgte på ”Person 1 ” for at finde en musikvideo, som han ville spille for en, han havde

en dialog med på Twitter.

I relation til forhold 1 a og 1 b forklarede tiltalte, at hans ytringer ikke havde relation til

drabet i Frankrig den 17. oktober 2020. Han var helt ny på Twitter og ville bare skrive et

indlæg. Det er bedre at skrive et indlæg end at gå ud på gaden og reagere. Det var folke-drab,

han reagerede på, herunder det franske folkedrab i Algeriet. Både franskmænd og danskere

har begået folkedrab. Han kommenterede slet ikke på drabet på den franske sko-lelærer.   

I relation til forhold 1 c forklarede tiltalte, at udtalelsen ”Bare rolig, vi skal nok vinde ”,

handler om den endelige sejr for de retfærdige ved verdens ende. Han søgte bare steder, hvor

han kunne sætte sine kommentarer. Han ”søgte at puste lidt til ilden ”. Han tillod sig at være

negativ, fordi han forventede, at hans kommentarer alligevel ville blive slettet. Han kunne

godt selv have lukket profilen ned, men han ville gerne se nogle sjove videoer. Her-til

kommer, at han blev afhængig og fortsatte. Han fortsatte i forventning om, at hans profil ville

blive lukket ned.

Når han under afhøringen i byretten om Jihad i forhold 1 d har forklaret, at det kan forstås på

flere måder, så fastholder han dette. Det var et koran-citat, som han anvendte og over-satte fra

engelsk til dansk. Han kopierede ordene, fordi han var træt og ikke kunne skrive selv. Måske

har han dog tilføjet den sidste sætning selv. Der var dog ikke nogen form for trussel i hans

ytring.   

I relation til forhold 1 e forklarede tiltalte, at den, han skrev med, havde sat ham på en liste

over landsforrædere. Derfor skrev han, at han satte den pågældende på en liste over dem, der

skal gøres op med, når livet her er slut. Han erkender dog, at han gik lidt over stregen.

Om forhold 1 f, 1 g, 1 h og 1 i forklarede tiltalte, at en nunchaku består af to stænger med en

kæde imellem. Man kan godt kalde det et slagvåben. Han kan ikke forklare, hvad han i øvrigt

mente med det, han skrev i den dialog, som disse ytringer indgik i. Han havde det skidt og

var i en hashrus. Derfor gav ytringerne ikke nødvendigvis mening.

Om ytringen i forhold 1 l forklarede tiltalte, at han husker, at han svarede på nyheden om

drabene i Nice. Formålet med at bruge disse ord på begivenheden var at lave en sammen-



/

- 4 -

ligning med filmen Highlander. Selv for muslimer er en kirke hellig, og man må ikke hug-ge

hoveder af i en kirke.

Vidne 1 har supplerende forklaret blandt andet, at han har arbejdet professionelt med Twitter

som middel til at udbrede budskaber.   

Han kan se, at tiltalte har anvendt funktionen tagging, hvilket kunne indikere, at han er

bekendt, hvordan Twitter fungerer. De personer, der ses at være tagget, kan dog også være

blev tagget af andre, eller det kan være sket automatisk. En person, der tagges, vil få noti-

fikation hver gang, der er et nyt indlæg i tråden, medmindre den pågældende har valgt denne

funktion fra. Han vil tro, at politikere ikke har valgt tagging fra, idet de kan være interesseret

i at indgå i diskussioner personligt eller via deres stab.

Når han vurderer, at tiltalte har ageret som troll skyldes det det grove sprog, og de meget

insisterende formuleringer, hvor der er blevet skruet op for retorikken, hvis én udtalelse ikke

har givet den ønskede reaktion. Der kan være mange grunde til, at en person agerer troll, men

de fleste vil være spændte på at opnå en reaktion. Trolls vil derfor etablere for-bindelse til

personer, som, de forventer, vil være uenige, for at opnå en reaktion.

Man kan sammenligne det at trolle med at råbe højt på et offentligt værtshus med henblik på

at påvirke og få en reaktion. Der kan være mange, som læser kommentarsporet uden at

reagere. Hvis man ønsker at afdække antallet af reaktioner, skal man ind i tiltaltes profil, hvor

man kan se antallet af reaktioner, eller også skal Twitter give adgang til oplysninger-ne.

Når en person laver et opslag på Twitter, vil den pågældende få besked, når andre svarer på

tweetet, og de, som tagges, vil også få besked. I visse tilfælde vil den pågældende persons

følgere også få besked. Nogle gange vil man på sin profil kunne se et tweet og kommenta-

rerne nedenunder uden at have bedt om det. Det skyldes, at Twitter er indrettet, så der au-

tomatisk gives besked i situationer, hvor Twitter er kodet hertil, for eksempel fordi det kan

fremme en dialog. De, som orienteres om tweetet, kan herefter vælge at svare herpå.

Når man ændrer sin profil og sætter et nyt profilbillede på, vil dette profilbillede blive vist,

også hvis man går 10 år tilbage i tid.



/

- 5 -

Twitter er i dag forsynet med en algoritme, som styrer, hvor højt oppe på ens profil en ny-hed

bliver vist. Medmindre en person selv sletter sine tweets, så vil de forblive på Twitter, men

det er ikke særlig svært at slette et tweet.

Det er vanskeligt at sige, hvor mange der reagerer på et tweet. Det handler om, hvor dygtig

man er til at få andre til at klikke på sine opslag, og det beror på den algoritme, som Twit-ter

anvender. Det er derfor ikke muligt at give et estimat over, hvor mange personer der vil have

set et tweet og have kommenteret på dette.

Trolling kan godt sammenlignes med fiskeri, hvor man kaster snøren ud og venter på, at

nogen bider på. Hashtags er en slags madding – en funktion, som man kan hæfte på. Hvis

andre klikker på et hashtag, føres de til andre steder på Twitter, hvor det samme hashtag er

anvendt. Et hashtag kan derfor anvendes som en slags reklamefunktion. Man kan ikke se, om

de hashtags, tiltalte har anvendt, henviser til eksisterende hashtags.

Det er ikke muligt alene ved at gå ind på tiltaltes profil og følge strengen at se, hvor mange

der har set tiltaltes tweets eller har reageret herpå. Et print af profilen vil ikke vise alle re-

aktioner. Man skal ind og se på tiltaltes statistik eller have oplysningerne fra Twitter.

Vidne 2 har supplerende forklaret blandt andet, at tiltalte flyttede hjemmefra for mange år

siden. Selvom han holdt sig lidt for sig selv, havde hun dog jævnlig kontakt med ham. Tiltalte

var en rigtig god dreng, men han drak i perioder og isolerede sig derfor. Tiltalte har aldrig

været religiøs, men hans søskende er lidt religiøse. Tiltalte har aldrig gået i koranskole, og

han har aldrig konsulteret læger eller imamer i Tyrkiet. Tiltalte har været lidt mere optaget af

den kurdiske kamp, end resten af familien har. Han kunne rigtig godt lide Danmark. Hverken

tiltalte eller hans søskende brød sig om IS. Det er dog ikke noget, de har drøftet, men det er

hendes indtryk.   

Hun ved ikke, hvorfor tiltalte flyttede på hotel. Han flyttede fra sin familie, men han ville

ikke flytte hjem til hende, selvom hun tilbød ham det. Kontakten var lidt sporadisk, da han

boede på hotel, men han ringede ind imellem. Når hun spurgte, sagde han, at han havde det

godt, men han virkede til at havde det dårligt rent psykisk.

Hun har selv været i Tyrkiet i år for at få varme og sol, men hun har ikke familie og kun få

bekendte i Tyrkiet, så hun rejste rundt med sin svoger i to måneder.   



/

- 6 -

Vidnet politiassistent Vidne 3 har supplerende forklaret blandt andet, at han fik til opgave at

sikre materialet fra Twitter i sagen. Han har lavet nogle rapporter herom. Han har ikke søgt

kontakt til Twitter med henblik på at få oplysninger.

Selvom tiltaltes konto ikke indeholdt markører, som kunne fortælle, hvem der stod bag, så

voldte det ikke de store problemer at nå frem til en forholdsvis sikker vurdering af, at det var

tiltalte, der stod bag den profil, vidnet blev bedt om at undersøge. Navnet, der ikke er så

almindeligt i Danmark, var oplyst, og en række personlige oplysninger fremgik også.   

Så vidt han husker, blev profilbilledet slettet efterfølgende i forbindelse med, at kontoen blev

slettet. Han kan derfor ikke sige, hvornår profilbilledet med et IS-flag blev hæftet på profilen.

Politiet har kun ganske få sager med profiler på Twitter. Antallet af sager er væsentligt færre

end sager vedrørende Facebook og Snapchat.

Vidne 4 har forklaret blandt andet, at han og hans bror har haft et meget tæt fæl-lesskab

gennem ca. 25 år, idet de sammen har drevet pizzeria. På arbejdet havde tiltalte svært ved at

sige fra. Han havde derfor en tendens til at arbejde for meget. I perioder var han også

uarbejdsdygtig og opførte sig underligt. Vidnet blev efterfølgende klar over, at det var på

grund af et hash-misbrug. Det førte til uoverensstemmelser mellem dem.   

Familien er verdslige muslimer og faster således ikke. Tiltalte er endnu mindre religiøs end

resten af familien. Han var mere optaget af dansk kultur og ville hellere se dansk end tyr-kisk

TV. Tiltalte har været optaget af kurdernes situation og reagerede på folkedrabet på kurdere i

Syrien. Da IS angreb kurderne, var hele familien optaget heraf, og de var skuffe-de over

Tyrkiets manglende støtte til kurderne.   

Tiltalte har vist ikke været i Tyrkiet de seneste 15 år. Familien ønskede, at han skulle finde en

ægtefælle i Tyrkiet. Han blev gift med en tyrkisk kvinde, men det var ikke nogen suc-ces, og

tiltalte gav udtryk for, at han ikke ønskede at komme tilbage til Tyrkiet.

Det er åbenbart, at hashmisbruget har ødelagt tiltalte, og at han ikke havde det godt, da han

flyttede på hotel. Familien forstår ikke, hvordan det er gået til, at tiltalte er blevet involve-



/

- 7 -

ret i en terrorsag. Det har aldrig ligget til ham. Vidnet tror, at det er et voldeligt angreb, tiltalte

på et tidspunkt var udsat for, som har ført til, at han ændrede sig. Han er normalt høflig og

taler pænt til folk.   

Vidnets mor har lige været i Tyrkiet, således som hun er hver sommer. Vidnet har ikke

familie i Tyrkiet, men hans mor har muligvis en omgangskreds, hun kan besøge.

Vidne 5 har forklaret blandt andet, at han har forsket i og arbejdet med militant islamisme,

som han har skrevet en ph.d. i. Han har i en periode arbejdet for Rigspolitiet og har virket

som ekspert-vidne i flere sager. Han har nu sin egen konsulent-virksomhed samtidig med, at

han er Stilling ved Kings College i London. Han kender ikke til den konkrete sag.

Siden Islamisk Stats tilblivelse har han fulgt de forskellige IS kanaler med henblik på at

studere måden, der kommunikeres på. Han har de seneste par år navnlig fulgt udviklingen

inden for militant islamisme i Danmark.

IS har en meget professionel medieafdeling, som helt fra begyndelsen har udsendt materia-le

fra Facebook og Twitter, men kommunikerer nu på mere krypterede platforme. Perioden fra

2014 – 216 var storhedstiden med et fysisk kalifat. Det var i denne periode medieout-puttet

var stærkest. Da der blev slået ned på IS i 20017 faldt mængden af materiale fra IS, men der

sendes fortsat meget materiale ud. Der kan på en IS kanal komme 15-20 opdate-ringer på en

dag. I perioden 2013-2015 anvendte IS Twitter, men det ophørte, fordi det blev besværligt,

idet kontiene efterhånden blev lukket ned, så snart de blev oprettet.

Da han efter en periode i udlandet kom tilbage til Danmark i 2017, blev han overrasket over

så lille viden, der var om de ekstremistiske miljøer i Danmark. Han påbegyndte derfor

undersøgelser for at danne et billede. Han har interviewet personer, der har haft tilknytning til

miljøet. Det er en spraglet gruppe, som i det væsentlige består af personer under 30 år. Det

tyder på, at folk forlader miljøet, når de bliver ældre. Den etniske sammensætning er bred.

Han kan ikke svare på, om der er kurdere i miljøet, men det er religiøse mennesker, som for

nyligt er blevet religiøse og har gennemgået en radikalisering på meget kort tid - måske efter

en personlig krise. Det er mennesker, som beder og citerer Koranen. De læser ideologiske

tekster og drøfter ideologi. Nogle af dem kan dog samtidig med den store reli-giøsitet sælge

stoffer eller drikke alkohol.   



/

- 8 -

Danske ekstremister kommunikerede på Twitter i 2010-2012, men han registrerer ikke i dag

nogen tilstedeværelse på Twitter, hvor det ikke er muligt at danne grupper. Efter 2010-2012,

hvor det ekstremistiske miljø var meget synligt i Danmark, er personerne gået mere under

jorden og taler ikke så åbent om deres holdninger, som de gjorde tidligere.

I modsætning til andre steder i verden foregår dialogen i Danmark meget på Facebook.

Personerne skriver opslag og deler mange internationale opslag. De drøfter, hvad der er

tilladt, og hvad der ikke er tilladt inden for Islam. Det sociale spiller også en meget stor rolle.

De mødes om sociale aktiviteter og spiser sammen og deler i den forbindelse også

synspunkter. Nogle kommer dog alene for at få del i det sociale fællesskab.

Nogle af personerne anvender deres rigtige navn og billede, men forholder sig neutralt.

Andre skjuler deres personlige profil og kan så til gengæld udtrykke sig meget ekstremt. ISIS

flaget er tidligere blevet anvendt som profilbillede, men det sker ikke længere, da så-danne

konti hurtigt bliver lukket ned. Nogle anvender i dag et ISIS flag med en smiley over, så det

ikke er så genkendeligt, og så profilen ikke bliver lukket ned.

I officiel IS propaganda anvendes trusler konstant, men ellers er trusler mere nedtonede og

sjældent anvendte. Der vil i givet fald være tale om mere ukonkrete trusler.

Rigtig mange på de to til fire velkendte brugergrupper på Facebook beskæftiger sig med

konspirationsteorier, herunder at muslimerne i Danmark bliver forfulgt politisk. Det er ikke

alle, der deltager i grupperne, der er ekstremister, men grupperne ledes af ekstremister, som

forsøger at præge de øvrige deltagere. Målet med grupperne er at hverve medlemmer.

Administratorerne får ofte private henvendelser på Facebook, som der ikke er offentlig

adgang til.

Han har ikke talt med nogen af dem, han taler med, om, hvorvidt de er i besiddelse af hen-

rettelsesvideoer. Han er ikke stødt på personer, som tager en IS-identitet på sig i skuffelse

over hændelser i livet. Han er stødt på personer, som er blevet radikaliseret i forlængelse af

kontakten med de lukkede internetfora.

Personlige oplysninger



/

- 9 -

Tiltalte har om sine personlige forhold supplerende forklaret blandt andet, at han ud over sit

danske statsborgerskab tillige har tyrkisk statsborgerskab. Sidst han var i Tyrkiet for 15 år

siden, var det for at møde en kvinde, hans skulle giftes med efter familiens ønske. Han

besøgte da kvindens familie. Siden da har han ikke haft kontakt til nogen i Tyrkiet, idet han

dog i 2019 eller 2020 søgte at blive løst fra sit tyrkiske statsborgerskab. Han ønsker kun

dansk statsborgerskab, idet han føler sig mere dansk end tyrkisk. Han læser tyrkisk, men taler

kun sproget i begrænset omfang. Han taler kurdisk og har talt kurdisk med sin familie, siden

han kom til Danmark. Han vil ikke kunne kommunikere på kurdisk i Tyrkiet. Han tror ikke,

at han vil kunne begå sig i Tyrkiet.   

Han er ude af sin ludomani og kæmper med at komme ud af sit hashmisbrug, som han har

haft siden han var 13-14 år gammel. Hvis han skal bo i Tyrkiet, vil det være i Konya tæt på

Ankara.

Han har en god relation til sine børn, som han dog ikke har været så meget sammen med.

Under varetægtsfængslingen er han begyndt at læse i Koranen. Han læser den på dansk. Det

har hjulpet ham, og han er begyndt at interessere sig for livet efter døden. Det er et vigtigt

spørgsmål for ham, om man kommer i himlen eller i helvede.

Tiltalte, der har været frihedsberøvet under anken, har således været frihedsberøvet siden den

29. oktober 2020.

Supplerende om retsgrundlaget

Straffelovens § 114 om terrorisme blev oprindeligt indsat i straffeloven ved lov nr. 378 af 6.

juni 2002. Af de almindelige bemærkninger til lovforslaget (Lovforslag nr. 35 af 13.

december 2001 om ændring af straffeloven, retsplejeloven, lov om konkurrence- og for-

brugerforhold på telemarkedet, våbenloven, udleveringsloven samt lov om udlevering af

lovovertrædere til Finland, Island, Norge og Sverige) fremgår:

” 1.2. Lovforslagets indhold
Justitsministeriet har siden terrorangrebene mod USA den 11. september 2001 gen-
nemgået den gældende lovgivning inden for ministeriets område med henblik på at
undersøge, om der er behov for at iværksætte nye initiativer mod terrorisme. Dette
lovforslag indeholder de lovændringer, som Justitsministeriet i lyset af den nye ver-
denssituation på nuværende tidspunkt har fundet nødvendige i kampen mod terroris-me.



/

- 10 -

Formålet med lovforslaget er for det første at gennemføre de ændringer, der er nød-
vendige for, at Danmark kan ratificere FN-konventionen af 9. december 1999 til be-
kæmpelse af finansiering af terrorisme (FNs terrorfinansieringskonvention). Denne
konvention medfører blandt andet, at en stat afskæres fra at nægte udlevering ude-
lukkende med den begrundelse, at den forbrydelse, anmodningen angår, er en poli-tisk
forbrydelse mv. Endvidere nødvendiggør konventionen en ændring af reglerne om
juridiske personers strafansvar for straffelovsovertrædelser. Konventionen inde-holder
desuden bestemmelser om medvirken til finansiering af terrorisme, som er vi-
deregående end gældende dansk ret. FN-konventionen er optaget som bilag 1 til lov-
forslaget.

Vedtagelse af lovforslaget indebærer, at Folketinget giver samtykke til, at Danmark
ratificerer FN-konventionen af 9. december 1999 til bekæmpelse af finansiering af
terrorisme.
…
2.1.2. EU-initiativer vedrørende terrorisme
Det Europæiske Råd holdt et ekstraordinært møde den 21. september 2001 i Bru-xelles
for at analysere den internationale situation efter terrorangrebene på USA og for at
tilføre EUs indsats den fornødne dynamik. Det Europæiske Råd besluttede på mødet, at
bekæmpelse af terrorisme fremover mere end nogen sinde skal være et højt prioriteret
mål for Den Europæiske Union.

Det Europæiske Råd godkendte endvidere en handlingsplan til bekæmpelse af terro-
risme, der blandt andet indeholder en styrkelse af politisamarbejdet og det retlige
samarbejde ved indførelse af en europæisk arrestordre samt fastlæggelsen af en fæl-les
definition på terrorisme. Det Europæiske Råd anmodede Rådet (Retlige og Indre
Anliggender) om at nå til enighed herom senest i forbindelse med samlingen den 6. og
7. december 2001.

2.1.2.1. Forslag til rammeafgørelse om bekæmpelse af terrorisme
Kommissionen fremlagde den 19. september 2001 (KOM (2001) 521 endelig) et for-
slag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af terrorisme. Som led i forhandlin-
gerne om rammeafgørelsen i det i medfør af EU-traktatens artikel 36 nedsatte koor-
dinationsudvalg, er der herefter fra formandskabets side løbende fremlagt reviderede
udkast til rammeafgørelse. Rådet (Retlige og Indre Anliggender) nåede den 6. og 7.
december 2001 til politisk enighed om rammeafgørelsen. Rammeafgørelsen er opta-get
som bilag 3 til dette lovforslag.

Formålet med forslaget om en rammeafgørelse til bekæmpelse af terrorisme er ind-
byrdes at tilnærme medlemsstaternes lovgivning om terrorisme i overensstemmelse
med artikel 34, stk. 2, litra b, i traktaten om Den Europæiske Union.

Forslaget til rammeafgørelse går ud på, at begrebet terrorhandlinger fastlægges med
henvisning til en række grove forbrydelser, der defineres i overensstemmelse med
medlemsstaternes lovgivning, og som begås under særlig kvalificerede omstændig-
heder. Medlemsstaterne forpligtes til at straffe disse handlinger som terrorisme. Det er
altså ikke tilstrækkeligt at henvise til, at de forhold, der omfattes af definitionen, som
f.eks. drab og bombesprængning, allerede er strafbare i overensstemmelse med
særskilte bestemmelser herom.

Artikel 1, stk. 1, definerer således terrorhandlinger som en række handlinger, der i kraft
af deres karakter eller den sammenhæng, hvori de begås, kan tilføje et land eller



/

- 11 -

en international organisation alvorlig skade, når de begås med det formål at skræm-me
en befolkning i alvorlig grad, eller uretmæssigt at tvinge offentlige myndigheder eller
en international organisation til at foretage eller undlade at foretage en handling eller at
destabilisere eller ødelægge et lands eller en international organisations grundlæggende
politiske, forfatningsmæssige, økonomiske eller samfundsmæssige strukturer i alvorlig
grad. Handlingerne er herefter opregnet, og omfatter blandt andet manddrab, alvorlig
personskade, bortførelse eller gidseltagning mv.
…
2.3.3. EU-kommissionens forslag til rammeafgørelse om bekæmpelse af terro-
risme
2.3.3.1.
Rammeafgørelsens artikel 1 forpligter medlemsstaterne til at kriminalisere en række
forsætlige handlinger som terrorhandlinger. De opregnede handlinger er alle strafba-re
efter gældende dansk ret. Foretages en af de i artikel 1 opregnede handlinger på en
måde, som må karakteriseres som terrorisme, fordi gerningsmanden har haft til hen-sigt
at forstyrre samfundsordenen, indgår dette moment i straffens fastsættelse, jf.
straffelovens § 80. Efter denne bestemmelse skal der ved straffens udmåling tages
hensyn til lovovertrædelsens grovhed og til oplysninger om gerningsmandens person,
herunder om hans almindelige personlige og sociale forhold, hans forhold før og ef-ter
gerningen samt hans bevæggrunde til denne. Det er utvivlsomt, at drab og lignen-de
begået under omstændigheder, der gør, at forholdet kan betegnes som terrorisme, vil
indgå med betydelig vægt i skærpende retning ved straffens fastsættelse.

Bestemmelsen i rammeafgørelsen artikel 1 må imidlertid efter Justitsministeriets op-
fattelse anses at indebære en forpligtelse for medlemsstaterne til særskilt at krimina-
lisere terrorisme. Som følge heraf indeholder lovforslaget i § 1, nr. 4, et forslag til en ny
særskilt »terrorismeparagraf« i straffelovens § 114.

Efter lovforslaget skal den, der som med det formål at skræmme befolkningen i al-
vorlig grad, eller uretmæssigt at tvinge offentlige myndigheder eller en international
organisation til at foretage eller undlade at foretage en handling, eller at destabilisere
eller ødelægge et lands eller en international organisations grundlæggende politiske,
forfatningsmæssige, økonomiske eller samfundsmæssige struktur, begår en af de i
bestemmelsen opregnede lovovertrædelser, straffes for terrorisme med fængsel indtil på
livstid. Det følger heraf, at terrorisme er karakteriseret ved en overtrædelse af de
opregnede handlinger med et særligt kvalificeret terrorismeforsæt. Efter artikel 1 skal
handlingen være foretaget »med det formål«. I dansk strafferet anvendes begrebet
forsæt om gerningsmandens tilregnelse. Inden for begrebet forsæt sondres mellem de
højeste forsætsgrader, hvor gerningsmanden har handlet »med viden og vilje«, sand-
synlighedsforsæt og dolus eventualis (eventuelforsæt). Det i rammeafgørelsen an-
vendte begreb »med det formål« kunne fortolkes som alene omfattende de højeste
forsætsgrader. Justitsministeriet finder imidlertid, at en sådan sondring vil være for
snæver, når henses til forbrydelsens alvorlige karakter samt bestemmelsens præven-tive
sigte. Justitsministeriet finder derfor, at rammeafgørelsens artikel 1 efter dansk
strafferet må forstås som et krav om forsæt omfattende alle forsætsgrader.
…
Ligesom med den gældende bestemmelse i straffelovens § 114 er både handlinger, der
har et videregående politisk formål samt handlinger, hvis mål alene er at skabe
almindelig uro og økonomisk kaos, omfattet af den nye terrorismebestemmelse.

På rådsmødet er EU-landene nået til politisk enighed om en erklæring, der begrænser
anvendelsesområdet for rammeafgørelsens artikel 1. Efter erklæringen dækker ram-



/

- 12 -

meafgørelsen handlinger, som alle medlemsstater anser for alvorlige overtrædelse af
deres straffelove, begået af personer, hvis mål er en trussel mod medlemsstaternes
demokratiske samfund, der respekterer retsstatsprincippet, og mod den civilisation,
disse samfund bygger på. Rammeafgørelsen skal forstås på denne måde og kan ikke
bruges som argument for nu at betragte adfærd, som blev udført af mennesker, der
handlede for at bevare eller genskabe disse demokratiske værdier, hvilket navnlig var
tilfældet i visse medlemsstater under 2. Verdenskrig, som terroristhandlinger. Ram-
meafgørelsen kan heller ikke bruges til at anklage personer, der udøver deres legiti-me
ret til at udtrykke deres meninger, for terrorisme, selv om de under udøvelsen af en
sådan ret begår lovovertrædelser.

Den foreslåede bestemmelse i § 114 (og dermed også §§ 114 a-b) må fortolkes i lyset af
denne rådserklæring. Det følger af bestemmelsen i § 118 a, at påtale for overtræ-delse
af § 114 kun kan ske efter justitsministerens beslutning. Ud over de begræns-ninger i
det strafbare område, som følger af princippet om materiel atypicitet, vil det med denne
påtaleregel kunne sikres, at der ikke rejses tiltale i sager omfattet af råds-erklæringen.”

Af lovforslagets specielle bemærkninger fremgår videre blandt andet:

” Til nr. 4 (straffelovens § 114)

Med bestemmelsen foreslås indført en særlig terrorisme-paragraf i straffeloven. Den
hidtil gældende § 114 bevares, men flyttes til § 114 c og d, idet det ikke helt kan ude-
lukkes, at der kan være forhold af mindre graverende, som ikke kan betegnes som
terrorvirksomhed i gængs forstand, men som i dag er omfattet af formuleringen om den,
der har til hensigt »ved magtanvendelse at øve indflydelse på offentlige anlig-gender
eller fremkalde forstyrrelse af samfundsordenen«.

Efter lovforslaget skal den, der med forsæt til at skræmme befolkningen i alvorlig grad,
eller uretmæssigt at tvinge danske eller udenlandske offentlige myndigheder el-ler en
international organisation til at foretage eller undlade at foretage en handling, eller at
destabilisere eller ødelægge et lands eller en international organisations poli-tiske,
forfatningsmæssige, økonomiske eller samfundsmæssige strukturer, begår en af de i
bestemmelsen opregnede lovovertrædelser, straffes for terrorisme med fængsel indtil på
livstid. Forsætskravet i § 114 omfatter alle forsætsgrader.

Bestemmelsen skal navnlig gennemføre EUs rammeafgørelse om bekæmpelse af ter-
rorisme. I modsætning til den gældende bestemmelse i straffelovens § 114 er den, som
det fremgår, ikke begrænset til at beskytte danske samfundsforhold mv.

Der henvises i øvrigt til pkt. 2.3.3. i de almindelige bemærkninger.

Som følge af den meget alvorlige karakter af de pågældende forbrydelser indeholder
bestemmelsen en maksimumsstrafferamme på fængsel indtil livstid.
…
Efter Stk. 3 er det strafbart at true med at begå en af de handlinger, der er nævnt i stk. 1
og 2. Det er dog en betingelse, at gerningsmanden opfylder det særlige terrorisme-
forsæt i stk. 1.”

Landsrettens begrundelse og resultat



/

- 13 -

Forhold 1

Det er ubestridt, at tiltalte på Twitter mellem den 26. og 29. oktober 2020 fremkom med de

ytringer, som er omfattet af tiltalen for landsretten.   

Det er videre ubestridt, at tiltalte er fremkommet med sine ytringer kort efter terrorangrebet i

Frankrig den 17. oktober 2020, hvor en fransk skolelærer, der havde vist karikaturtegnin-ger

af profeten Muhammed i sin undervisning, blev dræbt ved halsoverskæring, og kort før

terrorangrebet den 29. oktober 2020 i Notre Dame-kirken i Nice, hvor tre personer blev

dræbt. Ytringerne blev således fremsat på et tidspunkt, hvor befolkningen i forvejen var

skræmt af terror og trusler herom.

Landsretten finder, at de ytringer, som er omfattet af tiltalen, er trusler, som er egnet til at

virke skræmmende. Efter tiltaltes egen forklaring for byret og landsret, hvorefter han om

flere af ytringerne har forklaret, at han ønskede at skræmme, kan det endvidere lægges til

grund, at tiltalte havde forsæt til at skræmme.   

For landsretten er tiltaltes ytringer i forhold 1 f – 1 k og andre af hans ytringer, som ikke er

omfattet af tiltalen, præsenteret til dels i sammenhæng med de indlæg, som de er en reakti-on

på. Det kan på grundlag heraf lægges til grund, at ytringerne i forhold 1 f – 1 k er frem-

kommet som indlæg i en ”tråd ” på Twitter med gensidige verbale udfald med navnlig én

person, som tiltalte ikke var enig med. Disse ytringer bærer præg af, at tiltalte føler sig

provokeret af den anden. Fælles for alle ytringer omfattet af tiltalen er, at de fremstår som

skrevet med henblik på at provokere eller diskutere med anderledes troende. De er skrevet i

en hadsk tone, og tiltalte giver udtryk for stor vrede og foragt. Efter bevisførelsen er det

uklart, hvor mange personer der har læst og reageret på ytringerne.   

Uanset at ytringerne i forhold 1 har en grovhed, som går langt ud over det, som bør fore-

komme i den offentlige debat, herunder på de sociale medier, så finder landsretten, at de ikke

er af en sådan karakter, at de er omfattet af terror-begrebet i straffelovens § 114. Det

bemærkes herved, at selvom ytringerne har karakter af trusler med forhold omfattet af be-

stemmelsen, og at visse af ytringerne dermed - ikke mindst i lys af de samtidige terror-

handlinger i Frankrig - er egnede til at skræmme, så finder landsretten, at de under hensyn til

konteksten og de anvendte mere generaliserende formuleringer ikke er egnet til at skræmme i

alvorlig grad.   



/

- 14 -

Med denne begrundelse frifindes tiltalte i forhold 1 for overtrædelse af straffelovens § 114,

stk. 3, jf. stk. 1, nr. 1 og 2.   

Forhold 2

Henset til den nøje tidsmæssige sammenhæng med terrorhandlingerne i Frankrig, henset til

ytringernes karakter og i øvrigt af de grunde, der er anført i dommen, finder landsretten, at

tiltalte med de offentlige ytringer på Twitter, som er omfattet af tiltalen for landsretten i

forhold 2, har overtrådt straffelovens § 136, stk. 2.

Sanktion

Under hensyn til forholdets karakter og i lyset af den skærpelse af straffen også for over-

trædelser af straffelovens § 136, stk. 2, som er forudsat ved lov nr. 883 af 16. juni 2020 om

ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for overtrædelse af straffelovens terrorbe-

stemmelser), findes straffen passende at burde fastsættes til fængsel i 9 måneder.

Der er ikke grundlag for at gøre straffen hel eller delvis betinget.   

Som følge af det, der er anført ovenfor, hvorefter tiltalte er frifundet for overtrædelse af

straffelovens § 114, frifindes tiltalte for påstandene om frakendelse af statsborgerskab og om

udvisning af Danmark med indrejseforbud.

Tiltalte er efter sine egne oplysninger under varetægtsfængslingen blevet optaget af islam og

studier af koranen. Uanset at tiltalte er frifundet for overtrædelse af straffelovens § 114 findes

der derfor og i øvrigt af de grunde, der er anført i dommen, grundlag for at give kon-

taktforbud efter straffelovens § 79 b, stk. 3, jf. stk. 1, dog således at perioden under hensyn til

længden af den idømte straf i overensstemmelse med forarbejderne til bestemmelsen bør

nedsættes og derfor fastsættes til 3 år.

T h i  k e n d e s  f o r  r e t :

Byrettens dom i sagen mod Tiltalte ændres, således at Tiltalte straffes med fængsel i 9

måneder.



/

- 15 -

Tiltalte forbydes i en periode på 3 år at søge kontakt med personer, der er dømt for en eller

flere af de overtrædelser, der er nævnt i straffelovens § 79 b, stk. 1.

Tiltalte frifindes for påstandene om frakendelse af indfødsret og udvisning af Dan-mark.

Statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten.



/