Sag om, hvorvidt tvangsindlæggelse af person findes lovlig
Ret: Retten i Kolding (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Adm. frihedsberøvelse
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

RETTEN I KOLDING
DOM

afsagt den 29. april 2021

Sag BS-11198/2021-KOL

Klager
(beskikket advokat Sigurd Trolle)

mod

Region Syddanmark

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen er indbragt for retten den 18. marts 2021 af Det Psykiatriske Patientklage-
nævn. Sagen vedrører lovligheden af en tvangsindlæggelse af Klager på
psykiatrisk afdeling den 1. december 2020.

Klager har fremsat påstand om, at Region Syddanmarks afgø-relse af 1. december
2020 om tvangsindlæggelse kendes ulovlig.

Region Syddanmark har fremsat påstand om, at Det Psykiatriske Patientklage-
nævns afgørelse stadfæstes.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Oplysningerne i sagen
Klager blev tvangsindlagt den 1. december 2020 på fareindika-tion.



/

2

Klager har den 2. december 2020 klaget over tvangsindlæggel-sen.

Det Psykiatriske Patientklagenævn har behandlet klagen. Det fremgår af Det
Psykiatriske Patientklagenævns afgørelse af 22. februar 2021, at:

”…
Nævnet godkender beslutningen om at tvangsindlægge dig.

Afgørelsen er truffet af et enigt nævn.
…
Begrundelsen
Betingelserne for at tvangsindlægge en person er, at

- pågældende ved indlæggelsen var sindssyg eller befandt sig i en til-
stand, der ganske måtte ligestilles hermed,

- det ville have været uforsvarligt ikke at tvangsindlægge pågælden-de
med henblik på behandling, fordi udsigten til helbredelse eller en
betydelig og afgørende bedring af tilstanden ellers ville være
væsentligt forringet, eller

- pågældende frembød en nærliggende og væsentlig fare for sig selv
og andre,

- en læge undersøgte pågældende før tvangsindlæggelsen, og at læ-
gen udfyldte tvangsindlæggelsespapirerne og skrev en lægeerklæ-
ring med henblik på tvangsindlæggelse.

- en læge på sygehuset undersøgte pågældende i forbindelse med
tvangsindlæggelsen, og

- at en overlæge godkendte beslutningen om tvangsindlæggelsen på
indlæggelsesdagen eller snarest herefter.

Betingelser for at opretholde frihedsberøvelsen er, at

- en læge har revurderet frihedsberøvelsen på 3., 10., 20. og 30. dagen
for indlæggelsen og herefter hver fjerde uge, og

- at en overlæge har godkendt opretholdelsen på revurderingsdage-ne
eller snarest herefter.



/

3

Nævnet har i sin afgørelse lagt vægt på det, som fremgår af sagsakterne,
herunder journalen, og det, som blev oplyst på mødet med nævnet.

Nævnet har kontrolleret, om ovennævnte betingelser for at frihedsberøve
dig fra den 1. december 2020 til den 2. december 2020 var opfyldt.

Det fremgår af den indlæggende læges erklæring, at du var sindssyg eller
befandt dig i en tilstand, der ganske måtte sidestilles hermed, og at du
frembød en nærliggende og væsentlig fare for dig selv eller andre. Det
fremgår af journalen den 1. december 2020, at den modtagende læge kon-
kluderede det samme som den indlæggende læge, og at en overlæge har
godkendt tvangsindlæggelsen samme dag.

Nævnet finder ikke grundlag for at tilsidesætte beslutningen om at
tvangsindlægge dig, idet nævnet lægger vægt på de forhold, som er be-
skrevet i den indlæggende læges erklæring og i journalen den 1. december
2020.

Nævnet har noteret sig, at klagen den 7. december 2020 er fremsendt til
nævnet og sygehuset, og at overlægen først den 20. januar 2021 har udfær-
diget lægeerklæring til brug for nævnets behandling af klagen. Det følger af
psykiatrilovens § 36, at sygehuset skal fremsende en erklæring fra over-
lægen, samt af vejledning om anvendelse af tvang m.v. i psykiatrien, at
overlægens erklæring bør fremsendes til nævnet hurtigst muligt. Nævnet
skal i den forbindelse bemærke, at sygehuset bør følge de fastsætte ret-
ningslinjer for klagens behandling.

Nævnet godkender på baggrund af ovenstående beslutningen om at
tvangsindlægge dig.
…”

Forklaringer

Klager har forklaret, at hun bor alene i et rækkehus i By. Hendes nære familie
omfatter 3 søstre og hendes mor. Hun modtager før-tidspension og driver et
Firma. Hun er nu oppe på at arbejde 37 timer i gennemsnit om måneden. Hun
arbejder cirka hver tredje dag. Op til den 1. de-cember 2020 var hun i gang med
at istandsætte sit lejemål i forbindelse med flytning til sin nuværende bolig. Hun
havde hyret en håndværker til at hjælpe. Han fortalte, at han arbejdede sort. Hun
fik tankemylder. Især tal kan sætte mange tanker i gang hos hende. Hun begyndte
at regne på, hvor meget hånd-værkeren snød for. Hun bliver betragtet som en ”dyr
borger” , fordi hun er før-



/

4

tidspensionist, men i virkeligheden koster håndværkeren samfundet 3 gange mere,
når han snyder.

Hun ringede til sin læge. Det var vigtigt for hende at få en konsultation på det
tidspunkt. Hun havde kun haft lægen i nogle få måneder og havde været til 3
konsultationer. Lægen kendte ikke til hendes historik. Hun har ikke psykiatri-ske
problemer. Hendes diagnose er aspergers. Hun talte med en lægesekretær fordi,
hun gerne ville have en tid hos lægen. Det, hun fik at vide af lægesekre-tæren,
gav ikke mening for hende. Lægesekretæren kunne ikke forstå hendes
problematik. Hun har ikke truet under telefonsamtalen. Hun har efterfølgende
spurgt, på hvilken måde de havde følt sig truet, eller hvordan de havde ment, hun
var usammenhængende, men de kunne ikke beskrive, hvad det var.

Senere på dagen ringede det på hendes dør. Hun havde kun boet i boligen i en og
en halv måned, og det var kun hendes søster, der var kommet uanmeldt på den
måde. Derfor blev hun paf, da hendes læge stod der. Hun kunne ikke forstå
sammenhængen. Lægen kom ind, og hun bad lægen vente, mens hun tændte for
sin computer, hvor hun gerne ville vise lægen noget for at forklare, hvorfor hun
følte sig så presset. Hun fik åbnet sit regnskabsprogram og viste, at hun havde
tjent 7.000 kr. på en måned. Lægen mente, hun var manisk.

Hun ringede efter sin søster. Hun husker ikke helt forløbet, men hendes søster
kom, mens lægen stadig var til stede. Lægen spurgte, om hun ville indlægges på
psykiatrisk afdeling. Det ønskede hun ikke. Hun har tidligere i februar og juli
2020 haft nogle kortvarige indlæggelser. Det blev vurderet, at hun ikke er
psykotisk. Hun fokuserede på at finde sig til rette i sin nye bolig. Det var et
overgreb at fjerne hende derfra. Hun havde selv et godt billede af, hvorfor hen-
des situation var presset. Hun havde ikke brug for indlæggelse. Lægen talte ik-ke
med hende om hendes situation. Lægen havde sit perspektiv og det ville hun
følge. Det endte med, at hun blev tvangsindlagt. Lægen fik politiet til at komme
til hendes nye bolig, som er et rækkehus i et stille og roligt kvarter, hvor hun kun
havde boet i en og en halv måned. Det var meget krænkende at blive hentet af
politiet på den måde. På grund af vagtskifte kom der 4 betjente.

Hun blev ikke undersøgt på psykiatrisk afdeling, selvom det er meningen, at de
skal måle blodtryk og måle hendes værdier. Der var en episode, hvor hun væl-
tede et bord. Hun var begyndt at falde lidt ned på det tidspunkt. Hun ville ger-ne
have noget at spise. En medarbejder forklarede hende valgmulighederne. Hun
skulle lige tænke over, hvad hendes krop ville reagere bedst på. Hun ved meget
om mad. Medarbejderen syntes det var lidt underligt, at hun ikke bare valgte
noget fra menukortet. Hun blev vred da medarbejderen sagde, at hun godt kunne
se, at hun havde det svært. Det handlede ikke om, at hun havde det svært, men at
hun prøvede at finde en løsning på sin situation. Hun rejste sig og gik hen til
bordet, som hun væltede. I mellemtiden var medarbejderen gået i



/

5

den modsatte retning. Det var et 2 meter langt bord. Hun forstår ikke, at det kan
været opfattet som truende. Hun kunne ikke kaste med det store bord.

Hun fik en indsprøjtning med noget beroligende. Næste morgen talte hun med en
overlæge. Det var en fin samtale. Hun havde lidt talepres, fordi hendes situa-tion
stadig var kaotisk. Det endte med, at hun blev udskrevet. Det var ikke på tale at
hun skulle følge nogen form for behandling efterfølgende. Lægen mente, hun
havde nogle ADHD-træk. Det er ikke unormalt, når man har aspergers.

Hun nu kommet tilbage i sine dagligdags rutiner. Det havde været godt for hende
at flytte. Hun følger sin plan og har fordoblet sin indtjening på Firma i forhold til
det forrige kvartal. Hun bliver momsregistreret fra den 1. maj 2021. Hun har ikke
haft brug for at tage til lægen efterfølgende.

Overlæge 1 har forklaret, at Overlæge 2, som talte med Klager den 2. december
2020, har fratrådt sin stilling, og derfor ikke indkaldt til at afgive forklaring i
retten. Han har ikke selv talt med Klager, men han konfererede med den
indlæggende læge den 1. december 2020. Han var enig med kollegaen i, at Klager
skulle tvangsindlægges.

Det er forskelligt, hvordan en patient modtages på psykiatrisk afdeling afhæn-gig
af hvilken lidelse der er tale om, og om patienten er kendt på psykiatrisk af-deling
i forvejen. Hvis man ikke er kendt i forvejen, modtages man i PAM, Psy-kiatrisk
Akut Modtagelse.

Aspergers er ikke en sygdom, men man kan få psykotiske symptomer. Det kan
dreje sig om vrangforestillinger af forskellig karakter eller hallucinationer. Også
en manisk tilstand være et symptom, der optræder ind imellem. En manisk til-
stand kan sidestilles med en psykose. Den kan udløses af, at der er sket noget
stressende for patienten, men den kan også opstå af sig selv. Det er svært at be-
handle uden medicin. Det at være på psykiatrisk afdeling kan i sig selv bedre
situationen, fordi selve opholdet på afdelingen giver en form for ro. Afhængig af
situationen kan det vare timer eller måneder, inden den maniske tilstand klinger
af.

Klager kan derfor godt have været i en manisk lignende til-stand den 1. december,
og det kan være klinget af dagen efter, hvor hun blev udskrevet. Han er enig i sin
kollage, som næste dag udskrev Klager. Hendes stressede tilstand var klinget af
næste dag, hvor hun var i stand til at komme videre. Klagers tilstand indebar ikke,
at hun led af mani som sygdom, men at hun fremtrådte manisk. Hendes tilstand
var alvorlig, og de var nødt til at reagere på den. De diskuterede dette i
forbindelse med ind-



/

6

læggelsen. De vurdere, at Klager havde brug for hjælp, og der var frygt for, at hun
ellers ville være i fare.

Det kan godt forværre en patients tilstand, at vedkommende bliver hentet af
politiet og tvangsindlagt. Derfor prøver man altid først at motivere patienten til at
lade sig indlægge frivilligt. Hvis egen læge vurderer, at der ikke er andet at gøre,
end at tvangsindlægge patienten, er den eneste mulighed at bringe patien-ten til
psykiatrisk afdeling tvangsmæssigt. Det kan være uhensigtsmæssigt at en patient
med asperger kommer ud af sine vante rammer og faste strukturer, men hvis der
er behov for indlæggelse, skal der ske indlæggelse. Som udgangs-punkt har en
person med autisme ikke brug for medicinering eller psykiatrisk behandling.

Parternes synspunkter
Klager har anført, at:

”…
Klager gør gældende, at betingelserne for tvangstilbageholdelse i psykia-
trilovens § 5 ikke var til stede, da hun blev indlagt. De materielle betingel-
ser er ikke opfyldt.

Klager har oplyst at denne ringede til klinikken for at løse en udfordring
vedrørende et problem i underlivet. Klager kunne dog ikke forstå klinik-
kens måde at behandle dette på, hvilket grundet hendes Aspergers syn-drom
gjorde hende frustreret.

Da lægen kommer ud på klagers bopæl, forsøgte klager, at få lægen til at
kontakte hendes bostøtter og søster så disse kunne forklare hende hvad
lægen mente. Lægen afslog dog dette.
Klager oplevede lægen som konfliktoptrappende, hvilket resulteret i at
klager blev frustreret og vred.

Klager prøver også af flere omgange at fortælle lægen, at hun ikke har det
godt af at være indlagt. Hvilket også fremgår af s. 8 og 9 af søsterens for-
klaring samt overlægens noter om at klagers adfærd kan forklares med,
belast og manglende forståelse for de uskrevne sociale regler grundet
autismespektrumforstyrrelse.
…”

Region Syddanmark har anført, at betingelserne for tvangsindlæggelse var op-
fyldt. Betingelserne fremgår af psykiatrilovens §5. Klager blev vurderet at såvel
egen læge, den indlæggende læge på psykiatrisk afdeling og af overlægen. Egen
læge vurderede, at hun i løbet af de seneste 4 måneder var blevet tiltagende
manisk og forpint. Efter psykiatrilovens § 6, stk. 3, er det ob-



/

7

ligatorisk at foretage tvangsindlæggelse, når betingelserne er opfyldt. Den ind-
læggende læge havde forinden forsøgt at motivere Klager til frivillig indlæggelse.
Tvangsindlæggelsen bør derfor kendes lovlig, og er da og-så godkendt af et enigt
psykiatrisk patientklagenævn.

Rettens begrundelse og afgørelse
Retten lægger efter de lægelige oplysninger til grund, at Klager ved
tvangsindlæggelsen ikke var sindssyg, men at hun var i en tilstand, der ganske må
ligestilles hermed, idet hun fremtrådte manisk og forpint. Hun hav-de udvist en
truende adfærd og var også under indlæggelsen verbalt og fysisk voldsom.

Retten kan derfor og af de af Det Psykiatriske Patientklagenævn i øvrigt anførte
grunde tiltræde, at det ville have været uforsvarligt ikke at frihedsberøve Klager,
fordi hun frembød en nærliggende og væsentlig fare for sig selv eller andre. De
materielle betingelser for tvangsindlæggelse var således op-fyldt, jf.
psykiatrilovens § 5, nr. 2. Det kan ikke føre til en anden vurdering, at Klager blev
udskrevet allerede den følgende dag.

Herefter, og idet det er ubestridt, at de formelle betingelser for tvangsindlæg-gelse
også var opfyldt, tager retten Det Psykiatriske Patientklagenævns påstand om
stadfæstelse til følge.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Tvangsindlæggelsen af Klager den er lovlig.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.



/

 




/