Landsretten stadfæster byrettens afgørelsen i sag om samvær
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

ØSTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 17. november 2021

Sagen er behandlet for lukkede døre.

Sag BS-37059/2021-OLR
(9. afdeling)

Mor
(beskikket advokat Lars Borring)

mod

Far
(beskikket advokat Brit Elling)

Familieretten i Hillerød har den 14. september 2021 afsagt dom i 1. instans (sag
BS-424/2021-HIL).

Landsdommerne Gitte Rubæk Pedersen, Peter Mørk Thomsen og Morten Petersen
Broberg (kst.) har deltaget i ankesagens afgørelse.

Påstande
Appellanten, Mor, har gentaget sine påstande for familieret-ten om principalt, at
der fastsættes samvær således:

”3 gange: Fra lørdag kl. 10, hvor mor henter hos far, til søndag kl. 16, hvor far
henter hos mor.
4 gange: Fra fredag efter institution, hvor mor henter i institution, til søndag kl.
16, hvor far henter hos mor. Hvis Barn 1 ikke er i institution henter mor kl. 14, far
oplyser hvor.



/

2

6 gange: Fra fredag efter institution, hvor mor henter i institution, til mandag
morgen hvor mor afleverer i institution. Hvis Barn 1 ikke er i institution fredag
henter mor kl. 14, far oplyser hvor.
Herefter: Fra torsdag efter institution, hvor mor henter i institution, til mandag
morgen hvor mor afleverer i institution. Hvis Barn 1 ikke er i institution torsdag
henter mor kl. 14, far oplyser hvor.”

Appellanten har subsidiært nedlagt påstand om, at der fastsættes et mindre
samvær efter landsrettens skøn.

Indstævnte, Far, har påstået dommen stadfæstet.

Begge parter har fri proces under anken.

Supplerende sagsfremstilling
Der er i landsretten foretaget oplæsning af parternes forklaringer afgivet i for-
bindelse med Retten i Hillerøds dom af 12. september 2019. Forklaringerne er
gengivet således i dommen:

” Mor har forklaret blandt andet, at hun og Far al-drig har boet sammen.
De fik Barn 1 sammen, og han boede hos hende indtil 2016 to måneder,
før han blev 10 år. De første par år var der sporatisk samvær, og det
begyndte med overvåget samvær hos hende, men det var ikke godt.
Derefter hentede og bragte Far i institutionen, og der var regelmæssigt
samvær i nogle år. I 2016 begyndte Barn 1 at tisse og have afføring i
bukserne, når han talte med sin far. Hun ville have sat samværet ned, og
derefter gik det ned af bakke. Hun blev be-skyldt for allle mulige
anklager, og der var mange møder med Kommune 1. Det påvirkede Barn
1, og hun gik i familieklasse med ham to gange om ugen. Han kom i
trivsel og fik det bedre, men anklagerne fortsatte. Hun bad om at få sig
selv og Barn 1 udredt, men det var der ingen, som ville. Barn 1 blev
udredt, da han havde boet et stykke tid hos Far. Man fandt ud af, at han
var infantil autist. Udredningen fandt sted, fordi Barn 1 var stukket af fra
Far tre gange.

Hun fik samvær med Barn 1 fra onsdag til søndag i juni 2016. Det gik
rigtigt fint. Hun fortalte Barn 1, at det nok skulle blive godt hos hans far,
men Barn 1 blev sur på hende. Samværet fortsatte ikke. Kommune 2 ville
ikke hjælpe hende, og hun blev overladt til sig selv. Kommune 2 hjælper
kun Far. Hun har selv gået på kurser. Det sidste i efter 2018. Hendes søn
faldt langt uden for de andre autisters område. Han var meget bedre, og
hun fandt ud af, at hun havde gjort det rigtige hele tiden, men det har
kommunen skrevet ud af sagen.

Samværet stoppede, og der var overvåget samvær i en lang periode indtil
2. marts 2019. De overvågede samvær gik godt, men det var uvant, fordi
hun og Barn 1 er udemennesker, og nu skulle de pludselig være inde. De
var meget glade for at se hinanden. Der var ikke behov for særlig støtte,
og hun blev rost for at tale pænt om Far.



/

3

Hun troede, at Barn 1 var sensitiv, og derfor ville hun have hjælp. Han
trivedes ikke på privatfronten med samværet med Far. Hun talte med en
psykolog om sig selv og situationen, og det var rart for hende.

Det er svært for hende at beskrive Barn 1's autisme. Han har altid været
uadvendt, når hun har haft ham. Hun har aldrig oplevet noget autis-
mepræget, men hun reagerede på det, som skolen oplyste. Det skulle hun
jo som hans mor. Han er normalt begavet. Hos hende fungerede han
normalt i hverdagen med ikke autister blandt andet til Fritidsaktivitet, hos
naboer og til familiesammenkomster. Hun kan ikke genkende det, der er
beskrevet om raserianfald mv.

Barn 1 begyndte med at være sur på hende, fordi hun fortalte ham, hvad
der var sket i Landsretten, og han sagde, at det ikke passede.

Det har påvirket Barn 1 kraftigt at savne hende. Han så blandt andet en
dag hende og mormor på gaden og kom på den baggrund i håndgemen
med sin far. Hun er ikke enig i, at det vil være skadeligt for Barn 1 at se
sin hende og sin familie. Hendes ord er blevet vendt. Hun ved ikke, om
kommunen har haft en børnesagkyndig inde over. Hun ved ikke noget,
fordi hun ikke har fået aktindsigt.

Hun har talt med Barn 1 om forholdene i Fars hjem blandt andet om en
tur til Disney-land. Ellers har de ikke talt om noget. Hun har også haft
gaver med til Barn 1's lillebror. Hun ved ikke, hvorfor kommunen skriver
om negativ påvirkning, og det fremgår ikke af samværsrefera-terne.

Barn 1 ville tale med kommunen og statsforvaltningen, men det vil in-
stanserne ikke. Hun optog derfor Barn 1's diskussion med overvågeren
om det. Hun ved, at man skal anerkende autisters følelser, og det var det,
hun prøvede. Det var overvågeren, der diskuterede med Barn 1.

Der har ikke været nogen belastning af Barn 1 under samværene. De har
talt om, at det er ok at elske flere, og hun påvirker ikke Barn 1 mod Far.
Det er ok, at han bor hos Far.

I februar/marts 2019 fik Barn 1 lov til at optage en hilsen til sin familie
på hendes telefon. Han optog alt andet end en hilsen til familien, og hun
sendte materialet til kommunen, men det var overvågeren, der havde
givet Barn 1 lov, så hun bruger ikke Barn 1.

Hun har flere gange bedt kommunen om hjælp. Hun har ikke involve-ret
Barn 1 i konflikten.

Hun ved ikke, hvordan kommunen kan vurdere, hvordan hun er. Hun får
hjælp af en psykolog nu. Kommunen har tilbudt hende to tilbud. På det
ene om autisme lærte hun, hvad hun skulle gøre, og hun fik at vide, at
det, hun gjorde, var rigtigt. Det står ikke i kommunens udtalelse, at hun
gennemførte dette kursus. Hun har også været i et forløb med en
familiebehandler, og hun har set referaterne, men hun har ikke fået dem.
Referaterne ligner ikke den udtalelse, der kom til sidst. Far blev



/

4

tilbudt at blive installeret med Barn 1 i et familiehus. Det ville han ikke.
Hun ville gerne, men det ville kommunen ikke.

Barn 1 skal selvfølgelig skærmes, og hun skærmer ham.

Det blev ikke aftalt, at der skulle iværksættes familiebehandling. Hun gik
til nogle møder, men kommunen kom ikke til de aftalte møder. Der-for
begyndte hun selv hos en psykolog. Der skete også det, at familie-
behandlingen blev stoppet, fordi to forløb ikke gav mening.

Hun tror, at Barn 1 er faldet til ro, fordi han har lukket sine følelser in-de.
Hun har givet ham et godt grundlag, så han er godt rustet, men hun er
bekymret for ham. Det er en forsvarsmekanisme, at han lukker ned, det er
også derfor kommunen ikke kan gennemføre børnesamtaler med ham.

Hvis hun får samvær, håber hun ikke, at det vil optrappe konflikterne. De
har begge to ret til deres barn. Barn 1 ved godt, hvad der er rigtigt og
forkert. Han er så stor og fornuftigt nu. Det er synd for Barn 1, at han
først må se sin familie, når han bliver 18 år. Det er også synd for famili-
en, at de ikke ser Barn 1. Der er blevet lukket ned for Barn 1, og det gi-
ver ikke et sundt barn.

Hun vil ikke lade konflikterne blusse op. Hun og Far har ikke haft
konflikter de seneste år, men alt har været problemer undervejs. Der er
ikke noget til hinder for samvær nu. Barn 1 kan selv tage bus og tog hjem
til hende.

Barn 1 kan godt blive hørt i sagen. Han er dog ikke vant til at blive lyt-tet
til. Han er 12 år og kan godt formulere sig. Det er vigtigt for Barn 1 at
blive hørt.

Barn 1 vil blive vred og ked af afgørelser, der går ham i mod, hvis han
ikke bliver hørt.

Det vil være rigtigt skadeligt for Barn 1, hvis han ikke får samvær med
hende. Han kan godt blive bitter på sin far, og det ville hun blive ked af.
Kommunen har omskrevet hendes og Barn 1's liv, men det ved han godt
ikke er rigtigt.

Fra 2014 tog det hele til, fordi hun henvendte sig til Kommune 1, fordi
Barn 1 ville have mere samvær med sin far, men det havde hun ikke hørt,
og det overraskede hende, da hun sagde til Barn 1, at nu fik han mere
samvær med sin far, at Barn 1 slap tarmen og reagerede me-get voldsomt.
Hun troede, at han ville vende sig til mere samvær.

Hun er ikke sikker på, at hun har gjort alt, hvad hun kan. Det er derfor
hun bliver ved med at søge hjælp og uddanne sig. Hun har lært, at hun i
mange sammenhænge skulle have holdt sin bøtte, når der var noget galt.
Hun er sikker på, at Barn 1 selv kan filtrere fra nu.



/

5

Hun mener, at Barn 1 er infantil autist, det var derfor hun bad om ud-
redning af både Barn 1 og hende. Hun havde oprindelig i sin tanke, at han
var sensitiv.

Hun er enig i, at Barn 1 lider af infantil autisme.

Far har forklaret blandt andet, at han er 46 år. Han er Stilling 1. Han er
forlovet med Person 2, som han har en søn med. Person 2 har to piger,
som et tidligere forhold, som bor hos dem. Den ene er dog 18 og er også
meget hos sin kæreste og far.

Da Barn 1 blev født, fik Mor fuld forældremyndighed. Det var svært for
ham at få samvær, og han måtte gennem Statsforvaltningen. Det er ikke
rigtigt, at Mor tilbød ham samvær. Samværet blev løbnede op-trappet til
9-5.

Skolen lavede en underretning vedrørende Mor og Barn 1, og kom-
munen kom ind i billedet. På det tidspunkt var Barn 1 7 år. Bekymrin-gen
gik på, at Mor ikke kunne give slip på Barn 1. Hun mødte også op på
skolen og åbnede penalhus og bøger for Barn 1, når han afleverede, og
nogle gange løb Barn 1 efter hende. Hun tog ham dog ikke med sig.

Mor ville stoppe samværet på et tidspunkt, og derfor anlagde han sag om
Forældremyndighed. Kommunen lavede en forældrekompetence-
undersøgelse, og den var udslagsgivende for, at Barn 1 kom til at bo hos
ham som 8-årig.

Der skulle etableres samvær med Mor, men de var ikke enige. Han
kontaktede Statsforvaltningen for at få hjælp. Han tilbød samvær med det
samme, men det lykkedes ikke at få en aftale med Mor. Statsfor-
valtningen gik hurtigt ind i sagen. Der blev aftalt 12-2 med det samme.
Han gav sig senere til en 10-4 ordning i 2016. Den blev praktiseret indtil
2018, hvor der kom overvåget samvær.

Baggrunden for det overvågede samvær var en episode, hvor de var på
vej til Lalandia, men stoppede ved Burger King. Barn 1 ville på Mac
Donalds og Barn 1's autisme brød ud, da han ikke fik sin vilje. Han blev i
bilen og ville ikke ind og ikke have mad. Barn 1 ringede til Mor. Mor
optog samtalen og afspillede den for en medarbejder i kommunen. Det
fremgik af samtalen, at Mor havde sagt til Barn 1, at han skulle gå fra
bilen til en 7/11 en time væk. Det reagerede kommunen på, for Barn 1 har
ingen stedsteds og kender ikke højre og venstre.

Barn 1 har været stukket af tre gange, og to af gangene havde han talt
med Mor lige inden og vidste, hvad han skulle gøre.

Det var svært for Barn 1 med det overvågede samvær, fordi han var vant
til noget andet. Det stoppede i marts 2019. Barn 1 har siden været i
kraftigt bedring og er begyndt at tage læring til sig.



/

6

Barn 1 er infantil autist. Han er meget social, men mentalt og mentalise-
ringsmæssigt er han 4-5 år og har svært ved at indgå i sociale sammen-
hænge. Han løb blandt andet rundt til Fritidsaktivitet etc., da han gik til
det.

Udredningen skulle være sket noget før. Skolen reagerede, fordi de havde
svært ved at håndtere ham. Barn 1 gik ofte ud af klassen tidlige-re, da han
boede hos Mor. Efter han flyttede til Far, begyndte skolen at gøre noget.
Han husker ikke, om han og Mor var enige om, at Barn 1 skulle udredes.

Mor og han var ikke enige om udredningen, Mor mente ikke, at Barn 1
var autist.

Efter sommerferien var der kommet en ny lærer, som ikke kendte Barn 1
autisme. Det gik derfor galt og Barn 1 blev smidt ud af skolen og flyttet
til en specialskole. Det var ikke Barn 1's skyld. Specialskolen var ikke
optimal, og han blev i marts 2018 flyttet til en behandlingsskole. Det har
været rigtigt godt for Barn 1. Han kan genkende indholdet af udtalelserne
fra skolen.

Han og Barn 1's relation er blevet rigtig god. Barn 1 har været efter ham
og beskyldt ham for alt muligt. Det har været et kæmpe problem, men nu
har de fået hjælp, så det går rigtigt godt. Barn 1 er i lørdagsaflastning af
hensyn til de andre børn i familien. Barn 1 elsker at komme i aflast-
ningsklubben fra 9-17. Det bliver snart fra 9-16. De er Antal autister, som
alle er sociale, men som har svært ved det på grund af deres autisme.

Barn 1 er meget hårdt ramt af autisme, og det er svært. Forholdene der-
hjemme er blevet meget bedre. De har alle fået hjælp og gennemgået
diverse kurser om autisme og mentalisering.

Mor påvirker Barn 1 negativt under samvær. Der har været anklager om
vold etc. ad den vej. Han er meget bekymret for samvær også for
kendesamvær. Han kan mærke på Barn 1, at han lige nu er i en lodret
stigende kurve af god udvikling.

Han har de samme bekymringer, som nævnt i bilag 2.

Både han og Mor har fået samme tilbud vedrørende Barn 1. Han har et
rigtigt godt samarbejde med kommunen. Han hører, at Mor tager imod
tilbuddene, men at hun derfor angriber det, der foregår og ikke vil.

Han har ikke et samarbejde med Mor, fordi alt bliver misforstået. Så-dan
har det altid været. Det er hele tiden beskyldninger om alt muligt. Han
blev ringet op af politiet på grund af en anklage om vold, hvor han blev
afhørt, men der skete ikke mere.

Mor har indgivet underretninger om forholdene hos ham – nok 14-15-16
stykker med samme ordlyd både i sit eget og andres navn. Kommu-nen
reagerer altid. Kommunen er ikke bekymret for forholdene hos ham.



/

7

Han fik forældremyndigheden for et år siden, så Barn 1 kunne flytte skole
og få medicin, hvilke forhold Mor ikke ville medvirke til.

Det optimale ville være, at der kom samvær, men lige nu kan han ikke se,
hvordan det skulle kunne lade sig gøre.

Han kan i dag genkende Mors retorik vedrørende Barn 1, kommune mv.

Mor er meget aktiv på de sociale medier, hvor hun skriver med Barn 1 far
og vold etc. Hun skriver på fora, der er imod staten, kommu-nen etc. Han
har set billeder, hvor Mor står sammen med nogle fra sit netværk, blandt
andet en, [ Udeladt ]. Barn 1 kan få ad-gang til disse ting blot ved at
google det.

Hans håb er, at Barn 1 kommer i bedre trivsel og får en god uddannelse,
og at Mor får hjælp.

Han gør selv det, at han beder kommunen give Mor mere hjælp, og han
taler positivt om Mor, når Barn 1 bringer hende på bane, hvilket han gør
mere og mere, når de mindes ting og steder, Barn 1 har været.

Det ville være dejligt med samarbejde med Mor, og han ville gerne, men
han har svært at se hvordan.

Barn 1 er som en 4-årig på nogle punkter. Fagligt er han dog langt
fremme, men mentalt er han som en 4-årig. Hans mentaliseringsevne er
som hos en 4-årig.

Barn 1 savner ikke sin mor mere end normalt, efter det overvågede
samvær blev afbrudt.

Det overvågede samvær var bedre end det almindelige samvær men
stadig problematisk. Barn 1 søgte konflikter med sin far efter samvære-
ne. Det kan godt være, at han følte, at far var medansvarlig for det
manglede samvær med mor. Efter de sidste samvær fortalte Barn 1 sin
version af, hvad han og Mor havde talt om og var meget grov mod sin far.
Det fremgår af lydoptagelserne, at Mor også indgår i diskussioner med
overvågerne. Overvågeren er der ikke hele tiden. Barn 1 og Mor var
blandt andet alene, når overvågeren lukkede far ind for at hente mv. Han
mener, at det er forkert, når der står i rapporterne, at der ikke var brug for
støtte. Det kan man høre på lydfilerne, at der var.

Det er afgørende for etablering af samvær, at Mor får hjælp herunder til
mentalisering. Han ved ikke, om Mor kan få hjælp til det via sin egen
psykolog. Det er ikke sikkert, at en erklæring vil være nok. Han kan ikke
sige konkret, hvad der skal til. Der er mange ting, som skal være på plads,
før overvåget samvær kan komme på tale. Der har været massiv
påvirkning fra Mors side.

Han har ikke andet fra de overvågede samvær end rapporterne og den
lydfil, der har ligget på nettet.



/

8

Kommunen er normalt meget neutral. Kommunen har sagt at begge
parter optrapper konflikten. Det har han bedt om at få fjernet, men det
ville kommunen ikke.

Det kommer an på, hvilken psykolog mor har, om en udtalelse fra en
psykolog om hendes mentaliseringsevne, ville gøre ham tryggere. Det
skal ikke være en psykolog fra hendes netværk, men en der har for-stand
på mentalisering.

Barn 1's autisme kræver meget af dem som forældre.

Det er svært at normalisere Barn 1 efter samvær med Mor.

Han vil rigtig gerne medvirke til samvær, hvis Mor udvikler sig.”

Forklaringer
Parterne har for landsretten afgivet forklaring.

Mor har forklaret, at hun i al væsentligt kan vedstå den for-
klaring, hun afgav i forbindelse med Retten i Hillerøds dom af 12. september
2019, som den er gengivet i dommen.

Hun er 48 år gammel. Barn 1 er hendes eneste barn. Hun bor i et rækkehus på 93
m  fordelt på tre værelser. Hun har en kæreste. De bor endnu ikke sammen, men
har planer om at flytte sammen. Barn 1 kender kæresten, der hedder Person 3.
Barn 1 omtaler Person 3 som sin far. Barn 1 har ikke set Person 3 så meget, mens
samværet har været overvåget, men dog hilst på og været glad for at se Person 3,
når han har set ham i forbindelse med, at Person 3 har bragt hende til samværene.

2

Hun har været udsat for en ulykke og er blevet tildelt et fleksjob. Hun er for tiden
Stilling 2 for en dreng på 10 år med Diagnose. Hun har del-taget i en masse kurser
om infantil autisme, ligesom hun har kendskab hertil via Barn 1. Hun skal
fremover formentlig tilknyttes en pige, som ligeledes har Diagnose. Hun bliver
”headhuntet” til disse opgaver, da kommunen aner-kender, at hun har et stort
kendskab til infantil autisme.

De overvågede samvær er efter omstændighederne gået godt. Der har ikke væ-ret
brug for støtte eller indgriben i samværene. Hun har en gang oplevet at blive bedt
om at forlade et samvær, da de skulle tale med Barn 1. Adspurgt om psy-
kologundersøgelsen fra december 2020 og til samværsrapporterne har hun for-
klaret, at hun ikke taler til Barn 1 om Far. Hun vil aldrig tale med Barn 1 på en
måde, så hun placerer skyld hos Barn 1. Hun har ikke tidligere hørt, at hun havde
behov for støtte til at regulere sine følelser. Hun er enig i, at hun er i



/

9

stand til at have Barn 1 til almindeligt samvær. Hun har taget samværsrappor-ten
fra Familieretshuset til efterretning, idet hun er indstillet på at lære, hvor-dan hun
bedst kan varetage samværet.

Hun går både til psykiater og psykolog for at bearbejde de ting, hun har været
igennem. Hun føler ikke nogen vrede i forbindelse med sagsforløbet, men hun har
haft brug for at få oplevelserne bearbejdet. Der er ikke nogen, der gennem årene
har sagt til hende, at der har været problemer i den måde, hun har vare-taget
samværet med Barn 1 på.

Barn 1 er en dreng, der har lukket ned for sine følelser. Han er præget af det, han
har været udsat for. Barn 1 ved godt, hvad der sker omkring ham, og at han ikke
må se sin familie og hende på grund af Far. Det er ikke noget, hun taler med Barn
1 om, men Barn 1 taler selv om det. Barn 1 er vred på sin far over, at han ikke må
se hende. Barn 1 har fortalt, at Far har sagt, at han må se hende, når han bliver 18
år. Barn 1 og hun har et tæt forhold. Han har tidligere været vant til at være ude
blandt mange folk, men det er han ikke længere. Hendes familie og venner havde
ikke observeret noget særligt vedrørende Barn 1, da han boede hos hende. Barn 1
vil gerne se hende meget mere og gerne i hendes hjem, hvor han har et værelse,
som han savner. Hun har forsøgt at give ham billeder af værelset, men billederne
bliver ødelagt. Barn 1 taler ofte om, at han savner hende, ligesom han taler om de
ting, de lavede sammen. Det er trauma-tiserende for Barn 1, at han ikke må
besøge hende. Barn 1 vil kunne klare og have gavn af at komme til almindeligt
samvær hos hende. Han er opvokset hos hende. Barn 1 ville blive glad for at
kunne komme hjem til hende i weekenden.

Hun afgav ikke forklaring, da sagen blev behandlet af familieretten. Det var hun
ret overrasket over. Dommeren mente, at det ikke var nødvendigt, idet han
allerede havde besluttet, at sagen skulle afgøres til Fars fordel.

Barn 1 kan ikke bruge et samvær hver tredje uge til noget. Barn 1 vil have godt af
at se hende, men de vil ikke kunne skabe et ordentligt miljø, der kan udvikle deres
relation. Hun er enig i, at der er en etableret relation mellem Barn 1 og hende. Hun
har foreslået en samværsordning, hvor samværet optrappes. Det skal ske på Barn
1's præmisser. Barn 1 har brug for en mere normal tilværelse med en mor og far,
som han kan tage hen til, når han har lyst. Hvis Barn 1 sag-de, at han havde brug
for en pause fra at se hende, ville hun blive dybt ulykke-lig, men hun ville
respektere det. Barn 1 skal have mulighed for at udtrykke, hvad han ønsker, og de
skal respektere Barn 1's ønsker. Hvis ikke Barn 1 får et mere normalt samvær med
hende, vil han tage varigt skade. Han er bitter på sin far. Samtidig elsker Barn 1
sin far, men deres forhold er konfliktfyldt. Det ville betyde alt for Barn 1, hvis de
kunne blive enige om, at der skal være almindeligt samvær. Hun tror på, at Barn 1
er glad for at bo hos sin far, men Barn 1 vil helst bo hos hende.



/

10

Der er ingen kommunikation mellem Far og hende. Far har beskyldt hende for
mange forskellige ting. Hun har ingen problemer med, at de fremadrettet
kommunikerer om Barn 1's forhold.

Forældrekompetenceundersøgelsen fra 2016 opfatter hun som korrekt. Hun har
haft vanskeligt ved at mentalisere sig selv, hvilket rapporten også udtrykte var et
problem, som Far havde. Hun har ikke modtaget familiebehandling fra
kommunen. Det tilbud, hun fik, var ikke målrettet nok. Hun havde ingen ind-
flydelse på, at det blev stoppet. Hun har i stedet måtte tage en række kurser selv.
Hun har ikke haft kontakt med kommunen siden 2018.

Barn 1 vil ikke længere tale med kommunen, som han ikke har tillid til.

Kommune 2's beskrivelse af, at Barn 1 er i en god udvikling, er hun ikke enig i,
idet det ikke svarer til det, som Barn 1 fortæller. Hun har ikke tillid til det, som
kommunen skriver herom. Hun har tillid til beskrivelsen af Barn 1 i
Statusbeskrivelsen fra april 2020 fra Institution 1. Når det beskrives, at Barn 1 har
det godt, er det fordi, fagfolkene ser ham sådan. Hun er ikke enig i, at Barn 1 skal
være i aflastning. Hun ved, at Barn 1 ikke har lyst til at være i af-lastning.

Hun har ikke talt med Barn 1 om, hvem der har bestemt, at der skulle være
overvåget samvær. Hun har talt med ham om, at han skulle tale med en dom-mer
om samværet.

Far har forklaret, at han kan vedstå den forklaring, han af-gav i forbindelse med
Retten i Hillerøds dom af 12. september 2019, som den er gengivet i dommen.

Han er 48 år gammel. Han er ikke sammen med Person 2 mere og bor alene med
Barn 1. Barn 2 bor også for det meste hos ham. Han arbejder med Stilling 1. Han
har god mulighed for at arbejde hjem-mefra. Som netværk har han sine forældre,
som har en god relation til børnene. Han har ikke i øvrigt et stort socialt netværk,
idet det er vanskeligt med Barn 1.

Barn 1's samvær med sin mor er blevet overholdt. Barn 1 er meget glad for sin
mor. Barn 1 er nu 14 år gammel, men hans mentale modenhed er i mange situa-
tioner som en 4- til 6-årig. Barn 1's mentale modenhed er meget svingende og
afhænger meget af, hvordan han bliver mødt. Barn 1 har rykket sig meget og er
blevet nemmere at aflæse. Han er infantil autist og udfordret på en række punk-ter.



/

11

Denne sommer skiftede Barn 1 skole, så han nu går i en specialklasse på en fol-
keskole. Det var kommunens beslutning, som han ikke var helt enig i. Skiftet har
været vanskeligt, men Barn 1 er kommet godt ind i den nye klasse. Det er planen,
at Barn 1 skal forblive på skolen. Barn 1 er selv negativt indstillet over for skolen.
Barn 1 har kun tre timer dagligt i skolen, men laver lektier hjemme. Barn 1 vil
gerne være Stilling 3. Barn 1 bliver hentet og bragt til skolen hver dag. Barn 1
spiller meget computer, når han kommer hjem fra sko-len. De går mange ture
sammen. Barn 1 leger meget med forskellige ting, her-under en 3D pen, som han
kan bruge til at lave figurer. Barn 1 kan godt lide at tegne og konstruere ting. Barn
1 havde tidligere kammerater med hjemme, da han gik på behandlingsskolen.
Barn 1's relationer varer generelt ikke ret længe ad gangen. Han hjælper Barn 1
med at opretholde og opbygge relationer både til de tidligere kammerater og til
Barn 1's nye skolekammerater. Barn 1 har gode relationer til i hvert fald to af
eleverne på den tidligere skole. I den nye skole har han endnu ikke opbygget
nogen relationer.

Barn 1 er fysisk meget aktiv, og de er derfor fysisk aktive sammen, så meget de
kan. Barn 1 har sin egen rytme og rutiner om morgenen. De spiser altid aftens-
mad sammen. Barn 1 har ikke lyst til at deltage i madlavningen. Barn 1 går i seng
samtidig med Barn 2, men han har tit svært ved at falde i søvn.

Hver anden weekend er Barn 1 i aflastning. Aflastningen foregår på Institution 2,
hvor der er en masse børn. Her kan de lave en række forskellige aktivite-ter. Barn
1 har et stort socialt fællesskab med de børn, der kommer på Institution 2. Barn 1
har ofte forud for opholdet en negativ holdning til at skulle afsted, men han tager
afsted og ringer af og til fra Institution 2 og spørger, om han må blive læn-gere.

Samværet blev i 2018 ændret til overvåget samvær. Det havde sammenhæng med,
at Barn 1 stak af nogle gange, hvor han tog hjem til Mor. Barn 1 fortalte, at det
skulle han gøre efter aftale med Mor. Der var endvidere en episode, hvor hele
familien skulle spise på en Burger King restaurant. Barn 1 var blevet sur, idet han
hellere ville spise på McDonald’s. Barn 1 blev i bilen, mens de an-dre gik ind på
Burger King. Han gik selv flere gange ud til Barn 1 i bilen. Barn 1 var ked af det.
Barn 1 ringede til Mor, der optog samtalen mellem hende og Barn 1. Fra
optagelsen kunne man høre, at Mor flere gange sagde til Barn 1, at han skulle gå
til en 7-Eleven, hvor hun ville hente ham. Det var problematisk, blandt andet fordi
Barn 1 ikke har nogen stedsans. Efter den episode blev samværet ændret til
overvåget samvær.

Barn 1 er presset i forbindelse med samværene. Dagen før et samvær lukker Barn
1 sig inde i sig selv. Efter samværene lukker Barn 1 sig yderligere inde og taler
ikke med ham om samværene. Barn 1's adfærd efter samværene er langt



/

12

hen ad vejen den samme, som den adfærd Kommune 2 beskrev i februar 2019.

Det er nødvendigt med overvåget/støttet samvær, da samværsrapporterne tilsi-ger
det. Et almindeligt samvær vil belaste Barn 1 alt for meget. Barn 1 giver selv
udtryk for, at han har affundet sig med det overvågede samvær. Barn 1 holder fri
fra skole, når han skal til samvær. Skolen udgør en stor belastning for ham, og da
samværene er vigtige, fortjener Barn 1 at have de bedste forudsætninger for, at
samværene bliver gode.

Han vil ønske, at der kunne etableres et almindeligt samvær med Mor. Der er
imidlertid ingen kommunikation med Mor, og der er fortsat de samme be-
kymringer i forhold til Mor. Han ønsker, at Mor kan få al den hjælp, som er mulig
for, at samværene kan blive gode. Han vil være i stand til at samarbejde med Mor.

Den psykologiske undersøgelse af Mor, der er udarbejdet den 29. december 2020,
er noget ensidig, og den tager kun udgangspunkt i, hvad Mor har fortalt. Han ser
ikke rapporten som udtryk for, at der er sket en udvikling hos Mor. Barn 1 har et
stort behov for at blive skærmet, hvilket Mor ikke magter. Barn 1 ville komme på
”overarbejde” i forhold til, hvad han skal mene og tænke, hvis samværet ikke var
støttet.

Parternes synspunkter
Parterne er i forbindelse med sagens behandling for landsretten fremkommet med
procedurebemærkninger.

Landsrettens begrundelse og resultat
Sagen angår spørgsmålet om samvær for Barn 1, der er født Dato 2007, med sin
mor.

Efter forældreansvarslovens § 19, stk. 1, skal barnets forbindelse med begge
forældre søges bevaret ved, at barnet har ret til samvær med den forælder, som det
ikke har bopæl hos. Bestemmelsen bygger på, at det som udgangspunkt er bedst
for et barn at have kontakt til begge sine forældre, jf. herved lovens § 4. Parterne
er enige om, at Barn 1 skal have samvær med sin mor, men der er ue-nighed om
omfanget af samværet, og om samværet bør være overvåget/støttet.

Der har gennem årene flere gange været foretaget vurderinger af parternes og
Barn 1's forhold. Senest er der foretaget psykologfaglig undersøgelse af Mor.
Undersøgelsen har omfattet 6 møder med Mor med interviews og testning.
Autoriseret psykolog Person 4, der har forestået undersøgelsen og udarbejdet
erklæring af 29. december 2020, har i er-klæringen anført, at opdraget har været
begrænset til undersøgelse af Mors



/

13

forhold, og at det derfor ikke har været muligt at inddrage Barn 1 eller faren i
undersøgelsen, selv om det givetvis havde kunnet bidrage til yderligere
informationer. I erklæringen er det beskrevet blandt andet, at Mors
mentaliseringsevne er begrænset, og at hun ikke altid er op-mærksom på, hvordan
hendes handlinger påvirker andre negativt. Det anføres, at det er undersøgers
vurdering, at Mor er i stand til at have Barn 1 på almindeligt samvær.

I en længere periode har der alene været overvågede samvær mellem Mor og Barn
1. Af rapport af 2. september 2021 vedrørende samværsforløbet udarbejdet af
Børnesagkyndig tilknyttet Familie-retshuset, fremgår det blandt andet, at der er en
etableret relation og tilhørsfor-hold mellem Barn 1 og moren, og at kontakten
bærer præg af nærhed og følel-sesmæssig dybde. Det fremgår endvidere, at
størstedelen af samværene er for-løbet uden væsentligt behov for støtte, idet det
dog samtidig er indtrykket, at der kan være behov for, at Mor støttes i at bearbejde
egne svære følelser i forbindelse med sagens forløb, således at det ikke påvirker
samværet. Af samværsrapporten fremgår det endvidere, at Mor – trods
overvågningen – i nogle samvær kommer til at italesætte sine eg-ne følelser og
behov i et omfang, der er uhensigtsmæssigt for Barn 1.

Barn 1, der nu er 14 år, er diagnosticeret infantil autist, og landsretten finder, at
dette forhold må inddrages ved vurderingen af Barn 1's tilkendegivelser om sine
ønsker til samvær med Mor.

Efter oplysningerne i sagen finder landsretten, at det kan lægges til grund, at Barn
1 har gennemgået en positiv udvikling, men at han fortsat er udfordret og sårbar,
og at han har særlige behov.

Herefter og ud fra en samlet vurdering af sagens oplysninger, herunder af hver af
parternes forhold, således som disse er belyst i sagens skriftlige materiale og
parternes forklaringer, finder landsretten, at samværet mellem Barn 1 og Mor af
hensyn til Barn 1's bedste for tiden fortsat bør foregå overvå-get/støttet og have
samme omfang som hidtil, hvilket vil sige samvær i halvan-den time hver anden
uge. Der er herved lagt vægt på Barn 1's helt særlige situa-tion og behov for at
blive skærmet fra forældrenes konflikt, hvilket alene ses at kunne varetages ved,
at Mor gives støtte under samværene.

Herefter stadfæstes familierettens dom med den ændring, at de overvågede
samvær skal foregå hver anden uge.

THI KENDES FOR RET:



/

14

Familierettens dom stadfæstes med den ændring, at de overvågede samvær skal
foregå hver anden uge.

Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part
eller til statskassen.



/