Sagen drejer sig om ekspropriationserstatning, herunder hvorvidt der skal udmåles erstatning for forventningsværdien for areal
Ret: Retten i Svendborg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Fast ejendom og pant;

Retten i Svendborg





Udskrift af dombogen

DOM

Afsagt den 4. januar 2019 i sag nr. BS R2-297/2017:



5800 Nyborg
mod
Nyborg Kommune
Rådhuset, Torvet 1
5800 Nyborg

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagen drejer sig om ekspropriationserstatning, herunder om der skal
udmåles erstatning for forventningsværdien for arealet.

 har som sagsøger nedlagt sålydende påstande:

Nyborg Kommune skal som sagsøgt for det første; principalt, til
 petale 738.276 kr., subsidiært et mindre beløb efter
rettens skøn; med tillæg af rente 4,25 % fra den 7. oktober 2008 til den
9. april 2017 og med tillæg af procesrenter fra den 10. april 2017 til
betaling sker.
Der nedlægges mere subsidiært påstand om, at Overtaksations-
kommissionens kendelse af den 29. september 2016 ophæves og sagen
hjemvises til fornyet behandling for Overtaksationskommissionen med
hensyn til de principper for erstatningsudmålingen; som retten måtte
fastsætte.

Nyborg Kommune skal for det andet, betale kompensation til 
for omkostninger til sagens behandling for Taksationskom-
missionen 0g Overtaksationskommissionen med et af retten skøns-
mæssigt fastsat beløb højere end 30.000 kr. med procesrenter fra
sagens anlæg til betaling sker.


Nyborg Kommune har påstået frifindelse.

Sagen er anlagt den 10. april 2017.

Opgørelse af påstanden:


Erstatningen er opgjort på baggrund af den kommercielle udnyttelse:

Påstandsbeløbet €r opgjort såledcs:
 realiserbare indtægt
ved selvrealisering: 33 kr.Im3
lettere forurentet jord x 30.000 m3
som anført i lokalplanen:
Fradrag for erstatning allerede betalt:
Krav på yderligere erstatning:

Erstatningen opgjort på baggrund af kvadratmeterpris:

Iekspropriationssager er der praksis for at opgøre erstatningen til et beløb
per kvadratmeter, og det giver mening, fordi det er jordens værdi, der skal
erstattes. Jordværdien kan imidlertid ikke ses løsrevet fra den aktivitet, der
ville kunne udføres på jorden. Denne aktivitet skal således tages med i be-
tragtning for at kunne finde frem til markedsværdien for jorden. En erstat -
ning på 738.276 kr. ville udgøre 86,50 kr.lm2. Det er et rimeligt beløb set i
forhold til grundpriserne i øvrigt i området.

Oplysningerne i sagen

Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling; jf. retspleje-
lovens $ 218 a, stk. 2

 der blandt andet omfatter matr. nr. 4b 0g
6a 

Den 19. april 1993 indgik 
og Nyborg kommune aftale om, at Nyborg kommune måtte opføre en støj-
vold på  på matr. 4b0g6 a, langs den nordlige side af
motorvej E2O. Støjvolden; der var opført af ren jord, havde et volumen på
ca. 4110 m3

Afhensyn til støj for beboerne i  der er belig-
gende nord for motorvejen og øst for matr. 6a, ønskede Nyborg kommune at
opfore en højere støjvold til erstatning for den eksisterende støjvold, ligesom
kommunen onskede; at der kunne bygges lettere forurenet jord ind i støjvol-
den.

Der var en forhandling mellem  og Nyborg kommune om
projektet; og den 27. maj 2004 skrev  blandt andet således til
Nyborg Kommune:

Vedr : Jordvold imellem 

Kære 

I forsættelse af samtale tirsdag den 25.maj d.å , skal jeg herved

kort redegøre for synspunkter omkring ovenstående.

Indledningsvis skal jeg understreget at jeg har stor forståelse for
de støjproblemer  beboere lider under som følge af
en stærk stigende trafikmængde på E2O.

Jeg har i forbindelse med tidligere møde herom; derfor også
tilbudt at "lægge jord til" som led i et større støjvoldsprojekt;
hvor jeg alene ønskede at blive kompenseret for den alternative
økonomi arealet kunne oppebærer idet jeg af
arronderingsmæssige årsager ikke ønskede at afhænde arealet.

Jeg har endvidere efterfølgende telefonisk understreget, at jeg
ikke ønsker at påtage mig nogen fomn for risiko omkring
opmagasinering af forurenet jord (kategori II jord)
[dette sammenhæng ville jeg have foretrukket, at Nyborg
Kommune havde fremlagt alle væsentlige detaljer og
oplysninger omkring etablering af jordvold med kategori Ijord.

Jeg har erfaret, at markedsprisen for opbygning af en jordvold af
kategori IIjord er negativt med ca. 33 kr. pr kubikmeter.
Entreprenøren betaler altså bygherre 33 kr. pr kubikmeter jord
for at få levere en færdig og komplet jordvold. Endvidere har jeg
i mine undersøgelser; kunne konstatere at Told og Skat kan have
ikke uvæsentlige afgiftskrav såfremt formalia omkring brug af
kategori II jord ikke opfylder lovens krav .

Slutteligt har min advokat Richard Sand meddelt. at det ikke er
muligt at skrive sig ud af en risikoen og fraråder direkte; at jeg
indgår en sådanne aftale.

Såfremt det forudsættes; at jordvolden bliver 25 m2 i grundplan
samt 10 meter høj (6 meter køreflade på top) på strækning på
200 meter; skal der således anvendes godt 31.000 kubikmeter
jord. Omregnet til en markedspris vil der i givet fald være tale
om at entreprenøren skulle betale bygherren én million kroner
for at få lov til at opbygge en sådanne jordvold af kategori [I
jord.

Selvom der måtte forelægge en betaling i en sådanne
størrelsesorden; er det ikke mit ønske; at påtage mig en sådanne
forretning.

Jeg vil derfor foreslå, at jordvolden opbygges af enten ren jord
eller at der foretages mageskifte med andet jordstykke som kan
kompensere for den ændrede arrondering m.m.

Den 16. november 2004 sendte det daværende Fyns Amt til 

"Udkast til tilladelse til udvidelse af eksisterende støjvold på
matrikel 6,  med lettere forurenet jord samt
anmodning om supplerende oplysninger.

Den 7. oktober 2008 besluttede Nyborg Kommune at ekspropriere 11.442
m2 af matr.nr. 4b 0g 6a  med henblik på at
opføre eller udbygge den allerede eksisterende støjvold for at begrænse
trafikstøjen fra motorvej E20 for bebyggelsen 

 indbragte ekspropriationen for Natur- og Miljøklagenævnet
(dengang Naturklagenævnet), der ved afgørelse af 16. december 2009 fandt,
at betingelsemne for ekspropriation var opfyldt. Natumævnets afgørelse blev
indbragt for Østre Landsret; der ved dom af 29. november 2013 stadfæstede
nævntes afgørelse. Sagen blev anket til Højesteret; der ved dom af 21. maj
2015, stadfæstede Østre Landsrets dom.

Nyborg Kommune orienterede ved brev af 23. oktober 2008 
om ekspropriationen; og tilbød en erstatning på 22 kr. pr. m2 ialt 251.724
kr:

 indbragte erstatningen for Taksationskommissionen for Fyn;
der ved kendelse af 24. februar 2016 tiltrådte; at arealerstatningen fastsættes
til 22 kr. pr. m2 i overensstemmelsen med tilbuddet fra Nyborg Kommune.

Af Taksationskommissionens kendelse fremgår blandt andet:

"Desuden henvises til følgende handler med landbrugsjord, hvor
handelsprisen ligger mellem kr. 15,00 pr. m2 og kr. 31,03 pr. m2:

2010: Skaboeshusevej 173 (matr. nr. 21 a Regstrup By;
Aunslev): kr. 15,30 pr. m2. iflg tilbudsblanket (bilag 10)-
2013: Kertemindevej 193 (matr.nr. 6 z Bovense By, Bovense):
kr. 19,00 pr. m2. iflg tinglysningshændelse (bilag 11).
2013: Bækstrup Mark i Ferritslev (matr. nr 1m Bækstrup By,
Ellinge m.fl): kr. 17,20 pr. m2. iflg tinglysningshændelse (bilag
12).
2010: Bækstrup Mark i Ferritslev (matr. nr. 2 p Bækstrup By,
Ellinge m fl.): kr. 18,00 pr. m2. iflg tinglysningshændelse (bilag
13)
2015: Skovgyden 31 (del afmatr. nr. 8 b Aunslev Bys Aunslev):
kr. 15,00 pr. m2 iflg tinglysningshændelse (bilag 14).
2015: Regissevej 3 D (del af matr. nr. 38 a Frørup By, Frørup):
kr. 17,80 pr. m2. iflg. tinglysningshændelse (bilag 15).
2008: Kertemindevej 27 (del af matr. nr. 1 a Flødstrup By;
Flødstrup): kr. 20,20 pr. m2. iflg betinget skøde (bilag 16)

2005: Lille Åskov 16 (matr, nr. 10 b Skalkendrup By,
Skalkendrup): kr. 16,64 pr. m2. iflg betinget skøde (bilag 17).
2008: Sådcrupvej 8 (del af matr. nr. 56 Skovballe By;
Skovballe): kr. 16,45 pr. m2. iflg betinget skøde (bilag 18).
2008: Hjulbyvej 111 (del af matr. nr. 5a Rosilde By, Vindinge
m. fl.): Vedvarende græsareal: kr. 5,60 pr. m2. iflg betinget
skøde (bilag 19).
2007: Ferritslevvej 82 (del af matr. nr. 5 d Ellinge By; Ellinge):
kr. 21,50 pr. m2 iflg endeligt skøde (bilag 20).
2008: Ferritslevvej 137 (del afmatr. nr. 3a Bækstrup By, Ellinge
m. fl.): kr. 22,33 pr. m2 iflg endeligt skøde (bilag 21).
2008: Pårupvej 42 B (del afmatr. nr. 1 f Pårup By; Ellinge
m fl.): kr. 31,03 pr. m2 iflg endeligt skøde (bilag 22).



KENDELSE:

Vedrørende forventningsværdi
Det er ubestridt, at  fik tilbud om selv at opføre
støjvolden med mulighed for at anvende forurenet jord. 
valgte i stedet at gøre indsigelse mod grundlaget for ekspropria-
tionen og har siden 2007 ført proces hcrom. Han har således fravalgt
muligheden for selvrealisering med hensyn til at få økonomisk
fordel af at anvende lettere forurenet jord. Med ekspropriationen er
denne mulighed endeligt overgået til Nyborg Kommune. Det er
således alene forventningsværdien knyttet til det eksproprierede
areals anvendelse som landbrugsjord, der er relevant for Taksations-
kommissionens vurdering

Vedrørende arealerstatning:
En kommissær;  stemmer for at fastsætte
erstatningen til 130 kr /m2, idet denne kommissær lægger vægt på,
at der er tale om landbrugsjord i bynært område; og at denne pris er
i overensstemmelse med hans kendskab til handelspriser i øvrigt.
Taksationskommissionens formand og kommissær 
stemmer for at fastsætte arealerstatningen i overensstem -
melse med kommunens tilbud på 22 kr /m2 og lægger vægt på
handelspriserne på landbrugsjord på ekspropriationstidspunktet;
således som de er belyst af eksemplerne fra Nyborg Kommune. Det
er for disse medlemmer uden betydning; at det omhandlcde areal er
nært beliggende til Nyborg; idet det er afgørende; at arealet er i
landzone.
Der afsiges kendelse efter stemmeflertallet.

Vedrørende etablering af okologiske forbindelse

Nyborg Kommune har oplyst, at klassificering af ejendommene som
potentielt økologisk forbundne er taget ud af lokalplanen og derfor
er uaktuel . Allerede af den grund kan dette spørgsmål ikke tillægges
betydning for erstatningsfastsættelsen.

Erstatning for ulemper i øvrigt
Det, der er anfort af  om forringet handelsværdi kan på
baggrund af den foreliggende taksationspraksis ikke begrunde
ulempeerstatning.



Honorar til rådgiver
 tilkendes omkostninger til rådgivers honorar med
10.000 kr. Beløbet er fastsat under hensyn til praksis og til, at sagen
reelt har vedrørt erstatningsfastsættelse for eksproprieret landbrugs-
jord.

Herefter

bestemmes:

Taksationskommissionen tiltræder, at der gives 22 kr./m2 i areal-
erstatning i overensstemmelse med tilbuddet fra Nyborg Kommune.

Beløbet forrentes med 4,25 procent fra den 7. oktober 2008

Til dækning af omkostninger i forbindelse med taksationssagen
tilkendes ejeren 10.000 kr.


 indbragte ekspropriationserstatningen for Overtaksations-
kommissionen for Fyn; Sønderjylland og Esbjerg mv der ved kendelse af
29. september 2016 stadfæstede Taksationskommissionens for Fyns
kendelse af 24. februar 2016. Af Overtaksationskommissionens kendelse
fremgår blandt andet:

KENDELSE

Et flertal af Overtaksationskommissionens medlemmer 
 J9l
finder; at taksationskommissionens kendelse bør stadfæstes for så vidt
angår erstatningsbeløbet.

Ét medlem  finder; at arealerstatningen bør forhøjes til 65
kr. pr. m2. Dette medlem hæfter sig ved, støjvolden alene skal tjene
som støjbeskyttelse for  og at støjvolden
alene kan placeres på ejerens ejendom; at der har været forhandlinger



U.2008.2823H behandlede sag, 0g at erstatningen derfor kun kan
udmåles efter arealets værdi som landbrugsjord.

Med disse bemærkninger er overtaksationskommissionens flertal enig
med taksationskommissionen i, at der ikke har været knyttet nogen
erstatningsberettigende forventningsværdi til det eksproprierede areal.

Der er enighed i kommissionen om, at de af ejeren påpegede handler
vedrørende salg af arealer til henholdsvis 88 kr. pr. m2 for areal til
udvidelse af skole 0g opførelse af bosteder; og 580 kr. pr. m2 for
erhvervsjord til etablering af Fakta-butik, ikke ses at være relevante
som sammenligningsgrundlag for handel med landbrugsjord.

Ud fra kommissionens kendskab til handelspriser for ren landbrugs-
jord på ekspropriationstidspunktet, er der enighed i kommissionen om,
at den af kommunen tilbudte pris på 22 kr. pr. m2, udgør fuld erstat -
ning for landbrugsjord uden forventningsværdi på dette sted.

Overtaksationskommissionen kan tilslutte sig de af taksations-
kommissionen tilkendegivne synspunkter vedrørende etablering af
økologisk forbindelse og ulemper i øvrigt.

Overtaksationskommissionen finder under hensyn til sagens karakter;
at den samlede godtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand ved
begge instanser bør fastsættes til 30.000 kr.

Der afsiges kendelse efter stemmeflertallet.

Herefter bestemmes:

Taksationskommissionens kendelse vedrørende erstatningsbeløbet og
dettes forrentning stadfæstes .

Den samlede godtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand ved begge
instanser fastsættes til 30.000 kr.

Forklaringer

Der er afgivet forklaringer af 
0g 

 blev foreholdt sin forklaring som gengivet i Østre landsrets
dom af 29. november 2013 der er sålydende:

 har forklaret blandt andet, at han ved et generations-
skifte har overtaget ejendommen tilhørende  Hans
overordnede opgave er at skabe en rentabel virksomhed, men
samtidig bevare ejendommens kulturelle værdier. Han forsøger

derfor at forhindre ændringer, som vil føre til en kulturel erodering
af ejendommen. Forinden sagen havde han ikke særligt kendskab til
støjvolde, herunder støjberegninger. Da han i sin tid besigtigede den
oprindelige støjvold ved 
havde han på fornemmelsen, at der var mere på vej og at der ville
blive opført flere støjvolde på ejendommen. Han kunne ikke se
nogen saglig begrundelse herfor.

Under et møde hos Nyborg Kommune den 5. april 2004 foreslog
han, at der blev opført en lille støjvold på et areal på 1.500 På dette
møde deltog  fra kommunen samt
formanden for grundejerforeningen;  Under
mødet blev han af kommunen præsenteret for støjproblemer i
 De drøftede en forhøjelse af den eksisterende støjvold,
men ikke en forlængelse. Det blev tilkendegivet; at kommunen
agtede at foretage ekspropriation, hvis han ikke var indforstået med
den foreslåede løsning. Denne "trussel" blev fremsat, før de
begyndte at tale om anvendelse af lettere forurenet jord.
Konklusionen på modet var, at kommunen havde et forslag; og at
det var det pågældende forslag; der skulle gennemføres. Der var
ikke den store interesse for hans forslag; Fra april til slutningen af
maj 2004 foretog han en række undersøgelser. Han fandt ud af, at
lettere forurenet jord var en "handelsvare' hvilket kommunen ikke
havde oplyst ham om. På det tidspunkt begyndte han at fà mistro til
kommunen.

Kommunen har eksproprieret et areal på ca. 11.000 m2. De
alternative forslag; som han har fremsat som henholdsvis forslag 4
og 5, indeholder stojvolde; som slet ikke er så høje, som
kommunens forslag; Ihans forslag er det meningen. at den
oprindelige støjvold skal anvendes, og han nåede frem til, at en
støjvold med et volumen på ca. 5.000 m3 kunne opfylde behovet.
En sådan støjvold kunne opføres ved at flytte noget af den
cksisterende rene jord fra området.

Han har ikke indgået en principaftale med kommunen i begyndelsen
af maj 2004, Han tilkendegav tværtimod i brev af 27. maj 2004 til
kommunen, at han ikke ønskede at påtage sig nogen form for risiko
i forbindelse med opmagasinering af forurenet jord. Det var tillige
hans opfattelse, at der alene var behov for at opføre en mindre
støjvold fra nord til syd. Herudover ønskede han ikke; at kommunen
skulle opnå en gevinst ved at anvende lettere forurenet jord. 
tilkendegav; at den løsning; som han havde foreslået, ikke
kunne lade sig gøre.

[ foråret 2004 rettede han henvendclsc til  vedrørende
prisen for lettere forurenet jord. Han fik tilbudt en pris på 33 kr. pr.
m3 jord, hvilket er angivet i brevet af 27. maj 2004. Han har senere

fået tilbudt 5Okr. pr. m3 jord af 

Gennem forløbet har kommunen ændret målsætningerne for
støjvolden. Han opfattede det som usagligt og som udtryk for, at
kommunen på forhånd havde besluttet sig for at ekspropriere.
Kommunen ændrede således prioritering 0g målsætning helt frem til
vedtagelsen af lokalplanen, men lokalplanens ordlyd blev ikke
ændret. Han valgte ikke at påklage lokalplanen. På det tidspunkt var
han klar over. at der ville komme en ekspropriationssag; hvor han
ved klage kunne opnå en fuldstændig prøvelse heraf Itingbogen
står han fortsat registreret som af ejendommen.

Han fremsatte alternativ 5 i forbindelse med, at kommunen foretog
en markant ændring af sin målsætning Kommunen burde selv have
fremsat det pågældende forlag; men det skete ikke Han tog derfor
selv initiativ til en alternativ støjvold i nord sydlig retning;
Alternativ 5 er ikke "designet" til brug for retssagen; men blev
fremsat; da kommunens målsætning blev reduceret til 45 dB(A).

Iskellet mellem hans jord og  er der et levende hegn, 0g
der er kraftig bevoksning i de haver, der ligger ud til skellet. Der er
derfor ikke særlig meget udsigt for de ejendomme; der ligger ud til
skellet. Ejendommen  har udsigt; og under
skønsforretningen blev der også konstateret et andet hus, der havde
lidt udsigt. Herudover var der ikke huse med udsigt:. 
jordtilliggender har oval form, 0g der foreligger modstridende
interesser i forhold til  beboere. Udsigt er imidlertid
ikke noget; som man ejer, og der er i realiteten kun 5 ejendomme;
der kan blive berørt af de alternative støjvolde; som han har
foreslået.

Han har ikke nærmere kendskab til lysindfald fra motorveje; og han
har heller ikke set bilag herom på sagen.

[ forbindelse med bortkorsel af forurenet jord fra olietanke på nogle
udlejede ejendomme har han selv betalt 225 kr. pr. tons jord.

Han bor på  i Nyborg; der ligger
omkring 7 km fra støjvolden; som ikke er synlig fra boligen.
Støjvolden giver således ikke visuelle problemer for ham personligt,
men for ejendommen i sin helhed. Ekspropriationen har ikke så stor
driftsmæssig betydning men der er en risiko for, at kommunen
opforer flere "usaglige støjvolde' Han ønsker at stoppe en
"kædereaktion' O 0g at 90 'ret skal være ret' 06 da han har stor fokus på de
små ændringer på ejendommen.

Siden 2004 har han som minimum brugt ca. 200 timer om året på
sagen.


og prisen i tilbuddet fra  var 50 kr. pr. ton 0g ikke
pr. kubikmeter.

Han har supplerende forklaret; at der bag den gamle lille støjvold var lidt siv
og i øvrigt sædvanlig landbrugsjord.

Han kendte ikke noget til opførelse af støjvoldene; da han skrev brev af 27.
maj 2004 til Nyborg Kommune. Der blev afholdt forskellige møder med
kommunen i foråret 2004. Han ønskede ikke at få forurenet jord på sin
ejendom; ligesom han mente, at der var en alternativ løsning med en støj-
vold i nord-sydgående retning tæt ved  Han arbejdede videre
med begge projekter i 2005.

Det var hans opfattelse, at der kunne være en forretning i at modtage lettere
forurenet jord. Han kontaktede herefter 
 var parat til at betale for at deponere og opføre en støjvold af
lettere forurenet jord.

Efter de første møder startede han sammen med Nyborg Kommune en
proces, der var sagligt, 0g hvor han efter kommunes ønske fik princip-
tilladelse af 16. november 2004 fra Fyns Amt til udvidelse af eksisterende
støjvold med lettere forurenet jord_ Uanset principtilladelsen ønskede han
ikke lettere forurenet jord på sin ejendom. Han mente fortsat; at der var
alternativer .

Han har aldrig frasagt sig erstatning:

Den mindre syd- nordgående støjvold kunne begrænse støjen for beboerne i
 til 55 dB, hvilket var kommunens oprindeligekrav, men
kommunen ændrede støjgrænsen for området til 45 dB Ved en støjvold
nord-syd ville han kunne genbruge jorden fra den gamle støjvold, og han
skulle kun tilføre cirka 1000 kubikmeter yderligere jord, hvilken mængde
han kunne skaffe fra sin egen ejendom. Han ville endvidcre opføre
støjvolden nord-syd uden udgifter for kommunen.

Han har taget kampen om støjvolden op, da det er en teknificering af
landskabet, og hans rolle som ejer af  er, at opretholde de
landskabelige værdier for  Desuden er han nervøs for, at der
kommer en yderligere støjvold syd for motorvejen samt flere yderligere
støjvolde på  0g at godset vil blive brugt til deponi af lettere
forurenet jord.

Lokalplan fra 2007 indeholdt en markant ændring af det projekt, han havde
fået skitseret i 2004, idet støjvolden var blevet højere 0g volumen det
dobbelte.

Det er hans vurdering at det eksproprierede arcal i 2004 havde en værdi på
cirka [ mio. kr., og at prisen; hvis man tager  tilbud på 180
kr. pr. kubikmeter jord, svarer til en værdi på 3-4 mio. kr. Arealets værdi
overstiger derfor langt værdien for almindelig landbrugsjord.

Han forklarede endvidere; at Grønt Danmarkskort udspringer af en FN-
rapport, hvor Danmark har forpligtelse til at udlægge 17 % af landet til
naturen. Han har tilsendt et oplæg til kommunen, hvor 
udlægger 20 % til Grønt Danmarkskort uden kompensation. Han har ikke
fået svar på dette. Hvis  som andre småskove; udlægges til
Grønt Danmarkskort; vil over halvdelen af  blive udlagt til natur,
0g  har herefter ikke nogen økonomisk mulighed for at overleve.

 har som vidne forklaret blandt andet, at han siden 1. januar
2011 har været direktør for Klintholm; der er et fælles kommunalt selskab
ejet af 6 kommuner ($ 5O-selskab), der håndterer affald som byggematerialer
og jord. Da de er et $ 50-selskab, skal selskabets økonomi hvile i sig selv.
Klasse II jord er varenummeret 311 på prislisten fra 2004 0g 2013.

[2004 0g 2013 kostede det 175 kr. pr. tons at deponcre klasse II jord hos
Klintholm, hvis jorden var klassificeret . Hvis jorden var er uspecificeret
kostede det 45 kr. pr. tons at kartere jorden; 0g herefter 175 kr. pr. tons at
deponere klasse II jord. Kartering er en proces til klassificering af jorden.

Prisen for deponering af klasse II jord er i dag 75 kr. pr. tons; da jorden
lægges rundt om Klintholm.
Jorden læsses af ved Klintholm, hvor man er ved at bygge en jordvold. Han
kender ikke omkostningerne ved indbygning af jorden. Prisen blev sat ned
den 1.januar 2018.Jorden kommer fra kommuner og entreprenører i
området.

Der er flere selskaber; der handler med forurenet jord, bL.a. NCC og
Norrecco; der ligger i Tietgenbyen. Han mener, at Norrecco i 2017 var
billigere ved deponi end Klintholm. Han er ikke bekendt med, at der handles
med forurenet jord.

Der skal betales afgift til staten; hvis der er affald i den jord, der deponeres.
Klintholm sælger ren jord eller mul, hvis det er klassificeret. Klasse II jord
vil i princippet kunne sælges til for eksempel en støjvold. Markedet for jord
svinger meget over tid og blandt andet efter hvor mange projekter; der er i
gang.

har som vidne forklaret blandt andet, at han i 2003 købte
 der var en gammel vognmandsforretning: Han havde cirka 20
biler samt disponerede over det samme antal. Han solgte  i2012 til
DSV, og han er i dag ansat som salgschef hos DSV Transport; hvor han
arbejder med jord, grus med videre.

12004 blev han kontaktet af] 
spurgte, om  ville
betale 33 kr. pr. tons klasse II jord, der kunne lægges i støjvolden; og de
ville stå for maskinarbejdet og færdigetablering af støjvolden. Han forhand-
lede ikke pris med  Han mente, at han sendte et skriftligt tilbud.
Det koster penge, at komme af med klasse II jord, og  alternativ til
at opføre en støjvold var at deponere jorden hos RGS 90 A/S i Nyborg for
70-80 kr. pr. tons.

Det ville ikke været et problem for ham at skaffe jord til støjvolden i
 Han havde været med til at køre jord helt op mod Aarhus.

Når de henter jord på byggepladser, er den analyseret og klassificeret; og
vognmanden skal blot køre jorden: Omkostningerne til analyse af jorden
afholdes således ikke af vognmanden; men af bygherre.

Han ville have givet samme tilbud til Nyborg Kommune, som han gav til
 Der benyttes 1,6-1,8 tons jord pr. kubikmeter; 0g når det er
stampet i en støjvold, forventer han, at der er gået cirka 1,9 tons jord.

 har kørt jord for RGS 90 til støjvolden; hvor de har betalt 70-80 kr.
til RGS 90 A/S for at deponere klasse IIjord.

Han har været med til at opføre støjvolden ved Rønninge; der blev opfort af
ren jord. Volden har en volumen på cirka 60.000 kubikmeter, og den
kostede cirka 2,1 mio. kr.

Det koster cirka 10 kr. pr. tons ren jord man afleverer. Han vil anslå
byggeomkostningerne til volden til cirka 3 kr. pr. tons jord og det dække at
dose jorden samt færdigegøre volden med græs.

 har som vidne forklaret blandt andet; at han siden 1994 har
arbejdet hos  med jord og affald. I 2004 talte han med
 om etablering af en støjvold af ren jord og lettere forurenet
jord. 
 ville kunne skaffe den jord, der var behov for til
støjvolden uanset om det var forurenet som lettere forurenet jord.

1 2004 kostede det cirka 100 kr: pr:. tons at deponere klasse II jord, og
 hvis det blev
lagt ind i støjvolden. Der går cirka 1,7 tons løs jord til en kubikmeter. Han
ville bygge støjvolden ved  af lettere forurenet jord. Der er forskel
på, hvor meget det koster at etablere en støjvold af jord. Hvis det er nemt at
køre til området for eksempler om sommeren når det er tørt, kan det koste
15 kr. pr. tons, mens når det er dårligt og vådt vejr, kan koste op til 50 kr. pr.
tons at lægge jorden i støjvolden.

Han 0g  var ikke afklaret, hvem der skulle betale for

indbygningen af jorden. Prisen for klasse II jord var den samme 2009 som i
2004 Han forhandlede ikke priser med  men så på et kort hvor
støjvolden skulle opføres, og han kørte muligvis forbi stedet med 


 skulle have været bygherre og jorden ville også være
kommet fra andre steder end fra 
skulle stå for hele opførelsen af jordvolden:

Prisen på jord er faldet siden 2004, da der er kommet flere udbydere. 
har leveret lettere forurenet jord til RGS 90. Han mener; at de
betalte pluslminus 80 kr. pr. tons, for jorden til støjvolden ved Fraugde
Kirkeby 

Han ved ikke; om  har leveret jord til den nyopførte
støjvold på 

 har som vidne forklaret blandt andet, at hun har
været ansat i Nyborg Kommune siden 1980, og hun har arbejdet med
lokalplaner siden 1982. Hun er i dag gruppeleder i afdelingen for miljø og
planer.

Når kommunen går i gang med et projekt, vurderer de blandt andet efter
antallet af interessenter samt projektets betydning for omgivelserne, om der
skal udarbejdet lokalplan. Jo flere interessenter des mere oplagt er det, at der
skal laves en lokalplan

Der er ikke lavet lokalplaner for de andre støjvolde nord for motorvejen og
øst forl  Gods	Disse støjvolde ligger i områder, der er mere robuste og
teknificeret.

Hun kender ikke til aftalen om den oprindelige støjvold på 

De har erfaring for, at Danmarks Naturfredningsforening er meget
opmærksomme på, hvad der foregår i det åbne land i landzone.

Om støjvolden på  forklarede hun, at der havde været et antal
boliger, der var ekstremt støjbelastet i  og kommunen var meget
opmærksom på dem. Henset til støjvoldens højde fra 7-10 meter og
placeringen mellem byer og skov i det åbne landskab, var det hendes
vurdering; at krævede en lokalplan for at kunne opføre støjvolden.

Det var første gang, at Nyborg Kommune skulle foretage en miljøvurdering
De benyttede ingeniørfirmaet Rambøll som ekstern konsulent ved
miljøvurderingen i forhold til grundvand og påvirkning af den
omkringliggende natur. Hun har ikke deltaget i milljøbehandlingen. Hun er
bekendt med Fyns Amts principgodkendelse fra den 16. november 2004.

Uanset om det var Nyborg Kommune eller  der opførte
støjvolden; ville det kræve en lokalplan og en miljøgodkendelse. Man kan
kun få en miljøgodkendelse, hvis planforholdene er i orden.

Støjvolden er et teknisk anlæg og vil derfor ikke kunne være en økologisk
forbindelse. Støjvolden ligger for tæt ved motorvejen for at kunne være en
økologisk forbindelse. En mark vil heller ikke være en økologisk
forbindelse.

Hun har ikke haft kontant med RGS 90 vedrørende støjvolden.


 har til støtte for sin påstand i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med sit påstandsdokument af 7. november 2018 hvor det
er anført:

Hovedanbringender:
Det gøres principalt gældende; at Nyborg Kommune skal betale
en erstatning svarende til den for  realiserbare
indtægt ved selv at opføre støjvolden; det vil sige~ på baggrund af
den kommercielle udnyttelse. Subsidiært gøres det gældende; at
 skal have erstattet jorden til et beløb per
kvadratmeter; der skal ligge inden for kvadratmeterprisen i de to
sammenlignelige handler med ejendommene Skaboeshusevej
9OA i 2010 og Kohavevænget 1 i 2015; det vil sige en erstatning
på baggrund af kvadratmeterprisen.
 bestrider ikke; at erstatningen for ekspropriation
skal opgøres til det lidte tab, jf. princippet i grundlovens $ 74.
 gør ikke gældende, at dette princip skal fraviges.


Forventningsværdi opstod i 2004:
Spørgsmålet; om hvorvidt en lokalplan var nødvendig eller ej,
har betydning for vurderingen af, om det var lokalplan 146, der
gav værdi eller om forventningsværdien var skabt inden.
Forventningsværdien blev skabt da  blev opfordret
til at bygge en støjvold på sin ejendom: Han fik tilsagn om alle
tilladelser af miljøretlig karakter. En lokalplan kom aldrig på
tale før kommunen måtte erkende; at der skulle ske
ekspropriation:. Det kan derfor konkluderes som ret åbenbart, at
lokalplanen ingen virkning havde for forventningsværdien;
forventningsværdien var skabt ved opfordringen til 
i 2004.

Iduplikkens punkt 2.5 finder kommunen anledning til at
anfore: 'Iøvrigt bemærkes, at sagsøger ikke påklagede
lokalplan nr. 146. Det er et forhold, som kommunen godt ved

er aldeles uden retlig virkning; I landsretsdommen (bilag U,
side 54) har Østre Landsret allerede taget stilling til, at det ikke
udelukker fuld prøvelse af alle forhold.  har aldrig
bestridt, at eksistensen af en lokalplan var nødvendig for at
kunne ekspropricre.
Det følger således af ekspropriationsbeslutningen; at hvis bare
 selv havde villet opføre støjvolden; havde det
været unødvendigt at udarbejde lokalplan og unødvendigt at
ckspropriere. Dct gores på denne baggrund gældende, at der er
tale om lokalplan til realisering af et privat formål, nemlig
sænkning af støj for beboerne i  Kommunen havde
ikke behøvet at foretage regulering af nogen art, blot 
havde valgt at opføre støjvolden selv.
 forventning opstod allerede i 2004,i forlængelse
af  første møde med kommunen, hvorefter
opførelse af en støjvold under anvendelse af lettere forurenet
jord ville kunne give en betydelig indtægt. Forventningen blev
ikke mindre af, at byrådet i juni 2007 besluttede; at prisen per
modtaget kubikmeter skulle være 130 kroner. Det er med andre
ord  berettigede forventning om den som følge af
selvrealiseringen, herunder miljøtilladelsen; muliggjorte
erhvervsmæssige udnyttelse af jorden, der skal erstattes.

Det bestrides ikke fra kommunens side, at forventningsværdi
skal erstattes fuldt ud. Dette er forudsætningsvis lagt til grund 1
Højesterets præmisser i U.2008.2823H, hvor Højesteret lægger
vægt på, at det under den pågældende sag var 'ubestridt; at der
ikke var knyttet nogen forventningsværdi til arealet; 0g
Højesteret tiltræder herefter, at erstatningen skal udmåles efter
arealets værdi som landbrugsjord Iden nævnte sag var
spørgsmålet om overførsel af jorden til byzone tidligst opstået i
august 2003, lokalplanen, hvor jorden blev overført til byzone
med henblik på opførelse af en børnehave; blev vedtaget i juni
2004, og ekspropriationen blev besluttet i august 2004. Der er
intet anført i dommen om, at det skulle have været på tale,
hvorvidt ejeren selv ville opføre børnehaven. På grund af disse
væsentlige forhold adskiller den nævnte højesteretssag sig
afgørende fra nærværende sag:

Der er retskilder; der fastslår; at lokalplaner; der udlægger
arealer til formål, der ikke har nogen værdi, ikke skal tillægges
betydning ved opgørelse af ekspropriationserstatningen; jf. fx
U.2010B.355. Hvis kommunen i denne sag måtte mene, at
landbrugsjord til offentligt formål ikke har nogen værdi, så ved
vi at det i Nyborg Kommune i hvert fald mindst er 88 kr.Im2,
jf. Skaboeshuse-handlen i 2010. Hvis kommunen måtte mene,
at Skaboeshusehandlen vedrører et offentligt formål, burde

kommunen; hvis dens argumentation var rigtig, som nævnt,
heller ikke fà mere end prisen for landbrugsjord. Trods
opfordret hertil har kommunen under sagens forberedelse
forsømt at oplyse; hvorfor Nyborg Kommune skal have en
betydeligt højere pris for landbrugsjord i Skaboeshusehandlen;
end kommunen er villig til at betale til  for hans
landbrugsjord. Det hænger ikke sammen.


Lokalplan var ikke nødvendig:
 brev af den 11. februar 2009 (bilag 10)
til Naturklagenævnet vedrørende nærværende sag; indleveret på
vegne af Nyborg Kommune, vedrørende  klage
over ekspropriationsbeslutningen; stod der, at:
'På den baggrund indgik Nyborg Kommune en
principaftale med Klager som ejer af 
om at forhøje 0g forlænge den eksisterende
støjvold. Aftalen gik ud på, at Nyborg Kommune
skulle forhøje volden på det areal, som tilhørte
kommunen, mens Klager skulle forhøje den på
godsets areal beliggende del af volden med
forurenet jord.

Det var kommunen med støtte fra  beboere; der
pressede på for at få en frivillig løsning om opførelse af
støjvolden med  Kommunen har således sclv
ønsket; at  skulle forestå realisationen af projektet.
 ønskede imidlertid ikke selv at realisere projektet;
da  mente; at der var et bedre alternativ. Kravet om
andre tilladelser end miljøtilladelsen er et nyopfundet argument;
der ikke på noget tidligere tidspunkt har været fremme og ikke
har hold virkeligheden. Selv hvis det var nødvendigt med andre
tilladelser; er der intet, der tyder på, at kommunen ikke hellere
end gerne ville have givet enhver nødvendig tilladelse; for at
 selv havde kunnet realisere det projekt; som
kommunens 0g  beboere krævede. Det fremgår af
 brev af den 12. oktober 2009 (bilag 11)
at kommunen i 2009 over for Naturklagenævnet gjorde
gældende, at 'at alle nødvendige tilladelser til gennemførelse af
Nyborg Kommunes projekt foreligger.
Det bestrides, at opførelse af støjvolden i sig selv var
lokalplanpligtig jf. planlovens $ 13, stk. 2, eller at
landzonetilladelse var nødvendig; jf. planlovens $ 35.Der er
intet belæg for dette. Lokalplanen blev alene udarbejdet for at
muliggore ckspropriation; hvilket fremgår af alt skriftligt
materiale. [ 1994 indgik den daværende ejer af 

en aftale med Nyborg Kommune om at placere en støjvold på
det sidenhen eksproprierede areal . Opførelsen af denne
oprindelige støjvold krævede hverken lokalplan eller
landzonetilladelse.

Lokalplanpligt foreligger, når der skal gennemføres større
anlægsarbejder Det omhandlede anlægsarbejde er ikke et
sådant større anlægsarbejde i planlovens forstand. Den
betydeligt længere og mere voluminøse støjvold, der løber østpå
fra det eksproprierede areal er således opført uden lokalplan.
Retten kan omvendt lægge til grund, at lokalplanen ikke var
pligtig men alene blev nødvendig som følge af kommunens
ønske om at ekspropriere arealet.


Erstatning for mistet selvrealisation:
Det følger  afU.2017.2491H at erstatningen ved ekspropriation
af en ejendom skal fastsættes til den indtjening; som ejeren har
mistet ved ikke at have rådigheden over ejendommen. Hvis
 i 2004 havde valgt at sælge jorden til en køber;
hvilket beløb havde han så kunnet få for den? 
havde i hvert fald kunnet få 990.000 kr. for jorden; for det beløb
ville en køber også kunne få i indtægt ved modtagelse af den
lettere forurenede jord.
Det bestrides, at erstatningen for det eksproprierede areal skal
opgøres som anført af kommunen; nemlig på baggrund af en
række angiveligt sammenlignelige landbrugshandler som
oplistet af kommunen i svarskriftet.

Det gores gældende; at  havde kunnet vælge at
opføre støjvolden selv.  havde kunnet få de
nødvendige miljøtilladelser.  var allerede i 2004
tilbudt 33 kr.lm3 og havde beregnet, at han havde kunnet få en
indtægt på omkring 1 mio. kr. Beløbet, 33 kr Im3, er lavt; fordi
kommunen selv oprindeligt modtog 200 kr.Im3, hvilket beløb i
2007 blev sat ned til 130 kr.lm3. Støjvolden blev planlagt opført
med 30.000 m3 .  skal derfor have en erstatning, der
såvel erstatter den indtægt;  kunne have fået med
tillæg af jordens værdi som landbrugsværdi uden nogen form for
forventningsværdi. Opførelse af støjvolden var et privat formål,
der ikke nødvendiggjorde offentlig planlægning eller
ekspropriation; hvis   selv havde ladet støjvolden
opføre. Lokalplanen og ekspropriationsbeslutningen kom først
flere år senere, fordi der ikke havde kunnet indgås en aftale med
 hvorfor der skulle etableres et plangrundlag for at
kunne gennemføre en ekspropriation.

Ejers manglende selvrealisering nedsætter ikke erstatningen:
Det kan i erstatningsmæssig sammenhæng ikke komme 
til skade; at han valgte ikke at tage imod kommunens tilbud
om selv at realisere projektet. Om netop denne situation anføres
følgende i U.2010B.355, side 356:

'Hvis en lokalplan udlægger et areal til industri-
eller boligformål, er ejeren berettiget til selv at
udnytte de pågældende arealer ved bebyggelse i
overensstemmelse med 'planen eller til at afhænde
arealerne til sådan bebyggelse. Benytter ejeren sig
ikke inden for et passende tidsrum af retten til
selvrealisering; vil kommunen imidlertid have
hjemmel til at ekspropriere, hvis det på det
pågældende tidspunkt må anses nødvendigt at råde
over arealet for at gennemføre lokalplanen. Se også
U 1948.445 H, hvor ejeren nok gav udtryk for ønske
om at gennemføre sin del af en bebyggelsesplan;
men ikke ville gøre det umiddelbart. Med hensyn til
den ejeren tilkommende erstatning kan der ikke være
tvivl om, at lokalplanen; der grundlæggende
udlægger arealet primært til ejerens egen udnyttelse,
må lægges til grund for erstatningsfastsættelsen:
Ejeren har ingen handlepligt og må have krav_ på
arealets almindelige markedsværdi.

Det fremstår sandsynligt, at Nyborg Kommune har fralagt sig
muligheden for et millionvederlag for at modtage lettere
forurenet jord, fordi kommunen var klar over, at dette beløb
ellers skulle afleveres til  som følge af udbetaling af
ekspropriationserstatning. I forbindelse med modtagelse af
lettere forurenet jord til realisering af lokalplan 146 har Nyborg
Kommune således fraveget sin egen byrådsbeslutning Hvorfor
ved vi ikke! Nyborg Kommune har uden grund fraskrevet sig en
indtægt i størrelsesorden 3-5 millioner kroner og har påtaget sig
risikoen for ejerskab til lettere forurenet jord. Hertil kommer de
faktiske anlægsomkostninger på 440.000,00 kr. De faktiske
anlægsudgifter skulle i øvrigt finansieres gennem kontoen for
forurenet jord, dvs. fra kontoen; der indcholdt kommunens
indtægter fra andre anlæg med forurenet jord.
Imidlertid følger det af almindelige ekspropriationsretlige
principper; at der skal ses bort fra den nytte; eller mangel på
samme, eksproprianten har af arealerne, jf. U.2010B.355, side
359, hvor der henvises til KFE 1982.168.Det skal således ikke
komme  til skade, at kommunen fralagde sig at
modtage vederlag for at modtage lettere forurenet jord.
Det bestrides, at  Sccmc	med sit brev af den 27.maj 2004

(bilag V) skulle have 'frasagt sig' at modtage erstatning udover
arealets værdi som landbrugsjord.  ciconco	ønskede ikke at
realisere det foreslåede projekt, idet  mente, at der
var et bedre alternativ. Deri ligger ingen undtagelse fra
udgangspunktet, om at|  skulle have erstattet værdien
af det eksproprierede areal. Indsigelsen; om at den
eksproprierede skulle have 'frasagt sig' at modtage fuld
ekspropriationserstatning har ikke hjemmel i lov og er end ikke
nævnt nogen steder i litteraturen eller i retspraksis. Det
eksisterer simpelthen ikke.

Forud for en ekspropriation består en pligt til at tilbyde
jordejeren selv at realisere det projekt; som der senere sker
ekspropriation for, medmindre dette måtte være åbenbart
udelukket. Havde kommunen ikke tilbudt  selv at
realisere projektet, havde ekspropriationen været ulovlig;
herunder i strid med proportionalitetsprincippet.


Forrentning:

Erstatningsbeløbet forrentes i medfør af $ 22 i lov om
fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom,
lovbekendtgorelse nr. 1161 af den 20. november 2008.
Begyndelsestidspunktet for forrentningen er den dag hvor
ekspropriationsbeslutningen blev truffet, nemlig den 7. oktober
2008, jf. brev af den 23. oktober 2008 fra 
på vegne af Nyborg Kommune til  Renten
fastsættes til en årlig rente, der svarer til den af Danmarks
Nationalbank fastsatte diskonto på ekspropriationstidspunktet.
Jf. Nationalbankens hjemmeside udgjorde diskontoen den 7.
oktober 2008 4.25 %.


Øget kompensation for omkostninger:

Det gøres gældende, at  skal have kompenseret
omkostninger udover 30.000 kr. for advokatbistand i forbindelse
med Taksationskommissionens og Overtaksationskommis-
sionens behandling af sagen. Begge kendelser er afsagt med
dissens.  har i høj grad haft anledning til at få prøvet
erstatningsopgørelsen. Manglende fuldstændig kompensation af
sagsomkostninger ville stride mod princippet om fuldstændig
godtgørelse.


ØKOLOGISK FORBINDELSE:

En økologisk forbindelse forbinder forskellige naturområder,
hvorved der skabes mulighed for at planter og dyreliv kan sprede

sig fra et naturområde til et andet naturområde via den
økologiske forbindelse I 2015 blev det besluttet, at
kommunerne i kommuneplanerne for 2017 skal udpege de
arealer; der skal indgå i Grønt Danmarkskort. Kommunerne skal
planlægge for ny, sammenhængende natur, hvorved økologiske
forbindelser og potentielle økologiske forbindelser afsøges af
Nyborg Kommune.  ligger i dag som en øde ø
omgivet af marker og gennemskåret afmotorvej .

Nyborg Kommune har sammen med svarskriftet som bilag X
fremlagt en artikel fra Dansk Skovforening: Grønt
Danmarkskort et nyt grundlag for dansk naturforvaltning:
Det havde været passende; om kommunen i duplikken havde
henvist til, at det af artiklen fremgår; at økologiske forbindelser
udgør en trussel mod den frie; erhvervsmæssige skovdrift. Som
nævnt i stævningen er  særdeles bekymret for de
begrænsninger i en ejers frie råderet over sin ejendom; som
økologiske forbindelser og potentielle økologiske forbindelser
kan medføre.  Jaicaas	forbeholder sig udtrykkeligt at gøre et
erstatningskrav gældende, såfremt der måtte ske udpegninger til
Grønt Danmarkskort som en følge af støjvoldens eksistens.
Gruppeleder  ved Nyborg Kommune har
dog under et møde den 15. november 2017, om udpegninger i
kommunen til Grønt Danmarkskort, udtalt, at støjvolden ikke
kunne være relevant at udpege som økologisk forbindelse eller
potenticl sådan; allcrede fordi dcr var talc om ct teknisk anlæg



Nyborg Kommune har til støtte for sin påstand i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med sit påstandsdokument af 7. november 2018 hvor det
er anført:


1. Erstatningcn skaLudmåles ioverensstemmelse med gældende praksis

Ad 1: Erstatningen skal i overensstemmelse med gældende rets- og
taksationspraksis udmåles således, at sagsøger får erstattet sit
økonomiske tab, jf. princippet i grundlovens $ 74.

Ekspropriationserstatning skal som udgangspunkt udmåles til det
afståedes værdi i handel og vandel.

2. Sagsøger er ikke berettiget til erstatning for indtægter ved modtagelse af
forurenet jord

Ad 2: Der skal ses bort fra den nytte, anlægsmyndigheden måtte have af
ekspropriationsgenstanden; jf. Orla Friis Jensen i U 2010B. 355 ff
(særligt p. 359) Der skal således alene lægges vægt på den værdi,





anvende arealet til andet end landbrug: Der er således ikke grundlag
for at udmåle ct tillæg til erstatningen for jordens værdi som
landbrugsjord, jf: princippet i dommen U 2008.2823 H.

De tidligere afsnit af støjvolden (langs  Strandparken og
videre sydøst-på) var ikke opfort på landzoneareal men på arealer,
som var omfattet af byplanvedtægt (bilagene 13,Æ og Ø), og i
ovrigt placeret på en smal arealstrimmel mellem den fynske motorvej
og bymæssig bebyggelse; og volden fremtrådte ikke som et anlæg af
en sådan karakter, at yderligere planlægning var påkrævet.

7. Støivoldens etablering har ikke skabt en tabsforvoldende okologisk
forbindelse

Ad 7: Sagsøger forklarede i Østre Landsret; at støjvoldsprojektet ikke
medførte nogen driftsmæssig effekt for ham, og heller ikke påvirkede
godsets økonomi (dom side 33).

Sagsøger har ikke sandsynliggjort; endsige dokumenteret; at
støjvolden senere vil blive udpeget som økologisk forbindelse eller
potentiel økologisk forbindelse; eller at en udpegning i givet fald vil
medføre tab i relation til godsets erhvervsmæssige udnyttelse af
 Det fremgår tværtimod af en artikel fra Dansk
Skovforening; at en udpegning medfører således ikke ny
selvstændig regulering; der stiller erhvervsinteresser i
arealanvendelsen ringere" (bilag X). Dertil kommer; at sagsøger
ikke har sandsynliggjort noget konkret tab. I øvrigt er spørgsmålet
om voldens mulige fremtidige udpegning som økologisk forbindelse
ekspropriationssagen uvedkommende, men henhorer under den
generelle fremtidige kommuneplanlægning:

8. Der erikke grundlag for at tilkende sagsoger sagsomkostninger
vedrorende taksationsprocessen

Ad 8: Taksationen har ikke nødvendiggjort udarbejdelse af det omfattende
processkrift med dertil hørende bilagsmateriale, som sagsøger
fremlagde for Taksations- og Overtaksationskommissionen. Der er
derfor ikke grundlag for nogen nævneværdig kompensation for de
deraf følgende advokatomkostninger.

Rettens begrundelse og afgørelse

Denne sag drejer sig alene om udmåling af erstatning for ekspropriationen;
idet spørgsmålet om plangrundlaget er afgjort, herunder placeringen af
støjvolden.

Det eksproprierede areal ligger i landzone, og erstatningen skal derfor som
udgangspunkt fastsættes efter værdien for landbrugsjord på ekspropriations

tidspunktet den 7.oktober 2008. Det udgangspunkt kan fraviges, hvis ejeren
af jorden kan bevise; at der har været en forventning om, at ejeren selv ville
kunne have realiseret det projekt; der er baggrund for ekspropriationen eller
have solgte jorden til en højere pris.

Det er ubestridt, at der på initiativ af Nyborg Kommune var forhandlinger
mellem 
meddelte kommunen ved brev af 27. maj 2004, at han ikke ønskede at
påtage sig nogen form for risiko omkring opmagasinering af forurenet jord,
kategori II jord, på sin ejendom. Han anførte videre, at uanset en entreprenør
skulle betale en million kroner til bygherren for at opbygge en støjvold på
31.000 m3 kategori II jord, ønskede han ikke; at påtage sig en sådanne
forretning  modtog den 16. november 2004 fra det daværende
Fyns Amt et udkast til at genanvende lettere forurenet jord i en støjvold.
 har ikke forsøgt af få en endelig godkendelse.

Under disse omstændigheder finder retten; at  ikke har ønsket at
realisere projektet; og han har derfor ingen forventningsværdi til arealet.

Det bemærkes, at  ikke har bevist; at Nyborg Kommune har haft
en økonomisk gevinst ved at indbygge lettere forurenet jord i støjvolden;
ligesom  0g
 har ført bevis for sin eventuelle fortjeneste ved selv at have
opført støjvolden.

For så vidt de af  påberåbte sammenlignelige handler
Skaboeshusevej 9 A og Kohavevænget 1, begge Nyborg skal retten
indledningsvis bemærke, at handlerne er fra henholdsvis 2010 og 2015, og
dermed efter ekspropriationstidspunktet. Særligt vedrørende Skaboeshusevej
9 A er arealet beliggende omgivet af huse på den ene side; 0g et mindre
stykke skov på den anden side; og således liggende i bynært område uanset
det var landzone. Handlen findes derfor ikke sammenlignelig Særligt
vedrørende Kohavevænget 1, skal det bemærkes, at arealet skulle benyttes
til en dagligvarebutik, og derfor anser retten den ikke for sammenlignelig

 har sålcdes ikke løftet bevisbyrden for, at der er sammenligne-
lige handler.

Erstatningen skal således fastsættes efter prisen på landbrugsjord.

Retten finder herefter ikke grundlag for at tilsidesætte Overtaksationskom -
missionens skøn over, at prisen for landbrugsjord var 22 kr. pr. kvadratmeter
på ekspropriationstidspunktet.

Idet sagen har drejet sig om erstatning for landbrugsjord, finder retten ikke;
uanset at der var dissens såvel i Taksationskommissionen som ved
Overtaksationskommissionens afgørelser; at der er grundlag for at forhøje
 godtgørelse for sagkyndig bistand for Taksationskommis-

sionen og Overtaksationskommissionen.

Som følge heraf frifindes Nyborg Kommune.

Sagsomkostninger:

Nyborg Kommune har fået medhold, og  skal derfor betale
75.000 kr. i sagsomkostninger til Nyborg Kommune. Sagsomkostningerne
dække udgifter til advokatbistand og vidner.

Retten har ved fastsættelse af sagsomkostningerne lagt vægt på, at sagen har
en værdi på 738.000 kr. at der har været sædvanlig sagsforberedelse samt;
at hovedforhandlingen har haft en varighed på 1' retsdag . Endelig har retten
lagt til grund; at Nyborg Kommune ikke er momsregistreret.


Thi kendes for ret:

Nyborg Kommune frifindes.

 skal inden 14 dage til Nyborg Kommune betale 75.0OO kr.i
sagsomkostninger.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8a