Byrettens dom om overtrædelse af hvidvaskloven stadfæstet med den ændring, at tiltalte a.m.b.a. straffes med en bøde på 2,5 mio. kr.
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Bødesag
Sagsemner: Erhvervsforhold;

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

D OM

Afsagt den 5. marts 2013 af Østre Landsrets 2. afdeling

(landsdommerne Hedegaard Madsen, Inge Neergaard Jessen og Lise Krüger Andersen (kst.).

2. afd. nr. S-3045-12:

Anklagemyndigheden

mod

Tiltalte a.m.b.a.

(advokat Anders Németh)

Københavns Byrets dom af 14. september 2012 (SS 2-2280/2012) er anket af Tiltalte a.m.b.a.

med påstand om frifindelse, subsidiært formildelse.

Anklagemyndigheden har tillige anket dommen med påstand om skærpelse.

Sagsfremstilling

Tiltalte a.m.b.a. (herefter benævnt Tiltalte a.m.b.a.) er en finansiel virksomhed – en såkaldt

konto-ring – ejet af ca. 130 forretninger på Vesterbro og Frederiksberg. Tiltalte a.m.b.a. drev

frem til no-vember 2008 udlånsvirksomhed med usikrede forbrugslån med et maksimum på

40.000 kr. og et minimum på 5.000 kr. Det enkelte gennemsnitlige udlån var i 2008 på ca.

18.000 kr. Frem til slutningen af 2011 udbød Tiltalte a.m.b.a. også kreditkort, der kunne

anvendes i de tilknyt-tede forretninger. I dag driver Tiltalte a.m.b.a. ud over en mindre

markedsføring alene inkassovirk-



- 2 -

somhed med henblik på at få opkrævet tilbageværende udeståender fra de to tidligere virk-

somhedsområder.

Tiltalte a.m.b.a. havde i 2006/2007 en omsætning på 43,5 mio. kr. I 2007/2008 var

omsætningen 42 mio. kr.

Tiltalte a.m.b.a.s hovedtal og nøgletal for 2005/06-2009/10 så således ud:

Hovedtal i t.kr. 2009/10 2008/09 2007/08 2006/07 2005/06 

Resultat 

Resultat før skat -29.853 -18.021 5.587 5.348 3.970 

Årets resultat -29.853 -18.050 3.795 3.826 2.448 

Balance 

Balancesum 119.145 175.112 187.509 154.900 130.180 

Egenkapital -9.059  20.779 38.964  33.182  30.052 

Der var i perioden gennemsnitligt 19-24 heltidsansatte medarbejdere i Tiltalte a.m.b.a..

I 2008 havde Tiltalte a.m.b.a. gennemsnitligt 10.000 kortkøb om måneden med en stigning i

de-cember 2008 til ca. 24.000 kortkøb. På låneområdet var der samme år gennemsnitligt

4.000 transaktioner hver måned. I 2009 var tallene stort set de samme.

Tiltalte a.m.b.a. havde udarbejdet to vejledninger vedrørende forretningsgange.   

Vejledningen vedrørende behandling af ansøgning om kort er sålydende:

”Hvis vi får ansøgning via internettet/post:

Ansøgning tjekkes i Navision.

- hvis kunden ikke findes i navision skal denne oprettes.

- hvis kunden findes i navision vurderes historikken – hvis afslag nej så sendes et af-
slag til kunden via mail og sagen afsluttes.



- 3 -

Herefter scores ansøgningerne – først i DBR og – hvis den ikke findes i DBR – i RKI.

Afslag på grundlag af registrering i DBR eller RKI sendes til kunden og sagen afslut-
tes.

Såfremt den ansøgte kreditramme ikke overstiger kr. 10.000 sendes et godkendt til
kunden, sagen ligges i ABC-kassen hvor vi afventer at kunden kommer ind.

Såfremt den ansøgte kreditramme overstiger kr. 10.000 sendes en forhåndsgodken-delse
til kunden, vi skal se dennes årsopgørelse, forskudsopgørelse samt seneste løn-seddel.
Når vi modtager papirerne laves der en kreditvurdering på lige fod med et lån, der skal
også laves en egentlig kreditscoring på kunden når vi har papirerne.

OBS: Når kunden kommer ind i butikken så husk at kontroller billedet på legitimati-
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

onen – ligner det vores kunde?, og at underskriften ligner den på kontoaftalen. Kon-
troller at adressen på sygesikringsbeviset stemmer overens med det kunden har skre-vet
samt CPR-registret. – Tag kopi af begge.

Husk også at kunden skal udfylde et ansøgningsskema, samt underskrive en konto-
kortaftale.

Når kunden kommer ind i butikken
Kunden skal udfylde et ansøgningsskema med navn, adresse, email, CPR.nummer,
telefonnummer, kreditramme, kontotype, underskrift samt acceptere samtykkeerklæ-
ringen. – Det er vigtig at kunden selv udfylder skemaet.

Herefter scores ansøgningerne – først i DBR og – hvis den ikke findes i DBR – i RKI.

Kunden slås også op i CPR-registret, adresserne skal stemme overens.

Tag kopi af billedlegitimation samt sygesikringsbevis.

OBS: Kontroller at billedet på legitimationen ligner kunden, og at underskriften lig-ner
den på kontokortaftalen. Kontroller at adressen på sygesikringsbeviset stemmer overens
med det kunden har skrevet samt CPR-registret.

Kunden skal underskrive kontorkortaftalen samt have udleveret en kopi af denne.

Sæt flueben i Navision at underskrift og ID er kontrolleret
Billed af kunden med klokkeslæt og dato ”

Vejledningen vedrørende behandling af ansøgning om lån er sålydende:

”Hvis vi får ansøgning via internettet/post

Ansøgningerne tjekkes i Navision.

- hvis kunden ikke findes i navision skal denne oprettes.



- 4 -

- hvis kunden findes i navision vurderes historikken – hvis afslag så sendes et afslag til
kunden via mail og sagen afsluttes.

Herefter scores ansøgningerne – først i DBR og – hvis den ikke findes i DBR – i RKI.

Afslag på grundlag af registrering i DBR eller RKI sendes til kunden og sagen afslut-
tes.

Kunden slås også op i CPR-registret – adresserne skal stemme overens.

Såfremt kunden bliver forhåndsgodkendt sender vi et brev til kunden. Her vedlægger vi
originalt gældsbrev, rente- og prisoversigt, almindelige bestemmelser, tilbud om
forsikring, forsikringsbetingelser samt svarkuvert.

Vi beder kunden returnere gældsbrevet i underskrevet stand, sammen med seneste
lønseddel, seneste årsopgørelse, seneste forskudsopgørelse kopi af gyldigt billedlegi-
timation samt sygesikringsbevis.

Når disse papirer modtages foretages den endelige kreditvurdering.

Hvis det bliver et afslag, returneres evt. originale papirer. Det originale gældsbrev samt
kopi af gældsbrevet makuleres.

Såfremt det bliver et ja, sendes en crosset check sammen med kopi af gældsbrev samt
evt. originale papirer til kunden. Tjek at vi har kopi af lønseddel, årsopgørelse samt
forskudsopgørelse. Ligeledes at der er kopi af sygesikringsbevis og billedlegitimati-on.

OBS: Husk at kontrollere at underskriften på legitimationen – ligner underskriften på
gældsbrevet. Kontroller at adressen på sygesikringsbeviset stemmer overens med det
kunden har skrevet op i mod CPR-registret.

Når kunden kommer ind i butikken
Kunden kommer ind og udfylder et ansøgningsskema. Det er vigtigt at kunden selv
udfylder skemaet.

Hvis kunden kommer med originale papirer såsom seneste lønseddel, årsopgørelse og
forskudsopgørelse – tag kopi af disse.

Tag kopi af billedlegitimation samt sygesikringsbevis.

Ansøgningen tjekkes i Navision.

- hvis kunden ikke findes i Navision skal denne oprettes.

- hvis kunden findes i Navision vurderes historikken – hvis nej gives der besked di-
rekte til kunden, enten via telefon eller hvis kunden kommer tilbage i butikken, så
personligt.



- 5 -

Herefter scores ansøgningerne – først i DBR og – hvis den ikke findes i DBR – i RKI.

Såfremt der gives afslag på grund af registrering i DBR eller RKI, så gives direkte
besked til kunden.

Kunden slås også op i CPR-registret, adresserne skal stemme overens.

Såfremt kunden bliver godkendt kan vi enten sende gældsbrevet (både originalt og
kopi) til kunden, som skal underskrive gældsbrevet og returner[e] det til os inden vi
sender en crosset check til kunden. Eller kunden kan komme ind i butikken og under-
skrive det originale gældsbrev, kunden får en crosset check udleveret med det sam-me,
sammen med kopi af gældsbrevet.

Alle check skal underskrives af to medarbejdere. Alle checks skal crosses.

OBS: Når kunden kommer ind i butikken så husk at kontroller billedet på legitimati-
onen – ligner det vores kunde?, og ligner underskriften den underskrift der er på
gældsbrevet. Kontroller at adressen på sygesikringsbeviset stemmer overens med det
kunden har skrevet op i mod CPR-registret. Tag kopi af begge.

Sæt flueben i Navision at underskrift og ID er kontrolleret
Billed af kunden med klokkeslæt og dato ”

Efter en telefonisk kontakt i august 2008 mellem Tiltalte a.m.b.a. og Finanstilsynet meddelte

Fi-nanstilsynet den 2. september 2009 Tiltalte a.m.b.a., at tilsynet den 1. oktober 2009 ville

foretage en inspektion. Inspektionen blev imidlertid først foretaget den 9. november 2009.

Til brug for inspektionen havde bestyrelsesmedlem i Tiltalte a.m.b.a., advokat Vidne 1, sendt

et brev af 14. september 2009 til Finanstilsynet, hvoraf fremgår blandt andet:

”…
Medarbejderne i kassefunktionen og i IT er bekendte med, at Tiltalte a.m.b.a. er
omfattet af loven om hvidvask af penge, men henset til størrelsen af lånene og
afdragsprofilerne, er det ikke overvejende sandsynligt, at Tiltalte a.m.b.a. bliver brugt
til hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme.

Dette er baggrunden for, at der ikke er oprettet en decideret compliancefunktion og at
der ikke er uddannelsesprogrammer for medarbejderne.

…

Herudover kan jeg oplyse, at Tiltalte a.m.b.a. ikke har foretaget undersøgelser i medfør
af Lov om Hvidvask § 6. Dette skyldes, at Tiltalte a.m.b.a. ikke har komplekse eller
usædvanlig store transaktioner eller usædvanlige transaktionsmønstre i forhold til
kunder. Tiltalte a.m.b.a. har ikke transaktioner, der har forbindelse til lande eller
terrorister, hvor der i henhold til erklæringer fra The Financial Action Task Force anses
for at være en særlig risiko for hvidvask eller finansiering af terrorisme.



- 6 -

Endvidere kan jeg oplyse, at Tiltalte a.m.b.a. ikke har givet underretning til
Statsadvokaten for særlig økonomisk kriminalitet.
…”

Det statusskema, som advokat Vidne 1 har omtalt i sin forklaring for byretten, var vedlagt

brevet af 14. september 2009.

Den 11. november 2009 – to dage efter Finanstilsynets inspektion – blev der afholdt besty-

relsesmøde i Tiltalte a.m.b.a.. Af bestyrelsesmødereferatet fremgår blandt andet, at:

”…
Finanstilsynet har været på inspektion hos Tiltalte a.m.b.a. med det formål at checke,
om Tiltalte a.m.b.a. overholder lovgivningen på hvidvaskområdet, hvilket blev
konstateret, at det gør Tiltalte a.m.b.a. ikke.

BS kunne i den forbindelse oplyse, at der i Tiltalte a.m.b.a.s forretningsgange ikke er
nævnt noget om hvidvask, hvilket er et lovkrav.

Finanstilsynet var bl.a. meget opmærksom på terror, og vores kundeliste skal jævn-ligt
køres op mod en terrorliste (Formentlig en IT løsning).

Bestyrelsen har aldrig drøftet om Tiltalte a.m.b.a. kan bruges til hvidvaskning. Denne
pro-blematik er tidligere blevet drøftet af BS og PC. Ifølge Finanstilsynet skal bestyrel-
sen diskutere og vurdere denne risiko.

SM skal fra bestyrelsen have et notat om dette, så det kan indarbejdes i Tiltalte
a.m.b.a.s for-retningsgange.

Vi får uden tvivl et påbud fra Finanstilsynet, og BS foreslog, at der på dagsordenen til
næste bestyrelsesmøde skal indgå et punkt om risiko for hvidvaskning, idet der skal
foreligge en løsning inden udgangen af året. Vi må forvente at have Finanstilsy-nets
rapport inden dette møde.
…”

På bestyrelsesmødet den 2. december 2009 drøftede bestyrelsen på baggrund af et notat af 30.

november 2009 udarbejdet af advokat Vidne 1 risikoen for hvidvaskning via Tiltalte a.m.b.a.,

og bestyrelsen fandt herunder ifølge mødereferatet frem til en række situatio-ner, hvor der

skulle ske rapportering til direktør eller advokat.

Finanstilsynet påbød den 5. februar 2010 Tiltalte a.m.b.a. inden den 15. marts 2010 at:

· udarbejde en fyldestgørende risikostyringspolitik på hvidvaskområdet, som omfat-

tede risikovurdering, risikostyring og kontrolforanstaltninger, herunder ledelses-



- 7 -

kontrol, jf. hvidvasklovens § 25, stk. 1. Denne risikostyringspolitik skulle godken-des

af selskabets bestyrelse.

· udpege en person på ledelsesniveau, der skulle sikre, at selskabet overholdte regler på

hvidvaskområdet, jf. hvidvasklovens § 25, stk. 2.

· udarbejde skriftlige interne regler om overholdelse af reglerne på hvidvaskområdet, jf.

hvidvasklovens § 25, stk. 1.

· iværksætte fyldestgørende uddannelses- og instruktionsprogrammer for medarbej-

derne på hvidvaskområdet, jf. hvidvasklovens § 25, stk. 1.

· indføre procedurer, der sikrede, at selskabet løbende overvågede sine kundeforhold, jf.

hvidvasklovens § 12, stk. 5, og at selskabet var opmærksomt på kundetransakti-oner,

jf. hvidvasklovens § 6, stk. 1.

· indføre procedurer, der sikrede, at formålet med kundetransaktioner, der var omfat-tet

af hvidvasklovens § 6, stk. 1, blev undersøgt, og at resultaterne af undersøgel-serne

blev noteret og opbevaret samlet, jf. hvidvasklovens § 6, stk. 2, jf. § 23.

· indføre procedurer, der sikrede, at selskabet foretog nærmere undersøgelser, hvis der

var mistanke om, at en kundes transaktion eller henvendelse havde eller havde haft

tilknytning til hvidvask eller finansiering af terrorisme, og at selskabet var i stand til

at opfylde sin underretningspligt til Statsadvokaten for særlig Økonomisk

Kriminalitet, jf. hvidvasklovens § 7, stk. 1.

· indføre procedurer, der sikrede overholdelse af gældende EU forordninger om fi-

nansielle sanktioner, og at indføje beskrivelse heraf i forretningsgangen.

Påbuddet blev drøftet på bestyrelsesmødet den 2. marts 2010. Det fremgår af bestyrelses-

mødereferatet blandt andet, at:

”…
Objektivt set er mange af de rejste kritikpunkter rigtige, men de er ikke vurderet i
forhold til Tiltalte a.m.b.a.s forretning. Der mangler sund fornuft i rapporten, set ud fra
en Tiltalte a.m.b.a. synsvinkel.

BS foreslog derfor, at vi i den nuværende situation hverken skal bruge tid eller penge på
at indarbejde rapportens konklusioner i forretningsgangene, og at BS anker sagen for
bl.a. at vinde tid.
…”

Tiltalte a.m.b.a. indbragte for Erhvervsankenævnet ved brev af 4. marts 2010 Finanstilsynets

påbud og anførte ved endeligt klageskrift af 3. maj 2010 sammenfattende følgende:



- 8 -

”…
at de af Finanstilsynet nedlagte påbud væsentlig overskrider de muligheder, som

Lov om hvidvask giver Finanstilsynet hjemmel til at påbyde,

at påstandene er uden proportionalitet i forhold til den virksomhed, som Tiltalte
a.m.b.a. udøver,

at det ligger implicit i loven, at Finanstilsynet skal behandle forskellige virksom-
heder forskelligt, således at Finanstilsynet ikke blot kan lægge de regler, der
måtte gælde for pengeinstitutter til grund for for eksempel kontoringe,

at Erhvervsankenævnet skyder gråspurve med kanoner, såfremt Finanstilsynets
påbud bliver fastholdt af Erhvervsankenævnet,

at hovedparten af påbuddene savner mening, idet Tiltalte a.m.b.a.s virksomhed ikke
er af en sådan art, at påbuddene er relevante eller, at Tiltalte a.m.b.a. driver
virksomhed så-danne steder, hvor påbuddene er relevante.

…”

Erhvervsankenævnet stadfæstede den 23. december 2010 Finanstilsynets afgørelse.

Forklaringer

Der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af vidnerne Vidne 1 og Vidne 3, der begge

har forklaret i det væsentlige som i byretten. Endvidere har Vidne 4 afgivet forklaring.   

Den i byretten af Vidne 2 afgivne forklaring er dokumenteret i medfør af retsple-jelovens §

923.

Vidne 3 har supplerende forklaret blandt andet, at der i hans udtalelse om, at virksomheden

selv skal vurdere risikoen for hvidvask, ligger, at virksomheden skal have en procedure for

risikovurdering og risikostyring. Af vejledningen til hvidvaskloven fremgår, at denne

procedure skal være ledelsesmæssigt forankret. Man kan også sige, at der skal foretages en

analyse af virksomhedens risiko på hvidvaskområdet.

Kravet om, at den enkelte virksomhed selv skal vurdere risikoen for hvidvask, bygger på, at

virksomheden har det bedste kendskab til sin egen forretningsmodel og på en forvent-ning

om, at virksomheden selv kan vurdere de elementer, der indgår i forretningsmodellen. Når

risikovurderingen er foretaget, skal den danne baggrund for krav til for eksempel kun-



- 9 -

devurdering. En beslutning om en lempelig foranstaltning kan således være helt accepta-bel,

når blot beslutningen er truffet på grundlag af en reel vurdering af risikoen for hvid-vask.

Den person, som er udpeget som ansvarlig for vurderingen af risikoen for hvidvask, vil typisk

fremlægge sine vurderinger for ledelsen.

Revisionen af hvidvaskloven fra 2006 indebar en skærpelse af reglerne, og der er også si-den

foretaget flere skærpende ændringer. Det er hans oplevelse, at loven ikke længere bli-ver

mødt med samme skepsis og modstand som tidligere. Dels er der nu en forståelse for

reglernes samfundsmæssige værdi, dels har Finanstilsynet betonet, at en reel risikovurde-ring

åbner mulighed for lempeligere foranstaltninger.

Det er rigtigt, at Finanstilsynet ikke forud for denne sag har været på inspektion i lignende

virksomheder. Finanstilsynet må prioritere sine kontrolbesøg, således at besøg aflægges dér,

hvor det synes mest påkrævet. I dette tilfælde undrede det Finanstilsynet, at Tiltalte a.m.b.a.

ikke umiddelbart indgav anmeldelse om registrering, efter at advokat Vidne 1 var ble-vet

bekendt med, at registrering var påbudt og en forudsætning for at drive virksomheden.   

Hvidvaskloven forudsætter en løbende overvågning af kundeforholdene, herunder hvilke

typer af transaktioner der er tale om, og om der er særlige transaktionsmønster, ligesom

kundernes adfærd skal overvåges. Hvis en virksomhed ikke løbende har kontakt med kun-

den, er der en forventning om, at virksomheden bruger flere kræfter på overvågning af blandt

andet transaktionsmønster med henblik på at kunne identificere usædvanlige trans-aktioner

vurderet ud fra såvel den pågældende kunde selv som kunder af samme type. Han kan ikke

svare på, om det vil være tilstrækkeligt blot at operere med grænseværdier, da det vil bero på

en konkret undersøgelse af, hvad der er nødvendigt for den enkelte virksomhed. Generelt kan

man sige, at der skal lægges vægt på kundetyper, atypiske mønstre og meget store beløb.

Lovgivningsmæssigt stilles der ikke krav om overvågning gennem it-løsninger, men en it-

løsning kan være nødvendig for at udføre overvågningen. Det er således ikke realistisk at

overvåge 9.000 -10.000 betalinger pr. måned manuelt. It-overvågningssystemer vil normalt

blive lagt ”ovenpå” et eksiste rende kunderegistreringssystem. Der er typisk tale om løsnin-



- 10 -

ger, som er individuelt tilpassede i forhold til virksomhedens særlige forhold. Han har ikke

grundlag for at udtale sig om, hvilket krav overvågning stiller til personaleressourcer.

Brug af et Kontokort er ikke i sig selv nogen indikation af, at midlerne stammer fra kri-

minalitet. Det er inflowet af likvider, der kan skabe mistanke om hvidvask.

Det er rigtigt, at indbetaling på et hævekort efterlader et transaktionsspor i modsætning til en

kontant betaling. Som det imidlertid er omtalt i forarbejderne til hvidvaskloven, kan betaling

via kontoordninger sløre, at midlerne stammer fra kriminalitet. Han har ikke kend-skab til

konkrete sager, hvor der er sket hvidvask gennem anvendelse af kontokort, som det her

omhandlede.

Når det i Finanstilsynets undersøgelse punkt 2.3.4. hedder blandt andet, at man skal være

opmærksom på, om transaktionsbilledet indikerer, at kortet anvendes af tredjemand, menes

der hermed, at kortet anvendes til gavn for tredjemand eller med det formål at servicere

tredjemand.

Når der i samme undersøgelse tales om ”ekstraordinær stor anvendelse af kontoen” tænkes

der både på omsætningens størrelse og på særlige transaktionsmønstre, for eksempel perio-

devis stor anvendelse vekslende med stille perioder.

Den 1. november 2009 trådte lov om betalingstjenester i kraft. Loven indebærer, at alle

kontoringe skal have en licens; altså en egentlig tilladelse til at drive virksomhed. Før den-ne

lov trådte i kraft, var der fri adgang til at etablere virksomhed med betalingstjenester. Der var

alene krav om registrering efter hvidvaskloven.   

I dag er adskillige kontoringe registreret i henhold til hvidvaskloven. Han har ikke kend-skab

til, at andre kontoringe i efteråret 2008 var registreret i henhold til hvidvaskloven, men han

kan ikke ganske udelukke, at der kan have været andre.

Tiltalte a.m.b.a. var den første kontoring, som blev undersøgt af Finanstilsynet i relation til

hvid-vaskloven.



- 11 -

Advokat Vidne 1 ringede i august 2008 til Finanstilsynet for at høre om Tiltalte a.m.b.a.s

stilling i relation til lov om betalingstjenester. Han gjorde i den forbindelse opmær k-som på,

at der i alle tilfælde allerede var krav om registrering i henhold til hvidvaskloven.   

Vidne 1 har supplerende fork laret blandt andet, at Tiltalte a.m.b.a.s debitorer på tidspunktet

for hendes forklaring i byretten dels bestod af de såkaldt levende debitorer med en samlet

gæld på omkring 150 mio. kr., som var belånt i Danske Bank, dels af en stor por-tefølje af

debitorer, hvis gæld var skønnet uerholdelig.

Kontokort fungerede som et dankort. Betalingen skete via samme maskiner. I forhold til

forretningerne fungerede kortet som betalingsmiddel. Ved betaling med et Kontokort blev der

ydet en rabat på købet, som dog først viste sig på kundens kontoudskrift. Den ra-bat, som

kunden fik, blev finansieret af Tiltalte a.m.b.a. med 50 % og af forretninger tilknyttet Tiltalte

a.m.b.a. med 50 %. Rabatordningen blev indført omkring 2003. Formålet med betalingsord-

ningen var at holde kunderne i lokalområdet.   

Som forkl aret i byretten blev Tiltalte a.m.b.a.s to vejledninger vedrørende forretningsgange

revide-ret i 2003/2004 med henblik på at opfylde kravene i hvidvaskloven. Det er rigtigt, at

hvid-vaskloven ikke er nævnt i vejledningerne, og at det ikke eksplicit fremgår af

vejledninger-ne, at formålet med registrering også er at afsløre hvidvask. At dette formål ikke

er omtalt i vejledningerne skyldes, at det efter hendes opfattelse var fuldstændig urealistisk,

at Tiltalte a.m.b.a. kunne misbruges til hvidvask.

Medarbejderne i Tiltalte a.m.b.a. blev orienteret om hvidvaskloven af den daværende direktør

Person 2. Orienteringen fandt nok sted ultimo 2003 eller primo 2004. Hun ved ikke, hvordan

orienteringen fandt sted. Person 2 nævnte blot, at han havde orienteret medarbejderne. Der

forelå ikke noget herom på skrift, ligesom der heller ikke forelå noget skriftligt om, at Person

2 var udpeget som hvidvaskansvarlig. Hun er helt sikker på, at hun og Vidne 2 drøftede, at

Tiltalte a.m.b.a. var omfattet af hvidvaskloven. Som følge af bortvisning af direktør Person 2

var det i øvrigt en meget forvirret periode, da Vidne 2 tiltrådte som ny direktør.

Foreholdt referat fra bestyrelsesmøde den 2. marts 2009 har vidnet forklaret, at hun havde

lavet et luftigt notat til bestyrelsen. Notat var luftigt, fordi hun anså det for helt urealistisk, at

Tiltalte a.m.b.a. skulle kunne misbruges til hvidvask, og fordi Tiltalte a.m.b.a.s økonomiske

situation var



- 12 -

yderst presset af Danske Bank. En konkurs var også på daværende tidspunkt nært forestå-

ende. Tiltalte a.m.b.a. havde således hverken tid eller penge til at iværksætte tiltag, men der

var ikke tale om blot at vinde tid. Bestyrelsen var også lodret uenig i afgørelsen fra

Erhvervsanke-nævnet.

Hun talte omkring august 2008 med Vidne 3 fra Finanstilsynet. Hun sagde til Vidne 3, at hun

blandt andet skulle have straffeattester for hele bestyrelsen, og at der der-for kunne gå en

måned, inden anmeldelsen kunne indgives. Der var ingen reaktion herpå fra Vidne 3s side.

Det var derfor hendes opfattelse, at det ikke på nogen måde hastede med at indgive

anmeldelsen.   

Hun er ikke længere medlem af bestyrelsen for Tiltalte a.m.b.a., men så vidt hun er orienteret,

har Tiltalte a.m.b.a. problemer med at inkassere sine tilgodehavender, og der er derfor en reel

risiko for, at Danske Bank nu indgiver konkursbegæring. I Tiltalte a.m.b.a. er der i dag reelt

kun inkassovirk-somhed og en marginal markedsføringsvirksomhed. Tiltalte a.m.b.a. har

fortsat et kontor på Vej 1.

Erhvervsankenævns afgørelse blev på grund af Tiltalte a.m.b.a.s økonomiske situation ikke in

d-bragt for domstolene.   

Vidne 4 har forklaret blandt andet, at hun stadig er ansat i Tiltalte a.m.b.a.. Hendes efter-

følgende undersøgelse af mønstre for indbetalinger til Tiltalte a.m.b.a. i henholdsvis april og

maj 2008 er foretaget efter anmodning fra Tiltalte a.m.b.a.s nuværende direktør Person 3. U

n-dersøgelsen er udarbejdet, fordi Tiltalte a.m.b.a. har fået påbud om at overholde

hvidvaskloven og ikke specifikt til brug for straffesagen.

Undersøgelsen er foretaget med afsæt i Tiltalte a.m.b.a.s eget Navision-system. Fra Navision

har hun hentet data over i et Excel-ark, hvor man kan sammenholde flere tabeller. For så vidt

angår april 2008 blev ca. 10.000 betalinger indsnævret til 34, som hun gennemgik nærme-re.

Denne undersøgelse viste, at der med én undtagelse var et upåfaldende eller normalt mønster

i betalingerne. For eksempel kunne der være tale om, at de konti, hvor der havde været et

antal større indbetalinger, var blevet indfriet efter nogle få måneder, hvilket er et normalt

mønster. Kun på en konto var der ikke var samme logik i indbetalingerne. Fra denne konto

kunne hun henføre en række betalinger til guldsmedeforretningen Virksomhed,



- 13 -

der også har Western Union. Det står som en postering på kontoen, at kunden har anvendt

Kontokort hos Virksomhed.   

Hver enkelt transaktion bliver registreret, også selv om kortet anvendes flere gange i sam-me

forretning. Man kan således se køb for køb på samme måde som på et kontoudtog ved-

rørende brug af dankort. Kontokort bruger samme kommunikation med NETS som et

dankort. Også i de tilfælde, hvor en butikskæde har flere forretningsadresser, kan det på

registreringerne ses, i hvilken forretning kortet er anvendt. Derimod kan man ikke ud fra

Tiltalte a.m.b.a.s data se, hvad pengene er brugt til. Ønskes dette oplyst, må man rette

henvendelse herom til forretningen. Kunder får hver måned en oversigt over posteringer i

forbindelse med opkrævningen.

Ud over betalingerne hos Virksomhed viste hendes nærmere undersøgelse ikke noget påfal-

dende. Hun har ikke tænkt over og kan derfor ikke svare på, om hun i 2008 i givet fald ville

have indberettet indbetalingerne til guldsmedeforretningen Virksomhed som eventuel

hvidvask.   

Undersøgelsen vedrørende april og maj 2008 er baseret på store indbetalinger. Hun har

trukket alle data ud og gennemgået dem manuelt, idet hun dog også har kunnet foretage nogle

undersøgelser via Excel. Hvis denne form for undersøgelse bliver en standardproce-dure, vil

hun formentlig kunne gennemføre den lidt hurtigere. Hun vil tro, at 10.000 indbe-talinger

vedrører ca. 8.500 kunder.   

Undersøgelsen er baseret på data vedrørende indbetalinger til Tiltalte a.m.b.a. og data

vedrørende træk på kortet. Undersøgelsen af, i hvilke forretninger den enkelte kunde har

anvendt kor-tet, kræver manuel undersøgelse, som det var tilfældet med købene hos

guldsmedeforret-ningen Virksomhed.

På forespørgsel har vidnet bekræftet, at Tiltalte a.m.b.a. ikke har information om, hvad

kunden har købt. Tiltalte a.m.b.a. har kun data på selve transaktionen og ikke det

underliggende købsforhold. Hendes undersøgelse mangler måske mønstre for indkøb og

undersøgelse i forhold til ter-rorlister.

Hun ved ikke, om Kontokort kan bruges til pengeoverførsel via Western Union. Efter

forretningsbetingelserne kan et Kontokort ikke bruges som hævekort, og man kan ikke



- 14 -

ved betaling med kortet få lagt et kontant beløb ”oveni” . Hun kan dog selvfølgelig ikke give

garanti for, at det ikke er forekommet.

Vedrørende det indhentede tilbud fra Delta Design af 25. januar 2013 har vidnet forklaret, at

det eksisterende Microsoft Dynamics NAV ERP system, som tilbuddet henviser til, er Tiltalte

a.m.b.a.s Navision -system. Den foreslåede rapport ville formentlig kunne forkorte den tid,

hun skulle bruge på at foretage en overvågningsgennemgang med 1-1½ dag. De første skridt i

den undersøgelse, som hun nu har udført vedrørende april og maj 2008 ville elimi-neres, idet

alle sædvanlige betalingsmønstre automatisk vil blive sorteret fra. Den tid, som hun har brugt

på sine undersøgelser, skal dog også ses i lyset af, at hun ikke har indarbej-dede rutiner

vedrørende sådanne undersøgelser.

Den pris på 300.000 - 500.000 kr. for et kontrolsystem, som hun har nævnt i sin forklaring til

politirapport, dækker over, at hun havde nogle projekter i frisk erindring, som havde kostet

forholdsvis mange penge. Prisen er ikke specifikt undersøgt, og den er præget af en

forsigtighedsbetragtning. Det var hende, der nævnte en pris på 300.000 – 500.000 kr.   

H un kan ikke på stående fod komme med et bud på Tiltalte a.m.b.a.s udgift til it -drift i

2008. Navi-sion-licensen blev indkøbt i begyndelsen af 2003 og blev taget i brug i august

2003. Hun mener, at det kostede mellem 1 og 1½ mio. kr. Ud over selve licensen købte

Tiltalte a.m.b.a. en vedligeholdelses/opgraderingslicens, som koster omkring 70.000 kr. om

året. Inkassokun-derne styres af et andet system end Navision.

Tilbuddet fra Delta Design vedrører kun indbetalinger til Tiltalte a.m.b.a. i form af beløb og

antal indbetalinger. Disse data ligger i forvejen i Navision. Tilbuddet vedrører således en rap-

port, der i Navision-systemet kan sammenholde nogle af de tabeller, som allerede er i sy-

stemet.   

Retsgrundlaget

I lovforslaget til revision af hvidvaskloven, lovforslag nr. 47 af 9. november 2005, er i de

almindelige bemærkninger, punkt 1, anført blandt andet, at:

”…



- 15 -

Den gældende lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge og
finansiering af terrorisme (hvidvaskloven) foreslås erstattet af en ny lov om forebyg-
gende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme.

Lovforslagets formål er at indføre skærpede krav til de forebyggende foranstaltninger
mod hvidvask og terrorfinansiering, der i dag fremgår af hvidvaskloven. Dette sker som
led i den fortsatte indsats med bekæmpelsen af hvidvask og terrorfinansiering.
…
Lovforslaget stiller på visse punkter skærpede krav til de regulerede virksomheder og
personers kendskab til deres kunder. Dette gælder navnlig kendskab til virksomhe-ders
fysiske ejerkreds med kontrollerende indflydelse samt øget opmærksomhed overfor de
såkaldte politisk udsatte personer. Samtidig undtager forslaget dog fra kravene til
kundekendskab i forhold til nærmere opregnede kunder og produkter. Lovforslagets
krav til kundekendskab anlægger således en mere risikobaseret til-gangsvinkel end den
gældende lov.
…
Med lovforslaget opfyldes dele af Danmarks forpligtelser efter direktivet om fore-
byggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af
penge og finansiering af terrorisme - det 3. hvidvaskdirektiv (herefter benævnt
»direktivet«). … I direktivet er indarbejdet store dele af de reviderede anbefalinger til
bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering, som Financial Action Task Force on
Money Laundering (FATF) har vedtaget i juni 2003. Direktivet ophæver de to fore-
gående hvidvaskdirektiver, der er gennemført i den gældende hvidvasklov. Derud-over
viderefører lovforslaget bestemmelser fra den gældende hvidvasklov, der gen-nemfører
dele af FATFs særlige anbefalinger til bekæmpelse af terrorfinansiering, der blev
vedtaget i forbindelse med terrorangrebene 11. september 2001.
…”

Efter hvidvasklovens § 12, stk. 5, har en virksomhed eller en person omfattet af hvidvask-

loven en overvågningspligt, hvis omfang i henhold til § 12, stk. 7 afhænger af, hvilken

risikoprofil virksomheden (eller personen) selv vurderer, at deres forretningsområde og

kunder har.  

I samme lovforslag er under de specielle bemærkninger til § 12 anført:

”…
Bestemmelsens stk. 7, der gennemfører direktivets artikel 8 (2), muliggør en anven-
delse af lempeligere krav til kundekendskabet end kravene i bestemmelsens stk. 1-5 ud
fra en risikovurdering. Anvendelse af lempeligere krav til kundekendskabet, må afgøres
konkret i forhold til risikoen for hvidvask og terrorfinansiering ved den en-kelte kunde
eller de produkter eller ydelser, der leveres til kunden.

Ved anvendelse af stk. 7, som en lempelse af kravene i stk. 1-5, skal virksomheden eller
personen kunne godtgøre overfor den pågældende myndighed, der fører tilsyn med
overholdelse af loven, at undersøgelsens mindre omfang i forhold til stk. 1-5 er
tilstrækkelig i forhold til risikoen for hvidvask og terrorfinansiering. Anvendelsen af
stk. 7 kan endvidere ikke medføre en fuldstændig undladelse af at opfylde kravene i stk.
1-5, jf. bemærkningerne til stk. 2.



- 16 -

Den lempeligere anvendelse af kravene i stk. 1-5 kan blandt andet bestå i en mere
lempelig kontrol af en kundes identitet, jf. stk. 2 og 3, ved eksempelvis blot at få op-
lysning om kundens CPR-nummer og sammenholde dette med CPR-registeret, eller ved
ikke at foretage en så intensiv løbende overvågning af kundeforholdet, jf. stk. 5.
…”

Efter hvidvasklovens § 25, stk. 1, har en virksomhed eller person omfattet af hvidvasklo-ven

en pligt til at udarbejde tilstrækkelige skriftlige interne regler for at forebygge og for-hindre

terrorfinansiering.   

I ovennævnte lovforslag til hvidvaskloven er under de specielle bemærkninger til § 25, stk. 1,

anført blandt andet:   

”…
Bestemmelsen præciserer de overordnede retningslinier for hvilke krav, der fra lov-
givers side stilles til opfyldelse af lovens formål. Der er ikke fundet behov for at ind-
føre en offentlig godkendelsesordning af virksomhedernes interne regler.
…
Stk. 1 gennemfører direktivets artikel 34 (1) og 35 (1), 1. og 2. del. Med henblik på at
forebygge og forhindre gennemførelse af transaktioner, der er knyttet til hvidvask af
penge og terrorfinansiering, pålægger forslaget virksomhederne at udfærdige interne
regler om betryggende kontrol- og kommunikationsprocedurer, herunder regler, der
sikrer, at kundens rette identitet kendes, hvorledes virksomhederne skal undersøge
mistænkelige transaktioner samt en procedure for underretning af politiet. De interne
regler kan også indeholde beskrivelse af hvilke kundetyper og/eller produkter, der anses
for at have lav risiko eller høj risiko, samt begrundelsen herfor. Kravet om skriftlighed
kan anses for opfyldt ved, at retningslinjerne lagres digitalt.

Det pålægges endvidere virksomhederne at udfærdige uddannelsesprogrammer, der
sikrer, at personalet, herunder også medlemmer af ledelsen, får den fornødne instruk-
tion til gennemførelse af betryggende kontrol- og underretningsforanstaltningerne.
Dette kan ske i form af regelmæssige interne instruktionsmøder eller som led i virk-
somhedens uddannelsesforløb. Formålet hermed er at give de ansatte bedre forud-
sætninger for at genkende aktiviteter, som kan være forbundet med hvidvask af pen-ge
og finansiering af terrorisme, og at de kan blive instrueret om, hvorledes de skal
forholde sig i sådanne tilfælde.

Det fremgår af stk. 1, at de skriftlige interne regler skal være tilstrækkelige. Hermed
forstås, at der for visse typer af virksomheder vil være tale om lavrisikokunder eller
lavrisikoprodukter, hvorfor kravene kan vurderes ud fra en risikobaseret synsvinkel.
Kravene til skriftlige interne regler vil også afhænge af virksomhedens størrelse.
…”

Efter hvidvasklovens § 37, stk. 1, kan en virksomhed eller en person omfattet af hvidvask-

loven straffes med bøde, hvis virksomheden (eller personen) ikke overholder nogle i be-



- 17 -

stemmelsen nærmere angivne forpligtelser. Endvidere kan en virksomhed eller person straffes

med bøde, hvis vedkommende ikke efterkommer et påbud fra Finanstilsynet, jf.

hvidvasklovens § 37, stk. 5.   

Lovforarbejderne til bestemmelsen indeholder ingen angivelse om bødeudmålingen eller

bødens niveau. Hvidvaskloven implementerer EU-direktiv 2005/60/EF om forebyggende

foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og

finansiering af terrorisme (3. hvidvaskdirektiv).

Af præamblen til direktivet fremgår følgende af punkt (41):

”Da det er vigtigt at bekæmpe hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, skal
medlemsstaterne i deres nationale lovgivning fastsætte effektive sanktioner, som står i
rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning, og som skal
iværksættes, hvis de nationale bestemmelser, der vedtages i henhold til det-te direktiv,
ikke efterkommes. Der bør eksistere sanktioner for både fysiske og juridi-ske personer.
Da juridiske personer ofte er involveret i komplekse transaktioner med henblik på
hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, bør sanktionerne også tilpasses
efter den virksomhed, der udøves af juridiske personer.”

Tilsvarende hedder det i straffebestemmelsen i direktivets artikel 39 (1):

”Medlemsstaterne sørger for, at fysiske og juridiske personer, der er omfattet af dette
direktiv, kan drages til ansvar for overtrædelse af de nationale bestemmelser, som
vedtages til gennemførelse af dette direktiv. Sanktionerne skal være effektive, for-
holdsmæssige og have afskrækkende virkning.”

Landsrettens afgørelse

Af de af byretten anførte grunde tiltræder landsretten, at Tiltalte a.m.b.a. er fundet skyldig

som sket. Landsretten bemærker herved vedrørende anklageskriftets forhold 2, at Tiltalte

a.m.b.a.s skriftlige interne regler om kundelegitimation i relation til kreditvurdering uden

tilstedeværelsen af yderligere skriftlige forretningsgange ikke er tilstrækkelige til at opfyl de

Tiltalte a.m.b.a.s forpli g-telse i henhold til hvidvasklovens § 25, stk. 1.   

Forarbejderne til hvidvaskloven indeholder - som ovenfor nævnt - ikke nogen angivelse om

bødeudmålingen eller bødens niveau. Af hvidvaskdirektivet, som ligger til grund for

hvidvaskloven, fremgår imidlertid, at medlemsstaterne i deres lovgivning bør fastsætte



- 18 -

effektive sanktioner, som står i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed, og som har

afskrækkende virkning.

På denne baggrund tiltræder landsretten, at bøden skal være følelig, og at der ved udmålin-

gen af bødens størrelse skal tages hensyn til den udgift, virksomheden har sparet ved ikke at

overholde lovgivningen.

Herefter tiltræder landsretten, at Tiltalte a.m.b.a.s samlede besparelse ud fra de foreliggende

oplys-ninger er opgjort til skønsmæssigt 1 mio. kr., og at bøden som udgangspunkt bør svare

til det dobbelte heraf. Landsretten finder imidlertid, at der i sagen foreligger sådanne omstæn-

digheder, at dette udgangspunkt skal fraviges i skærpende retning.

Landsretten har ved denne bedømmelse lagt vægt på, at Tiltalte a.m.b.a., således som det

efter be-visførelsen er lagt til grund ved afgørelsen af skyldspørgsmålet, bevidst ikke har

overholdt hvidvasklovens regler, ligesom virksomheden bevidst ikke har efterkommet

Finanstilsy-nets påbud. Den manglende overholdelse og efterkommelse er foregået over flere

år.

Som følge af det ovenfor anførte, og da der ikke som påberåbt af forsvareren har foreligget

formildende omstændigheder i sagen, findes bøden herefter at burde forhøjes til 2,5 mio. kr.

T h i  k e n d e s  f o r  r e t :

Byrettens dom stadfæstes med den ændring, at Tiltalte a.m.b.a. straffes med en bøde på 2,5

mio. kr.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.