Tiltale for legemsangreb under særdeles skærpende omstændigheder efter straffelovens § 246, § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1 (battered child syndrome)
Ret: Retten i Nykøbing Falster (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Liv og legeme;

RETTEN I NYKØBING F.

Udskrift af dombogen

D O M

afsagt den 15. november 2021

Rettens nr. 1-3645/2021
Politiets nr. 1900-73251-00024-21

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
CPR nr. 1

Der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift er modtaget den 13. august 2021.

Tiltalte er tiltalt for

Legemsangreb under særdeles skærpende omstændigheder efter 
straffelovens § 246, § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1,
ved i perioden fra den 12. marts 2021 til den 28. april 2021 på bopælen,
Adresse, i By, i flere tilfælde at have udøvet vold (battered child syndrome)
mod sin unavngivne datter (kaldet Forurettede), født Dato, idet tiltalte udsatte
hende for slag/anslag i hovedet og på kroppen, klemning om brystkassen og
bugen og hårdhændet behandling og/ eller ruskevold, hvorved Forurettede
pådrog sig brud på 5. -10. ribben, herunder brud af varierende alder, brud på
venstre underarmsknogle, afrivning af ledkapslen i højre lårben og venstre
underarm, blodansamling under den hårde hjernehinde med komponenter af
forskellig alder samt underhudsblødninger i panden, lænden, bugen til følge.

Påstande
Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om straf af fængsel.

Tiltalte har nægtet sig skyldig.

Forurettede v/ advokat Mai Wandrup har påstået, at tiltalte skal betale 22.995
kr. i erstatning.

Tiltalte har bestridt pligten til at betale erstatning, men ikke kravets opgørelse.

Sagens oplysninger

Std 75327



side 2

Der er afgivet forklaring af tiltalte og af vidnerne Vidne 1, Vidne 2, Vidne 3,
Vidne 4, vicestatsobducent Vidne 5 og Vidne 6.

Tiltalte har forklaret blandt andet, at han og Vidne 1 er forældre til Forurettede,
som blev født Dato. Han og Vidne 1 blev kærester 1. januar 2020. Han sad i
fængsel, da de blev kærester. Han flyttede ind hos Vidne 1, da han blev løsladt i
december 2020. Vidne 1 var gravid på det tidspunkt. Forurettede blev født ca.
en måned for tidligt. Han var med til fødslen. Forurettede vejede 2.600 gram,
da hun blev født. Det hele gik, som det skulle. Der var dog lidt problemer med
at få amningen i gang. De besluttede sammen, at Forurettede skulle have flaske.
De var på sygehuset en nat. De tog hjem om aftenen dagen efter. Vidne 1 ville
gerne hjem, så det bakkede han op om. Der var lidt delte meninger hos
personalet på sygehuset om, hvorvidt de skulle tage hjem.

Han havde ikke arbejde på det tidspunkt. Han og Vidne 1 var derfor begge
hjemme. De fordelte opgaverne mellem sig.

Forurettede sov i en vugge ved siden af tiltaltes og Vidne 1's seng.

Tiltalte kan godt lide at tatovere. Han tatoverede sine kammerater. Det kan tage
hele dage. Han tatovererede i kælderen i hjemmet.

Han og Vidne 1 aftalte, at når Vidne 1 havde taget sig af Forurettede en hel dag,
imens han tatoverede, så skulle han tage sig af Forurettede om natten.

Det var en stor omvæltning for ham at blive far. Han havde lige siddet i fængsel
i tre år, siden han var 19 år. Den tilværelse, som han havde før i tiden, var
meget kaotisk. Det er ikke en tilværelse, han ønsker for nogen. Han havde
været i rockermiljøet. Han er i exitprogram nu. Det har han været i fire år.

Det var ikke planlagt, at de skulle have et barn sammen. Men det føltes rigtigt.
Han blev ringet op i fængslet og fik at vide, at han skulle være far. Når han
tænker tilbage, så er han ked af, at han håndterede det, som han gjorde. Vidne 1
lærte ham dog, at man ikke kan forberede sig 100 % på det at blive forældre.
Og hun lærte ham, at man har ret til at være den forældre, som man er i stand til
at blive.

På et tidspunkt i midten af april 2021 var der problemer med Forurettede. Det
kan godt passe, at det var den 16. april 2021. Det var noget med
modermælkserstatningen. Hun spiste for meget. Hun var helt dvask og sov hele
tiden. Hun var ikke, som hun plejede at være. Tiltalte og Vidne 1 insisterede på,
at Forurettede skulle undersøges. Forurettede var også mere ked af det, end hun
plejede at være. Hun havde ondt i maven.



side 3

Når hun var ked af det, så håndterede han det, som alle andre fædre ville gøre.
Han tænkte listen igennem inde i hovedet. Havde hun fået mad nok, var hun
skiftet, var hun træt. I starten var det kun Vidne 1, der kunne trøste Forurettede.
Det er helt normalt, at det i starten kun er moderen, der kan det. Han blev ked
af det, når han ikke kunne trøste hende. Hans far sagde på et tidspunkt, at når
Forurettede blev større, så ville det være tiltalte, der var den bedste til mange
ting. Når Vidne 1 kunne trøste Forurettede, så tænkte han "Hvad fanden gør jeg
forkert, siden jeg ikke kan trøste hende".

På et tidspunkt begyndte der at danne sig et mønster. Forurettede begyndte at
sove og spise i faste rutiner. Det hjalp lidt.

Når Forurettede skreg og græd, så var det, fordi hun havde ondt i maven.

Ca. en uge før den 28. april 2021 var Vidne 1 udenfor for at ryge. Han var ved
at skifte Forurettede. Han skulle efterfølgende give hende en flaske. Alt var
godt. Han gik ud i gangen, som er lige ved siden af puslebordet. Han havde
Forurettede på armen. Pludselig faldt han. Han er engang blevet stukket i benet.
Det betyder, at han i dag går dårligt. Hans ben føles som, at det snurrer og sover
hele tiden. Måske var det på grund af benet, at han faldt. Han ved det ikke. I
faldet var hans fokus på, at Forurettede ikke skulle ramme gulvet. Han havde
fat om hendes overkrop. Han klemte nok til. Han huskede ikke, om Forurettede
havde ansigtet vendt imod ham. Han husker ikke, om Forurettede ramte gulvet.
Situationen er noget uklar for ham. Forurettede græd voldsomt. Vidne 1 kom
ind. De talte ikke om, hvad der var sket. Vidne 1 spurgte ikke, hvad der var
sket. Forurettede græd hele tiden på det tidspunkt. Det var i den periode, hvor
hun græd meget, fordi hun havde ondt i maven. Det er den største fejltagelse,
han har begået i hele sit liv, at han ikke sagde til Vidne 1, hvad der var sket.
Han tror, at grunden til at han ikke sagde noget var, at han var bange for, hvad
Vidne 1 nu ville tænke om ham. Der gik ikke så lang tid, så holdt Forurettede
op med at græde igen. Han slog det hen.

Han tænkte, om der var sket noget med Forurettede. Det gør forældre vel.
Forurettede havde ingen mærker eller andet, der kunne indikere, at hun var
kommet til skade. Han sagde ikke til nogen, at han var faldet med Forurettede.

Da han skiftede hende igen, tjekkede han, om der var kommet mærker på
hendes brystkasse. Det var der ikke.

Sundhedsplejersken kom en gang om ugen. Hun kom få dage efter, at han var
faldet med Forurettede.

Vidne 1 så på et tidspunkt nogle blålige streger på Forurettede. Vidne 1 tog
billeder af mærkerne og viste dem til tiltalte. Kort efter havde de besøg af
sundhedsplejersken. Hun så mærkerne og sagde, at det ikke var blå mærker.

En dag, hvor Vidne 1 holdt Forurettede, kunne hun mærke, at der var noget der



side 4

gav sig i Forurettedes brystkasse.

Den 28. april 2021 var sundhedsplejersken der om formiddagen sammen med
en terapeut, der var med, fordi Forurettede var for tidligt født. Forurettede sov,
imens sundhedsplejersken var der. Han huskede ikke, om Forurettede blev
afklædt, da sundhedsplejersken var der. Senere skulle Vidne 1 ud og handle
sammen med sin mor. Forurettede sov. Han sad ved spisebordet og kiggede på
sin telefon. Han skulle i gang med at male på et maleri, som han havde stående.
Forurettede vågnede efter ca. 20 minutter. Han ville skifte hende og give hende
en flaske. Puslebordet er stort, så der stod forskellige ting ved siden af
puslepuden. Det var ting, som skulle bruges, når Forurettede skulle skiftes. Han
var dog løbet tør for vådservietter på puslebordet, så han skulle bukke sig ned
for at tage en ny pakke nederst til højre for puslebordet. Han satte Forurettede
op ude ved kanten af puslebordet. Han havde sin arm bag hende for at støtte
hendes hoved med sin hånd. Idet han bukkede sig ned, røg Forurettede forover
og ud over puslebordet. Hun ramte hans ben, som var tæt op ad kommoden.
Han huskede ikke, om hun ramte gulvet, men han mente ikke, at hun nåede helt
ned på gulvet, før han fik fat på hende igen. Hans fokus var på at få fat i hende,
så hun ikke skulle ramme gulvet. Han ved ikke, hvor på Forurettede han fik fat,
da han greb ud efter hende.

Han har tænkt meget over det. Han er kommet frem til, at det ikke var
Forurettedes skyld, at hun røg ned fra puslebordet. Hun spjættede ikke. Det må
have været hans fejl.

Forurettede blev meget, meget ked af det. Hun græd på en måde, som han
aldrig havde hørt før. Han kunne mærke, at hendes brystkasse gav sig på en
underlig måde, når hun trak vejret. Det gav ligesom en kliklyd i brystkassen,
når hun trak vejret Han havde mærket det før, men havde ikke sagt det til Vidne
1 eller nogen andre.

Kliklyden havde han også hørt efter den første gang, han tabte hende.

Han og Vidne 1 talte om, hvad det kunne være. Vidne 1 havde også bemærket
det.

Han er meget lidt stolt over det, der skete i den periode. Han har lavet meget
lort i sit liv. Det, der skete de to gange, at han tabte Forurettede, er en af de ting,
som han fortryder allermest. Han kommer aldrig til at tilgive sig selv for, at han
ikke sagde det til nogen. Han ved ikke, hvorfor han ikke ringede til lægen
første gang.

Da Forurettede var holdt op med at græde, ringede han til Vidne 1. Han ville
sige til Vidne 1, hvad der var sket. Han var bange for, at der var sket noget
alvorligt med Forurettede. Men da han hørte Vidne 1's stemme i røret, gik han i
baglås. Han sagde bare til Vidne 1, at han var bange for, at der var noget galt
med Forurettedes brystkasse, og at han ville tage til lægen med det samme. Han



side 5

tog selv derover med Forurettede. Hans mor kom til stede lidt senere. Lægen
sagde, at der ikke var noget galt. Men tiltalte vidste jo, at der var sket noget, så
han insisterede på, at der var noget galt, og at Forurettede skulle undersøges.

Han blev henvist til Nykøbing Falster Sygehus med Forurettede. Han samlede
Vidne 1 op på vejen derhen. Lægerne scannede Forurettede og undersøgte
hende. Han ved ikke, om de scannede hendes hoved. De blev ved med at
spørge, hvad der var sket, og om Forurettede var blevet tabt. Vidne 1 blev også
ved med at spørge, hvad der var sket. Han svarede ikke.

De blev kørt med Forurettede til Herlev Sygehus. På Herlev Sygehus har de en
afdeling, der er specialiseret i vold mod børn. Tanken om, at han kunne blive
anmeldt for vold mod Forurettede, strejfede ham slet ikke. De fik nu at vide, at
der var nogle gamle brud på Forurettedes knogler. Efter flere scanninger og
undersøgelser blev han og Vidne 1 anholdt.

Der kom nogle civilklædte betjente ind på afdelingen på Herlev Sygehus.
Tiltalte og Vidne 1 blev skilt ad. En dame fra kommunen spurgte ham, hvad
han ville sige til, hvis Forurettede blev tvangsfjernet. Tiltalte sagde: "Hvad
fanden tror du selv". Betjenten, som var kommet til stede, beroligede tiltalte.
Han blev taget med til politistationen. Han blev afhørt. Han sagde ikke noget
om, at han havde tabt Forurettede, under den første afhøring. Ca. tre timer efter
bad han om at blive afhørt igen. Det hele begyndte at brænde rundt om ham.
Han kunne mærke, at det hele var noget lort. Vidne 1 var også blevet anholdt.
Vidne 1 var uskyldig og anede ikke noget om, at han havde tabt Forurettede.
Han kunne ikke holde tanken ud om, at Vidne 1 var anholdt. Han tænkte, at nu
var det kørt så langt ud, at han ikke kunne holde det ud mere. Han fortalte
derfor det hele til betjenten. Han fortalte alt det, som han lige har sagt her i
retten.

Han og Vidne 1 tog en fælles beslutning om, at de ikke skulle være kærester
længere, da han blev fængslet. Han vil gøre alt i verden for Vidne 1 og
Forurettede. Han vil ikke byde dem, at de skal være en del af alt det lort, som
han står i nu. Han går ud fra, at alt hvad Vidne 1 gør, gør hun for Forurettedes
skyld. Han tror, at Vidne 1 bebrejder ham det, som er sket med Forurettede.
Hvem ville ikke gøre det. Vidne 1 har ikke besøgt ham i fængslet. Han har
talt med Vidne 1 i telefon en eller to gange efter, at han blev fængslet. Det
var samtaler, hvor der var en betjent, der lyttede med.
Han har haft overvåget samvær med Forurettede en time en gang om måneden,
imens han har siddet varetægtsfængslet. Det har foregået i familiehuset i
Nykøbing Falster.

Hans temperament er væsentligt bedre nu, end det tidligere har været. Han har
gennemgået to kurser i anger management.



side 6

Han ved ikke, hvor Forurettedes brud på lårben og ledkapsel stammer fra. Det
kan være i forbindelse med de to gange, hvor han tabte hende.

Han har en gang taget hårdt fat i Forurettedes ben i en situation, hvor han skulle
skifte hende. Det var for nemmere at kunne få bleen på hende. Han tog ikke så
hårdt fat, at det ville kunne give brud på knoglerne.

Han har aldrig taget hårdt fat i hendes arme.

Han blev i foråret 2021 blev løsladt efter afsoning af en dom. Han havde talt
med forskellige tatovører rundt omkring om, at han gerne ville i lære som
tatovør. Det er dog svært at få sådan en læreplads. Han var på besøg hos en
tatovør i Næstved. De ville gerne tage ham i lære, men han nåede dog ikke at få
endeligt svar fra dem, da han i mellemtiden blev anholdt i forbindelse med
denne sag. Da han sad i fængslet, fik han af en anden at vide, at
tatovørforretningen havde sendt et brev til ham om, at han kunne starte i lære
den 1. maj 2021. Men da han ikke havde svaret, kunne han ikke starte der
alligevel.

Han har været i exitprogram i flere år nu. Han har skåret alle dem fra, som ikke
var gode for ham.

Han og Vidne 1 tog en fælles beslutning om, at de ikke længere skulle være
kærester. Han elsker Vidne 1 over alt på jorden. Hvis han kunne vælge, så var
han og Vidne 1 stadig kærester. Men han vil ikke have, at der sker Vidne 1 og
Forurettede noget. Vidne 1 gør ham til den bedste udgave af sig selv.

Det hele er hans skyld. Han føler sig skyldig over, at han ikke sagde noget til
nogen, når han nu godt vidste, hvad der var sket med Forurettede. Han føler sig
flov over, at han tabte Forurettede. Han føler sig som en dårlig far.

Han har ikke længere følelse i vristen, anklen og halvdelen af lægmusklen,
efter et knivoverfald. Han kan ikke dreje i vristen og anklen, uden at han skal
dreje hele benet. Inden Vidne 1 fødte Forurettede, var det så slemt, at han end
ikke kunne rejse sig fra sofaen. Han kan ikke løbe. Han kan ikke altid styre sin
ankel og fod. Han har smerter fra foden og op ad benet. Hvis der ligger en sten
på vejen, eller hvis der er en dørkarm, som han snubler over, så falder han. Han
falder meget tungt.

Puslebordet var så bredt, at der ved siden af puslepuden var plads til
vådservietter, en lampe, bleer, vat og andet, som skulle bruges ved bleskift. Den
dag Forurettede røg ned af puslebordet, var der ikke flere vådservietter på
pladsen ved siden af puslepuden. Han holdt Forurettede med sin underarm, så
han havde hånden i hendes nakke. Da han bukkede sig ned for at række ud efter
en ny pakke vådservietter på nederste hylde i den kurv, som stod ved siden af
puslebordet, var hans arm for kort, så Forurettede vippede ligesom



side 7

fremad og fik overbalance, så hun røg ud over kanten af puslebordet. Han var
nede på hug, så hans knæ stødte op ad puslebordet. Det er derfor, at han ved, at
Forurettede ramte hans ben, da hun røg ned.

Foreholdt fil 1, side 157 (foto af puslebordet) har tiltalte forklaret, at det er de
vådservietter, man kan se på nederste hylde, som han rakte ud efter. Blespanden
plejede at stå til højre for puslebordet.

Lægen bor ca. 50 meter væk fra, hvor tiltalte og Vidne 1 boede. Han ringede til
lægen og sagde, at det drejede sig om hans datter. Lægen sagde, at han bare
skulle komme med hende med det samme. Han pakkede Forurettede sammen
og lagde hende i liften. Han gik hen til lægen med hende.

Vidne 1 har som vidne forklaret blandt andet, at hun er mor til Forurettede. Hun
og tiltalte var kærester i halvandet år fra 1. januar 2020 og frem til denne sag
startede.

Forurettede blev født en måned for tidligt. Fødslen gik, som den skulle. De tog
hjem dagen efter fødslen, fordi vidnet gerne ville hjem.

Hun blev gravid, imens tiltalte afsonede en dom. Det var ikke planlagt, at hun
skulle blive gravid. Tiltalte blev glad, da hun fortalte ham det, men han var
bekymret for, om han kunne forsørge barnet, og om han kunne finde ud af at
være far.

Der var ingen problemer med Forurettede i starten. Amningen fungerede dog
ikke, så hun fik flaske.

Vidnet ved ikke, om Forurettede var mere ked af det end andre børn.
Forurettede græd meget. Vidnet tænkte, at det var, fordi hun havde ondt i
maven. Hun talte med sin mor om det. Moderen foreslog forskellige ting, som
de kunne prøve for at afhjælpe det. Vidnet og tiltalte talte lidt om det. De talte
om, hvorfor Forurettede græd så meget.

Om dagen, når tiltalte tatoverede, så passede vidnet selv Forurettede. Tiltalte
passede hende så om natten. Vidnet var alene med Forurettede, når tiltalte
tatoverede om dagen. Tiltalte var alene med Forurettede, når vidnet var ude for
at handle.

Det var vidnet, der trøstede, når Forurettede græd. Få gange kunne tiltalte trøste
Forurettede. Tiltalte blev ked af det, når han ikke kunne trøste Forurettede.
Vidnet kunne se det på ham. Han blev ikke sur eller vred, når han ikke kunne
trøste hende. Han blev bare ked af det.

Vidnet bemærkede, at Forurettede havde nogle blå streger forskellige steder på
kroppen. Det kunne være på underarmen eller i blekanten. Vidnet var ikke klar
over, hvad det var. Hun troede, at Forurettede måske fejlede noget. Vidnet



side 8

huskede ikke, hvor lang tid der gik fra fødslen, og til hun første gang så sådan
et mærke. Hun og tiltalte talte om det. De undrede sig begge over det. De
nævnte det for sundhedsplejersken. Sundhedsplejersken sagde ikke noget til
det.

Vidnet huskede ikke, om der havde været nogen episoder, hvor tiltalte havde
været alene med Forurettede, og Forurettede så var blevet meget ked af det.
Hun huskede ikke noget om en episode, hvor hun havde været ude for at ryge,
og Forurettede så var blevet meget ked af det.

Vidnet havde ikke bemærket noget særligt ved Forurettedes brystkasse. Det
var først dagen før, at de kom på sygehuset med Forurettede, at hun
bemærkede en lyd fra Forurettedes brystkasse. Det var ikke noget, der virkede
til at genere Forurettede.

Den 28. april 2021 skulle hun i byen med sin mor. Tiltalte ringede til hende.
Han ringede måske tyve minutter efter, at hun var taget afsted. Han sagde, at
der var noget galt med Forurettede. Han sagde, at han ikke kunne røre ved
hende, uden at hun græd. Vidnets mor sagde, at tiltalte skulle tage til lægen
med Forurettede.

Tiltalte ringede, da han havde været ved lægen. Han samlede vidnet op, og de
kørte til sygehuset. Hun ved ikke, om de talte om, hvad der var sket, imens de
var på vej til sygehuset.

Da de kom til sygehuset, og Forurettede blev undersøgt, fik de at vide, at der
var flere brud på Forurettedes knogler. Vidnet blev ked af det. Tiltalte virkede
uforstående over det. Hun ved ikke, om hun og tiltalte talte om det ude på
sygehuset.

Forurettede skulle på Herlev Sygehus til yderligere undersøgelser. Tiltalte kørte
med i ambulancen. Vidnet kørte bagefter sammen med sin far. Hun bliver
dårlig over sådan noget med ambulancer og sygehuse, så hun kunne ikke køre
med i ambulancen.

Da de fik at vide, at der også var gamle brud på Forurettedes knogler, blev
vidnet ked af det igen. De fik også at vide, at der var blødninger i hjernen på
Forurettede. Hun huskede ikke, om hun og tiltalte talte om, hvad der kunne
være sket.

Vidnet har ikke udsat Forurettede for vold. Hun tror ikke på, at tiltalte har udsat
Forurettede for vold. Vidnet ved ikke, hvad der kan være sket med Forurettede.

Da hun blev anholdt på sygehuset, gik hun i chok.

Hun har ikke talt med sin mor om det. Hun har talt med sin veninde, Vidne 4,



side 9

om, hvad der kunne være sket med Forurettede. Vidne 4 fortalte, at barnet
kunne få skader, hvis det blev tabt.

Foreholdt fil 1, side 398 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 3. april 2021)
har vidnet forklaret, at hun søgte på ”marmorering” , fordi sundhedsplejersken
havde sagt, at Forurettede havde meget marmorering.

Foreholdt fil 1, side 401 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 7. april 2021)
har vidnet forklaret, at hun søgte på ”røde pletter på huden” , fordi hun ville
finde ud af, hvad der kunne være galt med Forurettede. Hun måtte jo fejle
noget.

Foreholdt fil 1, side 403 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 7. april 2021)
har vidnet forklaret, at hun søgte på ”røde plamager på huden” , fordi hun ledte
efter en forklaring på Forurettedes mærker.

Foreholdt fil 1, side 414 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 14. april
2021) har vidnet forklaret, at hun søgte på "mistillid til sin mand", fordi hun
havde mistanke om, at han så andre kvinder. Der var en pige, som han skulle
tatovere på ballen. Det havde vidnet svært ved at håndtere.

Foreholdt fil 1, side 415 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 14. april
2021) har vidnet forklaret, at hun søgte på "baby blå mærker", fordi hun ville
finde ud af, hvorfor Forurettede havde streger på kroppen.

Foreholdt fil 1, side 416 - 431 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 14.
april 2021) har vidnet forklaret, at hun søgte på "blå mærker spædbarn"for at
finde ud af, hvorfor Forurettede havde de blå streger på kroppen. Det var for at
finde en forklaring på, hvad der kunne være galt med Forurettede.

Foreholdt fil 1, side 442 - 443 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 28.
april 2021) har vidnet forklaret, at hun søgte på "børn der nemt brækker
knogler", fordi de på sygehuset havde sagt, at Forurettede havde brækket flere
knogler. Hun ville finde ud af, hvad det var, Forurettede fejlede.

Foreholdt fil 1, side 447 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 28. april
2021) har vidnet forklaret, at hun søgte på "hvad gør kommunen når de får en
underretning", fordi hun tænkte, at det kunne være, at det ville ske.

Foreholdt fil 1, side 456 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 14. april
2021) har vidnet forklaret, at hun ikke husker, om hun har læst en artikel om et
barn, der havde skader.

Foreholdt fil 1, side 459 (googlesøgning fra Vidne 1's telefon den 14. april
2021) har vidnet forklaret, at hun ikke husker at have læst artiklen.

Hun tog billeder af de skader, som Forurettede havde. Det var meningen, at



side 10

hun ville vise billederne til sundhedsplejersken.

Foreholdt fil 1, side 559 (foto af Forurettede) har vidnet forklaret, at hun ikke
har set de anførte skader på Forurettede.

Foreholdt fil 1, side 563 (foto af Forurettedes ben) har vidnet forklaret, at hun
ikke havde bemærket mærker på Forurettedes ben.

Foreholdt fil 1, side 592 (foto af Forurettedes ansigt) har vidnet forklaret, at
hun ikke har set de påståede mærker.

Da de var på sygehuset med Forurettede, havde hun ingen mistanke om, at
Forurettede kunne være udsat for vold. Hun ved ikke, om hun har talt med
tiltalte om sagen, efter at de havde været på sygehuset. I starten, da tiltalte var
blevet varetægtsfængslet, talte de sammen et par gange i telefon. Hun ved ikke,
om de talte om, hvad der var sket.

Vidnet ved ikke, om der var noget, der indikerede, at tiltalte ikke vidste, hvad
der var sket med Forurettede.

Foreholdt fil 1, side 57, 2. sidste afsnit (afhøringsrapport af 17. juni 2021) har
vidnet forklaret, at det godt kan passe, at hun har sagt sådan til politiet. Hun
husker ikke i dag, om hun har hørt Forurettede græde meget højt, når hun har
været ude for at ryge.

Foreholdt fil 1, side 58, 1. afsnit (afhøringsrapport af 17. juni 2021) har vidnet
forklaret, at det godt kan passe, at hun har forklaret sådan til politiet. Hun
plejede altid lige at kigge ind ad vinduet, hvis hun kunne høre Forurettede
græde, når hun var udenfor.

Hun har aldrig oplevet tiltalte være voldsom i sin måde at være sammen med
Forurettede på.

Tiltalte har et dårligt ben. Det betyder, at han somme tider pludseligt får ondt i
benet.

Hun og tiltalte er ikke længere kærester. Hun bebrejder ham, at hun har mistet                                           
sin datter. Det gør hun på baggrund af de ting, som tiltalte selv har fortalt.                                       

Forurettede bor nu hos en plejefamilie. Hun har samvær med Forurettede en gang                                         
om ugen. Forurettede har det godt og er alderssvarende.

Puslebordet er indrettet, så der ved siden af bordet står en kurv, hvor bleerne                                       
 ligger øverst. Der lå også vådservietter i kurven.

Hun har ikke opholdt sig i lejligheden efter den 28. april 2021. Hun har ikke
flyttet rundt på ting i lejligheden efter den 28. april 2021. Hun har måske været
der for at hente nogle ting en enkelt gang.



side 11

Hun ved ikke, hvor ofte sundhedsplejersken kom i hjemmet. Hun kom der ofte.
Forurettede fik hver gang taget alt tøjet af. Sundhedsplejersken sagde, at
Forurettede var, som hun skulle være.

Hun ved ikke, hvorfor hun har søgt på præcis de samme ting på google flere
gange i træk. Måske var det, fordi hun i første omgang ikke fandt noget, som
hun kunne bruge til noget. Så søgte hun igen. Hun bruger google meget.

Foreholdt fil 1, side 154 (foto af puslebordet) har vidnet forklaret, at der plejede
at ligge vådservietter og bleer på bordet ved siden af puslepuden. Når vidnet
skulle skifte Forurettede, så lagde hun Forurettede på puslepuden og lagde en
hånd på hendes mave, imens hun fandt de ting, som hun skulle bruge til at
skifte hende med. Da Forurettede var seks uger gammel, kunne hun ikke vende
sig rundt.

Vidne 2 har som vidne forklaret blandt andet, at hun er sundhedsplejerske og
kom i hjemmet hos tiltalte og Vidne 1. Hun kom første
gang i hjemmet den 1. marts 2021. Jordemoderen havde bedt om, at
sundhedsplejersken skulle være særligt opmærksom i tiltaltes og Vidne 1's
tilfælde, fordi tiltalte lige var blevet løsladt fra afsoning af en fængselsstraf. Det
er normal procedure.

Vidnet besøgte familien igen, da Forurettede var blevet født. Hun besøgte dem
den 16. marts 2021. Ved det besøg var der intet at bemærke. Det var en sød og
kærlig familie, som tog sig godt af Forurettede.

Hun kom i hjemmet igen den 19. marts 2021. Der var ikke noget, der gav
anledning til bekymring.

Hun var også på besøg i hjemmet den 8. april 2021. Både Vidne 1 og tiltalte var
til stede.

Sidste gang, hvor vidnet var i hjemmet, var den 28. april 2021.
Ergoterapeuten var med, fordi Forurettede var født for tidligt. Vidnet kom kl.
11.00 og kørte igen kl. 12.30. Ergoterapeuten kørte kl. 12.00. Vidnet lagde
Forurettede på puslebordet. Forurettede blev helt afklædt. Forurettede havde to
røde mærker på brystkassen. Det havde hun haft fra fødslen. Det var
jordbærmærker. Der var øjenkontakt til Forurettede. Der var den kontakt, som
man kunne forvente til et barn i den alder. Hvis vidnet havde bemærket mærker
eller andet, så ville hun have skrevet det ned i sin journal.

Tiltalte og Vidne 1 havde ikke talt med vidnet om nogen former for mærker på
Forurettede. Vidnet ville have skrevet det ned, hvis det havde været tilfældet.

Foreholdt fil 1, side 154 (foto af pusleplads) har vidnet forklaret, at det var



side 12

sådan, at puslebordet så ud, når hun kom i hjemmet. Hun huskede ikke, om der
sædvanligvis stod noget på bordet ved siden af puslepuden. Hun har ikke været
med til at skifte Forurettede.

Vidnet har ikke talt med tiltalte eller Vidne 1 efter den 28. april 2021.

Tiltalte var god til at håndtere Forurettede. Både tiltalte og Vidne 1 virkede som
gode og rolige forældre. Vidnet er dog kun på besøg en time ad gangen. I sådan
en time kan man som forældre sagtens vise det forældrebillede som man
ønsker, uden at det nødvendigvis er sådan, virkeligheden ser ud.

Vidne 3 har som vidne forklaret blandt andet, at hun er Vidne 1's mor. Hun og
Vidne 1 har et godt forhold. De taler sammen næsten hver dag. De bor ikke
langt fra hinanden. Da Forurettede blev født, kom vidnet hos Vidne 1 og tiltalte
4-5 gange om ugen. Hun har kendt tiltalte siden december 2020, da han blev
løsladt fra fængslet og flyttede ind hos Vidne 1. Når tiltalte var hjemme hos
Vidne 1 på weekend fra fængslet, så hun ham der. Hun kender ham ikke særlig
godt. Hun har ikke noget udestående med ham.

Forurettede var meget lille. Hun blev født for tidligt. I starten var hun meget
nem og sov meget. Det ændrede sig dog, som tiden gik. Forurettede begyndte
at skrige meget. De fleste gange vidnet var hos Vidne 1 og tiltalte, sov
Forurettede dog. Når Vidne 1 og tiltalte var på besøg hos vidnet med
Forurettede, så var Forurettede rolig og skreg ikke.

Vidnet og Vidne 1 talte om, at det kunne være, at Forurettede havde kolik.
Vidne 1 var bekymret for, om Forurettede fejlede noget.

Vidnet har ikke talt med tiltalte om, hvorfor Forurettede skreg så meget.

Vidnet havde indtryk af, at tiltalte og Vidne 1 var gode til at deles om
opgaverne med Forurettede.

Vidnet har været med til at skifte og pusle Forurettede. Hun har set nogle
bittesmå mærker på Forurettedes ankel og den ene underarm. Hun har set
mærkerne flere gange. Hun sagde til Vidne 1, at Vidne 1 skulle tage billeder af
mærkerne og vise dem til sundhedsplejersken.

Den 28. april 2021 kom vidnet hjem til tiltalte og Vidne 1 kl. 14.30. Hun og
Vidne 1 skulle ud og handle. Tiltalte virkede lidt mut eller deprimeret. Vidnet
sagde til Vidne 1, at tiltalte virkede deprimeret. Vidne 1 slog det hen og sagde,
at det havde hun ikke bemærket. Det var første gang, at vidnet havde kunnet
aflæse tiltalte. Han var ellers som en lukket bog.

En halv time efter, at vidnet og Vidne 1 var kørt, ringede tiltalte. Han sagde, at
Forurettede skreg helt vildt, og at han ikke kunne røre ved hende, uden at hun
skreg endnu mere. Vidnet sagde, at han skulle køre på lægehuset med



side 13

Forurettede. Vidnet og Vidne 1 talte ikke om, hvad der mon var sket.

Tiltalte ringede til Vidne 1 igen, da han var på vej til sygehuset med
Forurettede. Vidnet tog hjem. Vidne 1 tog med på sygehuset. Vidne 1 ringede
senere til vidnet. Hun sagde, at Forurettede havde brud på det ene ribben. Det
var et chok. De talte ikke om, hvordan bruddet var opstået.

Efterfølgende fik vidnet at vide, at der var flere brud på Forurettedes knogler.

Vidnet har først i retten ved grundlovsforhøret hørt tiltaltes forklaring på, hvad
der var sket med Forurettede. Hun var ikke klar over, at han havde tabt hende.
Hun forstår ikke, hvorfor han ikke havde sagt det med det samme, når det var
sket.

Vidne 1 betror sig ikke til vidnet, hvis hun har problemer, eller hvis der var
problemer i hendes forhold til tiltalte.

Vidnet har talt med tiltaltes forældre og søster om denne sag. De var slet ikke
klar over, at Forurettede havde skreget så meget.

Vidne 4 har som vidne forklaret blandt andet, at hun er Vidne 1's veninde. De
har kendt hinanden, siden de var 13 år. De har i perioder set hinanden mere end
i andre perioder. Efter at de begge har fået barn, har de ikke set hinanden så
meget, som de plejede. Når de har været sammen, efter de har fået børn, så har
de talt meget om børn.

Hun kender tiltalte en smule. Hun kender ham gennem hans søster, som hun er
ven med.

Vidnet har besøgt tiltalte og Vidne 1. Hun har været i hjemmet to eller tre
gange, efter at de fik Forurettede.

Vidne 1 syntes, at det var hårdt at være blevet mor. Vidne 1 talte om, at
Forurettede var ked af det om natten. I starten tænkte vidnet ikke, at der var
noget galt med Forurettede. Men som tiden gik, blev vidnet bekymret for, om
Vidne 1 kunne klare opgaven som mor, fordi Forurettede havde nogle
maveproblemer og græd meget. Vidne 1 havde det meget svært med, at hun
ikke fik sin søvn om natten. Vidnet tænkte, om Vidne 1 måske havde en
fødselsdepression.

Vidnet opfattede det som om, at Vidne 1 og tiltalte havde et fint forhold. Hun
talte ikke med Vidne 1 om det.

Tiltalte har aldrig været voldelig eller sur på vidnet. Hun ved fra venner og
bekendte, at han har været voldelig før i tiden. Hun har aldrig set ham
opfarende eller voldelig overfor Vidne 1 eller Forurettede. Hun har aldrig set
mærker eller andre skader på Forurettede.



side 14

Vidnet kørte en dag tiltalte, Vidne 1 og Forurettede på sygehuset. Forurettede
havde ondt i maven. Det var noget tid før den 28. april 2021.

Forurettede var en fin lille pige. Hun kiggede dog meget opad, så det var svært
at få øjenkontakt med hende. Men ellers bemærkede vidnet ikke noget
usædvanligt ved Forurettede.

Vidnet og Vidne 1 har talt om vold mod børn. Det var i forbindelse med et
opslag på Facebook, hvor en mor havde tabt sit barn. Vidne 1 var bange for, at
tiltalte skulle tabe Forurettede, fordi hans ben somme tider svigtede ham. De
har ikke talt om ruskevold mod børn.

Foreholdt fil 1, side 133, 4. afsnit (afhøringsrapport af 28. juni 2021) har vidnet
forklaret, at det må være misforstået af betjenten. Hun har ikke en veninde, der
har rusket sin søn. Det var noget, som hun havde fra en artikel på nettet.

Foreholdt fil 1, side 133, 8. afsnit (afhøringsrapport af 28. juni 2021) har vidnet
forklaret, at hun aldrig havde troet, at der ville ske noget med Forurettede. Hun
tror på det bedste i folk.

Vidnet har talt med sin mor om, at hun var bekymret for Forurettede. Det var i
forbindelse med, at Vidne 1 havde ringet og sagt, at Forurettede havde været
meget ked af det.

Foreholdt fil 1, side 134, 7. afsnit (afhøringsrapport af 28. juni 2021) har vidnet
forklaret, at det er rigtigt, at hun har forklaret sådan til politiet.

Vidnet og Vidne 1 så ikke hinanden så meget på det tidspunkt. De havde begge
små børn, og der var ikke meget overskud.

Vidnet havde indtryk af, at Vidne 1's og tiltaltes forhold var fint. Selvfølgelig
kan der opstå knas i forholdet, når man får børn, men hun opfattede det ikke
som om, at der var noget usædvanligt i forholdet.

Statsobducent Vidne 5 har som vidne forklaret blandt andet, at hun arbejder
som statsobducent på Retsmedicinsk Institut. Statsobducenten er den faglige
ansvarlige for Retsmedicinsk Institut. Hun er uddannet læge og speciallæge i
retsmedicin og har arbejdet i faget i over 25 år. Hun har arbejdet som
statsobducent siden 2017.

De erklæringer, som vidnet har lavet, har hun lavet på baggrund af de
undersøgelser af Forurettede, som hendes kollegaer har foretaget.

Barnet havde en del ribbensbrud på venstre side og et enkelt brud på højre side.
Der var ved nogle af bruddene tegn på callusdannelse, som er opheling



side 15

af knoglerne. Når et knoglebrud opheles, så dannes der en hård skorpe hen over
bruddet. Ved andre af bruddene var der ikke samme tegn på opheling, hvilket
må indikere, at bruddene er sket ved mindst to adskilte episoder. Bruddene
indikerede også, at der må have været påført en vis kraft på ribbenene. Der er
mere elasticitet i bløde knogler, som små børn har. Det har derfor krævet en vis
kraft at påføre brud på ribbenene.

Foreholdt fil 1, side 178 (skitser med markering af brud på knogler) har vidnet
forklaret, at bruddene sad tæt på rygsøjlen i venstre side. Et enkelt brud sad på
højre side. Hvis barnet er blevet klemt rundt om overkroppen, så vil brud på
ribben typisk opstå der, hvor fingrene på den hånd, der holder om barnet,
sidder. Det vil typisk være på ryggen. Vidnet kunne ikke helt præcist
tidsangive, hvor gamle bruddene var. Callusdannelse på et brud vil dog typisk
opstå ca. 10 til 14 dage efter, at bruddet er sket. I denne sag kan vidnet ikke
sige noget om, hvor store bruddene på ribbenene var.

Blå mærker opstår ved stump vold, som er stød eller slag mod huden. Et blåt
mærke er en blødning i underhuden. De blå mærker på barnets bug havde en
farve, der indikerede, at de var højest et til to døgn gamle.

Foreholdt fil 1, side 179 (skitse med markering af blå mærker) har vidnet
forklaret, at de blå mærker var grupperede og sad tæt på hinanden. Det kunne
indikere, at det var mærker fra fingre, der havde klemt på huden.

Hjernen ligger inde i kraniet. Hjernen er først omkranset af den bløde
hjernehinde. Derefter kommer den hårde hjernehinde. Når der er blødninger
under den hårde hjernehinde, så vil det typisk være, fordi der har været opstået
overrivning af nogle af de kar, som forsyner hjernen med blod. Blødningen vil
typisk lægge sig mellem de to hjernehinder.

Grunden til, at det i denne sag er konkluderet, at blødningerne i hjernen er
opstået ved slag eller anslag mod kraniet, er, at blødningerne sad samlet i den
ene side af hjernen. Ved ruskevold vil blødningen oftest være spredt ud i hele
hjernen, og der vil oftest være tegn på blødning i øjenbaggrunden. Blødningen
dækkede hele den venstre siden af storhjernen. Det vil sige, at den gik fra
panden hen over issen og ned i nakken.

Et enkelt kraftigt ryst med hovedet ville ikke kunne forårsage den slags
blødning, som barnet havde. Hvis der er tale om ruskevold, så skal der flere end
et rusk frem og tilbage til, for at hjernen vil begynde at køre i en anden rytme,
end hovedet gør, og på den måde blive slået mod kraniet. Det mærke, som
barnet havde i panden, er opstået ved slag eller anslag. Vidnet kan ikke med
sikkerhed sige, om det var det slag, der havde været årsag til blødningen i
hjernen.

Overrivningen af ledkapslen ved låret og venstre underarm ses hos små børn,
der har været udsat for vold ved træk eller riv. Bruddene kan også opstå ved



side 16

kraftig ruskevold. Man behøver derfor ikke have haft fat i ben eller arm, for at
den slags skade kan opstå.

Hvis et barn tabes, så vil det kunne få underhudsblødninger, der hvor det
rammer, når det lander. Hvis barnet ikke når at ramme noget, fordi det gribes,
inden det lander, så vil der typisk ikke opstå skader. Hvis barnet gribes, så kan
der forekomme blå mærker, der hvor man har taget fat, når man har grebet
barnet, hvis man har taget hårdt fat. Brud på ribben vil ikke opstå ved tab af
barn. Hvis bruddene skulle opstå, når barnet blev grebet, så vil der være klemt
uforholdsmæssigt hårdt om barnet.

"Battered child syndrome" er en lægelig betegnelse for, at et barn har været
udsat for vold.

Barnet er blevet undersøgt for, om der kunne være nogen former for
sygdomme, herunder blødningsforstyrrelser og stofskiftesygdomme, som
kunne være årsag til blødningen i hjernen. Det var der ikke i dette tilfælde.

Der er ikke noget, der tyder på, at der har været flere end to episoder, der har
været årsag til knoglebrud og blødninger i hjernen. Det kan dog ikke
udelukkes, at der har været flere hændelser.

Der skal et forholdsvis kraftigt traume til, for at en blødning i hjernen på en
baby vil opstå. Man kan tabe et barn fra en halv meter og op til en meters
højde, uden at den slags blødning i hjernen, som ses i denne sag, vil opstå. Der
skal derfor et kraftigt slag eller anslag til, for at blødningen af den art vil kunne
opstå.

Man kan ikke på nuværende tidspunkt sige noget om eventuelle varige mén.
Man kan ikke sige noget om, om der kommer varige mén på ribbenene, men
det er vurderet, at det næppe vil være tilfældet.

I forhold til blødningen i hjernen, er det for tidligt at sige noget om, om der vil
komme varige men. Der kan over tid opstå rigtig mange komplikationer, både
motorisk og indlæringsmæssigt. Det er et lille barn, som skal igennem mange
udviklinger i hjernen endnu. Lægefagligt kan man ikke på nuværende tidspunkt
sige noget om, om barnet vil få mén af blødningen i hjernen, fordi det stadig er
så tidligt i barnets liv. Den risiko for varige mén, som der er, kan hænge
sammen med størrelsen på blødningen i hjernen.

Blødningens størrelse siger ikke nødvendigvis noget om, hvor hårdt anslaget
mod hovedet har været. I denne sag har vidnet ikke nogen forudsætninger for
ud fra blødningens størrelse at kunne udtale sig om, hvor hårdt anslaget har
været.

Når noget "taler for", så hænger det sammen med, at vidnet og kollegaerne ikke
har set handlingen ske. Derfor kan de ikke med sikkerhed sige, hvad der



side 17

er sket, men de kan på de skader, som barnet har, give et bud på forskellige
årsager til skadernes opståen.

Når man kigger efter blødninger ved øjnene og i nethinderne, så gør man det
for at finde ud af, om barnet har været udsat for ruskevold. Blødninger på
nethinden eller i øjenbaggrunden vil understrege eller underbygge, at barnet har
været udsat for ruskevold. Selvom der ikke er blødninger ved øjnene, så kan det
alligevel ikke udelukkes, at barnet har været udsat for ruskevold.

Ruskevold vil typiske give en blødning i hjernen, som er spredt over hele
hjernen.

I denne sag vil det være usandsynligt, at barnet er blevet tabt og grebet ud efter,
når man ser på de skader, som barnet har. Det vil kræve, at man har tabt barnet
to gange, og at man begge gange har grebet barnet og taget om det på en
uforholdsmæssigt hård måde.

Der er flere skadestyper på barnet. Bruddene og blødningerne kan være
opstået ved salg eller anslag, fast greb om brystkassen eller eventuelt
ruskevold.
Foreholdt fil 2, side 6, 4. afsnit (Retsmedicinsk Institut - Personundersøgelse
supplerende den 25. oktober 2021 - Forurettede) har vidnet forklaret, at
tidsangivelsen skal regnes fra det tidspunkt, hvor scanningerne af barnet er
foretaget, altså fra den 29. april 2021.

Det vil være usandsynligt, at ribbensbruddene skulle være opstået under
fødslen af barnet, uden at man ville have opdaget det ved fødslen.

Der kan godt opstå blødninger i hjernen under fødslen. Det vil dog typisk være
inde i hjernen og ikke en blødning, der sidder udenpå hjernen, som det er
tilfældet i denne sag.

En blødning mellem hjernehinderne oftest opstår ved et traume, eller hvis der
har været en bristning af en pulsåre.

Der er altid et vist faremoment ved at få en blødning i hjernen. Hvis det er en
meget alvorlig blødning, så vil man tømme hjernen for blødningen. Det har
man ikke gjort i denne sag.

Barnet kan have været i livsfare.

Vidne 6 har som vidne forklaret blandt andet, at hun er Forurettedes plejemor.
Hun kendte ikke tiltalte og Vidne 1, inden hun blev plejemor for Forurettede.
Den 29. april 2021 fik hun besked om, at hun skulle have Forurettede i pleje. Et
par dage efter skulle hun møde op på sygehuset, hvor Forurettede var indlagt.
Hun fik Forurettede hjem til sig den 6. maj 2021.



side 18

Forurettede var stadig indlagt på sygehuset i en åben indlæggelse, så
Forurettede skulle ind til yderligere undersøgelser et par dage efter.

Det var meningen, at Forurettede skulle indlægges til observation igen i
oktober 2021. Den tid blev dog aflyst og er nu rykket til den 16. december
2021. Forurettede skal ikke scannes ved den indlæggelse. Men det kan være, at
der bliver taget en beslutning herom ved undersøgelsen.

Da vidnet fik Forurettede hjem, græd Forurettede meget. Det gjorde hun de
første par uger. Hun virkede meget smerteforpint. Vidnet fik Panodil med hjem
fra sygehuset, som hun skulle give Forurettede hver fjerde time.

Vidnet har haft mange små børn i pleje.

Forurettede er sensitiv, men hvis hun er i sine faste rammer og er sammen med
vidnet og vidnets mand, så kan Forurettede det, som hun skal kunne i forhold
til sin alder.

Vidnet er med, når tiltalte og Vidne 1 har samvær med Forurettede. Det har gået
godt. Vidnet har indtryk af, at tiltalte håndterer Forurettede fint. Han virker
omsorgsfuld overfor Forurettede, som smiler til tiltalte. Forurettede kan have
lidt svært ved at falde til ro efter samvær med forældrene.

-o0o-

Retsmedicinsk Institut har den 29. april 2021 udarbejdet personundersøgelse af
Forurettede. Det fremgår heraf blandt andet:

"På begæring af Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi, har instituttet
ved undertegnede Læge den 29-04-2021 kl. 16:00 foretaget undersøgelse
af Unavngiven pige. CPR nr. 2.

Der forelå ingen politirapport på undersøgelsestidspunktet, men af det af
politiet mundtligt oplyste fremgik, at undersøgte muligt havde været
udsat for vold, og politiet ønskede en undersøgelse for tegn herpå.

Der er efterfølgende indsendt følgende dokumenter i sagen:
Journaludskrifter fra sundhedsplejerske og egen læge samt
journalmateriale fra Nykøbing Falster Sygehus og Herlev Hospital.

Den retsmedicinske undersøgelse foregik på Børneafdelingen, Herlev
Hospital. Til stede ved undersøgelsen var Overlæge, Retsmedicinsk
Institut, sygeplejerske Person 1, Børneafdelingen, Herlev Hospital samt
Person 2 og



side 19

Person 3, begge fra Guldborgsund Socialforvaltning.

Person 2 oplyste forud for undersøgelsen, at der var givet mundtligt
samtykke til undersøgelsen fra undersøgtes mor. Undersøgtes forældre
var ikke til stede ved selve undersøgelsen, idet de forud for denne var
blevet sigtet af politiet. Forældrene kunne derfor ikke informeres om
undersøgelsens formål og om, at de vanlige regler for lægers
tavshedspligt ikke var gældende, og at der i undersøgelsesforløbet
eventuelt ville blive optaget fotos.

Om hændelsesforløbet oplyste politiet mundtligt forud for undersøgelsen,
at undersøgtes far om eftermiddagen den 28-04-2021 havde rettet
henvendelse til egen læge, idet undersøgte lavede en mærkelig lyd, når
hun trak vejret. Egen læge havde henvist til Børneafdelingen, Nykøbing
Falster Sygehus, hvor man havde påvist flere ribbensbrud på et
røntgenbillede af brystkassen. Undersøgte var derfor blevet overflyttet til
Herlev Hospital.

Af journaludskrifter fra sundhedsplejerske samt hospitalsjournalmateriale
fra Nykøbing Falster Sygehus og Herlev Hospital fremgår, at undersøgte
var født vaginalt den Dato, fire uger før termin. Graviditet og fødsel i
øvrigt havde været normal. Undersøgte blev efterfølgende set af en
sundhedsplejerske den 16-03-21, den 19-03-21 og den 08-04-21, hvor
hun blev vurderet sund og rask.

Den 16-04-21 blev undersøgte af egen læge henvist til Børneafdelingen,
Nykøbing Falster Sygehus, grundet sløvhed. Man fandt ved
undersøgelsen ingen abnorme fund og konkluderede, at sløvheden
skyldtes overspisning.

Den 28-04-21 blev undersøgte igen set af sundhedsplejersken i
forbindelse med hjemmebesøg. Undersøgte var sovende under det meste
af besøget, men fremstod i øvrigt upåfaldende. I forbindelse med vejning
var undersøgte afklædt, og man bemærkede herved ingen "synlige blå
mærker". Senere samme dag henvendte undersøgtes far sig til egen læge,
da undersøgtes brystkasse "føltes mærkelig''. Egen læge indlagde
undersøgte akut på Børneafdelingen, Nykøbing Falster Sygehus, hvor
man foretog røntgenfotografering af brystkassen. Undersøgelsen viste
brud på flere ribben. Undersøgte blev grundet mistanke om mulig påført
vold overflyttet til specialistafdeling på Herlev Hospital. Ved
lægeundersøgelsen på Herlev Hospital fandtes undersøgte sovende, men
grædende og tydelig smerteforpint ved bevægelse og håndtering. Der sås
i alt tre "blå mærker" på huden lokaliseret



side 20

henholdsvis i højre side af panden, på venstre side af bugen og på
ydersiden af venstre sædebalde. I mundhulen fandtes "små størknede
blødninger"svarende til det øvre læbebånd. Undersøgtes forældre oplyste,
at undersøgte ikke var blevet tabt og at de ikke vidste, hvordan skaderne
kunne være opstået fraset at de havde bemærket, at undersøgte nogle
gange var kommet til at rive sig ved læbebåndet.

Den 29-04-2021 blev der foretaget CT-skanning af hovedet. Herved
fandtes flere mindre blodansamlinger under den hårde hjernehinde
lokaliseret over venstre pande- og nakkelap, og med mulig
blodudtrædning mellem de bløde hjernehinder over venstre nakkelap
samt en mulig blødning ud i selve hjernevævet i venstre pandelap. Der
påvistes ingen kraniebrud.

Den 29-04-2021 blev der ligeledes foretaget undersøgelse af
øjenbaggrunden. Herved fandtes normale forhold og ingen blødninger i
nethinderne.

Den 03-05-2021 udførtes røntgenundersøgelse af skelettet,
såkaldt helkropsrøntgen. Der påvistes følger efter tidligere brud af højre
7. ribben og venstre 5. og 6. ribben med tegn på heling
med såkaldt callusdannelse. Desuden fandtes muligt
nytilkomment brud af venstre 6. ribben lokaliseret i det begyndende
ophelede ældre brud samme sted. Derudover fandtes brud af nyere dato af
venstre 7.- 10. ribben, disse brud var uden såkaldt callusdannelse og
således uden tegn på heling. Samtlige ribbenbrud var lokaliseret bagtil tæt
ved rygsøjlen. Sammenholdt med den tidligere udførte
røntgenundersøgelse af brystkassen på Nykøbing Falster Sygehus den 28-
04-2021 påvistes ingen nytilkomne brud.

Ved røntgenundersøgelse af skelettet i øvrigt sås tegn på følger
efter ældre brud på skaftet (midt på diafysen) af venstre
underarmsknogle (spolebenet). Endvidere fandtes afrivning af ledkapslen
på henholdsvis den øvre del af højre lårbensknogle og den nedre del af
venstre underarmsknogle (spolebenet), såkaldt CML læsioner.

Den 05-05-2021 blev der foretaget MR-skanning af hjernen og af
rygsøjlen. Sammenholdt med den tidligere udførte CT-skanning fra den
29-04-2021 påvistes blodansamling under den hårde hjernehinde med
komponenter af forskellig alder lokaliseret over venstre storhjernehalvdel
(pande-, isse og nakkelap). Desuden
sås følger efter tidligere blodudtrædning mellem de bløde
hjernehinder over venstre pande-og isselap. Der fandtes ingen
blodansamlinger i selve hjernevævet eller i hjernens



side 21

hulrumssystem. Der påvistes ingen knoglebrud og rygsøjlen var
upåfaldende.

Den 11-05-2021 blev udført metabolisk screening for
emzymdefekten Glutaryl-CoA dehydrogenase. Denne fandtes normal.

Undersøgelsen viste:
En efter det oplyste 6 uger gammel pige med aldersvarende udseende,
normal legemsbygning og god ernæringstilstand. Der blev ikke foretaget
opmåling af hovedomfang eller længde, og der blev ikke målt kropsvægt,
men denne var ved indlæggelsen blevet målt til 4300 gram, hvilket er
normalt for alderen. Undersøgte var sovende det meste af undersøgelsen
og svær at vække. Det var ikke muligt at opnå øjenkontakt. Undersøgte
blev flere gange let urolig, men kunne beroliges med sukkervand.

Undersøgte reagerede skønsvist naturligt ved berøring og bevægede alle
fire lemmer frit med skønsvist normal muskelkraft. Undersøgte kunne
kortvarigt ligge i bugleje, men kunne ikke løfte hovedet frit fra
underlaget. Der kunne ikke mærkes løshed af brystkassen eller skurren
fra ribbenene i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgte fremstod
muligt smertepåvirket ved forsigtigt dybt tryk langs muskulaturen på
rygraden samt på brystkassen, men ikke ved forsigtigt tryk på begge anne
og ben.

Der fandtes ingen punktformede blodudtrædninger i
øjenlågshuden, i ansigtshuden i øvrigt, i huden bag ørerne eller i
mundslimhinden. Øjnenes bindehinder og trommehinderne kunne ikke
undersøges.

Det øvre og nedre læbebånd var intakte. Det øvre læbebånd var fortykket,
men uden indkærvninger eller slimhindebristninger.

Af tegn på vold påvistes:

1. I mundhulen, på indersiden af venstre kind, en rødlig, skarpt afgrænset
slimhindeafskrabning, der målte skønsvist 0,5 x 0,5 cm.

2. På højre side af næsen, en aflang, overfladisk, rødlig, ikke
skorpedækket hudafskrabning, der målte 0,3 x 0, 1 cm.

3. I højre side af panden, en rund, uskarpt afgrænset, blåviolet til brunlig
underhudsblødning, der målte 1,5 cm i diameter.

4. På venstre side af bugen, lige under nederste ribbenskant, en



side 22

aflang, skråt forløbende, brunlige, uskarpt afgrænset
underhudsblødning, der målte 0,8 x 0,5 cm.

5. På venstre side af bugen, i et område målende 2 x 2 cm, tre
uregelmæssigt formede, uskarpt afgrænsede, brunlige
underhudsblødninger, der målte fra 0,3 cm i diameter til 0,4 x 0,3 cm.

6. På venstre side af lænden og øverst på venstre sædebalde, en
tilnærmelsesvis trekantet, længdegående, uskarpt afgrænset, blåviolet til
brunlig underhudsblødning, der målte 4,5 x 3 cm.

Af tegn på sygdom påvistes på venstre side af brystkassen og bugen to
røde, skarpt afgrænsede, let over hudens niveau hævede karsvulster,
såkaldte jordbærmærker, med en diameter på l og 0,5 cm.

Der var ingen særlige kendetegn.

KONKLUSION:
Ved undersøgelsen den 29-04-2021 kl. 16:00 af unavngiven pige, CPR nr.
2 fandtes en efter det oplyste 6 uger gammel pige med alderssvarende
udseende, normal legemsbygning og god ernæringstilstand. Undersøgte
var sovende under det meste af undersøgelsen og svær at vække. Det
var vanskeligt at opnå øjenkontakt. Det skønnedes, at
bevidsthedsniveauet var nedsat i forhold til hvad der er normalt for
alderen. Hun fremstod muligt smertepåvirket ved forsigtigt tryk på
brystkassen.

Der fandtes ingen punktformede blodudtrædninger i
øjenlågshuden eller andetsteds.

Det øvre og nedre læbebånd var intakte.

Af tegn på vold påvistes en slimhindeafskrabning på indersiden af venstre
kind (1), en hudafskrabning på næsen (2) samt underhudsblødninger i
panden (3), på bugen (4,5) og på lænd/ sædebalde (6). Læsion 1 og 2 var
friske, de øvrige læsioner knapt friske. Af det fremsendte
hospitalsjournalmateriale fra Herlev Hospital og Nykøbing Falster
Sygehus fremgik, at undersøgte blev akut indlagt på mistanke om
ribbensbrud den 28-04-2021. Ved røntgenundersøgelser foretaget den 28-
04-2021 og den 03-05-2021 påvistes et muligt friskt brud af venstre 6.
ribben samt brud af nyere dato af venstre 7.-10. ribben. Derudover
fandtes følger efter tidligere brud på højre 7. ribben og venstre 5. og 6.
ribben samt desuden på skaftet af venstre underarmsknogle



side 23

(spolebenet). Samtlige ribbensbrud var lokaliseret bagtil ved rygsøjlen.
Endvidere fandtes afrivning af ledkapslen på henholdsvis den øvre del af
højre lårbensknogle og den nedre del af venstre underarmsknogle
(spolebenet), såkaldt CML læsioner.

Ved yderligere billeddiagnostiske undersøgelser (CT-og MR-skanning af
hjernen) påvistes blodansamling under den hårde hjernehinde med
komponenter af forskellig alder lokaliseret over venstre storhjernehalvdel.
En nærmere aldersvurdering af blødningskomponenterne under den hårde
hjernehinde er ikke angivet i de foreliggende skanningsbeskrivelser.

Ved undersøgelse af øjenbaggrunden den 29-04-2021 fandtes ingen
blødninger i nethinderne.

Samlet set må det på det foreliggende konkluderes. at de påviste læsioner
er følger af moderat til svær stump vold, hvor type, antal og lokalisation
taler for, at det kan dreje sig om påført vold
- battered child syndrome.

De ved den udvendige undersøgelse påviste underhudsblødninger i højre
side af panden (3) og på venstre lænd/sædebalde (6) kan være opstået ved
slag eller anslag. Underhudsblødningerne på bugen (4,5) var grupperede
og tætstillede og kan muligt være opstået ved fast greb om bugen. Om
opståelsesmåden for slimhindeafskrabning på indersiden af venstre kind
(I) og hudafskrabningen på næsen (2) kan intet sikkert siges.

Den påviste blodansamling under den hårde hjernehinde må antages at
være opstået ved slag eller anslag, om end følger efter ruskevold ikke kan
udelukkes.

Ribbensbruddenes lokalisation bagtil ved rygsøjlen taler for en
opståelsesmekanisme ved klemning om brystkassen.

Afrivningerne af ledkapslen på henholdsvis den øvre del af højre
lårbensknogle og den nedre del af venstre underarmsknogle (spolebenet).
såkaldt CML læsioner, er en læsion type som, hos ikkemobile spædbørn,
hyppigt ses efter vold påført af anden person, typisk ved vrid under træk.

Billeddiagnostisk er midtskaftsbruddet på venstre
underarmsknogle, formentlig grundet opheling, ikke typebestemt, hvorfor
en mulig opståelsesmekanismen ikke kan angives nærmere. De påviste
læsioner, såvel blodansamlingerne i hovedet som knoglebruddene, var af
varierende alder, hvilket indikerer, at de er opstået ved flere, tidsadskilte,
episoder.



side 24

For yderligere præcisering af antallet af episoder kræves nøjere
tidsfastsættelse af de påviste blodansamlinger i hjernen og de påviste
knoglebrud. Med politiets accept vil instituttet foranstalte
en revurdering af det samlede billeddiagnostiske materiale
(røntgen, CT og MR) af specialist på området.

Af det hidtidige fremsendte materiale fremgår, at den seneste
undersøgelse foretaget, som led i udredningen af undersøgte i
hospitalsregi, er udført den 11-05-2021. Instituttet har ikke modtaget
yderligere materiale i sagen siden. Der udestår fortsat svar på
undersøgelse for blødningsforstyrrelse, hvorfor denne erklæringens
konklusion er med forbehold for dette resultat.

Det anbefales, at ovennævnte undersøgelse for
blødningsforstyrrelser indhentes og fremsendes til Retsmedicinsk Institut.
Instituttet vil fremsende supplerende erklæring så snart resultaterne af de
manglende undersøgelser (undersøgelse for blødningsforstyrrelse og
revurdering af det billeddiagnostiske materiale) foreligger.

Efter aftale med Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi blev der ikke
foretaget sporsikring eller udtaget yderligere materiale i forbindelse med
undersøgelsen.
..."

Af en supplerende personundersøgelse vedrørende Forurettede af 25. oktober
2021 fra Retsmedicinsk Institut fremgår blandt andet:

"Ved udstedelse af den retsmedicinske erklæring 05.01.287.21 den 09-07-
2021 forelå ikke svar på alle planlagte og udførte undersøgelser.

Der resterede resultaterne af følgende undersøgelser:

• Undersøgelse for blødningsforstyrrelse
• Revurdering af det billeddiagnostiske materiale

Sidstnævnte revurdering var nødvendiggjort af, at der ved gennemgangen
af hospitalsjournalen i forbindelse med den oprindelige
personundersøgelse, fandtes, at de ved CT-, MR- og røntgenundersøgelse
påviste læsioner var af varierende alder, hvilket indikerede, at de er
opstået ved flere, tidsadskilte, episoder.

En yderligere præcisering af antallet af episoder fordrede en



side 25

nøjere tidsfastsættelse af de påviste blodansamlinger i hovedet og de
påviste knoglebrud, hvorfor Instituttet -efter anmodning fra Sydsjællands
og Lolland-Falsters Politi -fik foranstaltet en revurdering af det samlede
billeddiagnostiske materiale (røntgen, CT og MR) af specialist på
området.

Af eftersendte journalmateriale fra Herlev Hospital fremgår, at der i
perioden den 11-10-2021 til den 13-10-2021 blev foretaget revurdering
af tidligere billeddiagnostiske undersøgelser (foretaget i perioden den
28-04-2021 til den 11-05-2021).

Aldersvurdering af knoglebrud
Der fandtes tegn på brud af nyere dato svarende venstre 7.-10. ribben på
billedmateriale fra den 03-05-2021, og ingen nytilkomne ribbensbrud
sammenholdt med røntgenundersøgelse i et plan foretaget på Nykøbing
Falster Sygehus den 28-04-2021. Der fandtes et muligt frisk brud gennem
et begyndende ophelet brud på venstre 6. ribben, men da dette sås på en
såkaldt skråoptagelse af ribbenene, kan det ikke vurderes, om det var til
stede den 28-04-2021.

På billedmateriale fra den 03-05-2021 sås desuden tegn på
såkaldt CML læsion (afrivning af ledkapslen), af nyere dato, på den øvre
del af højre lårbensknogle og på den nedre del af venstre
underarmsknogle (spolebenet).

Derudover fandtes følger efter brud af ældre dato med tegn på heling med
såkaldt callusdannelse svarende til venstre 5.-6. ribben og højre 7. ribben
samt midt på venstre underarmsknogle (spolebenet). Sidstnævnte brud
kunne ikke typebestemmes.

Der fandtes ikke tegn på nytilkomne brud fra den 03-05-2021 til
kontrol røntgenundersøgelse af totalskelet, såkaldt
helkropsrøntgen, foretaget den 11-05-2021.

Tegn på heling med såkaldt callusdannelse viser sig efter cirka 10-14
dage.

Aldersvurdering af blodansamlingerne i hovedet
Jævnfør tidligere fremsendt personundersøgelseserklæring 05.01.287.21,
påvistes ved MR-skanning af hjernen den 05-05-2021, sammenholdt med
den tidligere udførte CT-skanning fra den 29-04-2021, blodansamling
under den hårde hjernehinde med komponenter af forskellig alder
lokaliseret over venstre storhjernehalvdel (pande-, isse- og nakkelap).
Desuden sås følger efter tidligere blodudtrædning mellem de bløde
hjernehinder over venstre pande- og isselap.



side 26

Ved revurderingen af ovennævnte billedmateriale blev foretaget
aldersvurdering af de ovenfor beskrevne blodansamlinger og
blodudtrædninger i hovedet.

Den venstresidige blodansamling under den hårde hjernehinde vurderedes
at have komponenter af fra over en måned til under en uge gamle.

De øvrige læsioner vurderedes at være over en måned gamle.

Undersøgelse for blødningsforstyrrelse
Af eftersendte journalmateriale fra Herlev Hospital, modtaget den 28-10-
2021, fremgår i notat fra den 02-06-2021, at samtlige foretaget
blodprøver fandtes uden tegn på underliggende sygdom. Således påvistes
normal Faktor VIII og IX og
fibrinogen, Faktor XIII samt Leukocyt Glutaryl-CoA-
dehydrogenase.

KONKLUSION:
I forlængelse af den tidligere fremsendte
personundersøgelseserklæring 05.01.287.21 må det fastholdes, at de
påviste læsioner er følger af moderat til svær stump vold, hvor type, antal
og lokalisation taler for, at det kan dreje sig om påført vold - battered
child syndrome.

Ved de supplerende undersøgelser med blodprøver påvistes
normale forhold, og således ingen sygdomsbetinget årsag, som kan
forklare de påviste blodansamlinger i hjernen.

Revurderingen af det billeddiagnostiske materiale bekræftede at
de påviste læsioner, såvel blodansamlingerne i hovedet som
knoglebruddene, var af varierende alder, hvilket indikerede, at de er
opstået ved flere, tidsadskilte, episoder.

Angående aldersvurdering af de påviste knoglebrud fandtes tegn på
minimum en episode cirka 10-14 dage forud for den 28-04-2021, og tegn
på minimum en episode tæt på perioden den 28-04-2021 til den 03-05-
2021. Ud fra de foreliggende røntgenundersøgelser var det ikke muligt at
foretage yderligere aldersvurdering af bruddene.

Angående aldersvurdering af den påviste blodansamling i hovedet fandtes
denne at have komponenter af varierende alder; fra en uge til over en
måned gamle. De kan således være opstået ved to tidsadskilte hændelser,
om end reblødning i en eksisterende blodansamling under den hårde
hjernehinde kan forekomme -enten spontant eller i forbindelse med nyt,
mindre traume.



side 27

Samlet set må det således konkluderes, at der i forhold til de påviste
knoglebrud har været mindst to tidsadskilte hændelser, og i forhold til de
påviste blodansamlinger i hovedet har været mindst en, og muligt to,
tidsadskilte episoder.
..."

Retsmedicinsk Institut har den 27. oktober 2021 besvaret Sydsjællands og
Lolland-Falsters Politis spørgsmål til personundersøgelser af 29. april 2021 og
25. oktober 2021. Det fremgår heraf blandt andet:

"2.
Anklagemyndigheden forespørger til méngraden vedr.
undersøgte. Der anmodes om udtalelse/erklæring vedr. méngrad.

Svar 2:
Det må snarest antages, at de påviste læsioner, hvad angår
knoglebruddene samt de ved den udvendige undersøgelse påviste
voldstegn, næppe vil medføre betydelige mén.

Det forholder sig anderledes med de påviste læsioner i hovedet, idet de
påviste blodansamlinger og blodudtrædninger ikke kan udelukkes at
efterlade undersøgte med mén. Det er på nuværende tidspunkt ikke
muligt at udtale sig sikkert om omfanget af mén.
..."

Personlige oplysninger
Tiltalte er tidligere straffet blandt andet

ved Retten i Nykøbing Falsters dom af 7. september 2016, efter straffelovens
§ 245, stk. 1, fængsel i 4 måneder. Anket.

ved Østre Landsrets ankedom af 1. februar 2017, efter straffelovens § 244 og
§ 245, stk. 1, fængsel i 4 måneder.

ved Retten i Nykøbing Falsters dom af 28. februar 2017, efter straffelovens §
244 og lov om euforiserende stoffer § 3, stk. 1, jf. § 1, stk. 3 og § 2, stk.
4, jf. bekendtgørelse om euforiserende stoffer § 27, jf. § 2 og § 3, jf. bilag
1, liste A, nr. 1 og liste B, nr. 43, jf. til dels straffelovens § 89, fængsel i
60 dage, løsladt den 5. juli 2017 mod en prøvetid på 2 år, reststraf 91
dage.

ved Østre Landsrets ankedom af 14. februar 2019, efter straffelovens § 192 a,
stk. 1, nr. 1, jf. våbenlovens § 2, stk. 1, jf. § 1, stk. 1, nr. 1 og nr. 3, jf.
straffelovens § 81a, stk. 1 og færdselslovens § 117, stk. 1, nr. 1, jf. § 54,
stk. 1, nr. 2 (dagældende § 54, stk. 1, 1. pkt.), jf. til dels



side 28

straffelovens § 89, fængsel i 4 år og 8 måneder, fællesstraf med reststraf
på 91 dage ved prøveløsladelse den 5. juli 2017, løsladt den 21. december
2020 mod en prøvetid på 3 år, reststraf 589 dage.

Tiltalte har om sine personlige forhold forklaret, at han har været i exitprogram
i lidt over tre år. Det giver ham en ekstra mulighed for støtte, hvis livet går i
den gale retning. Han mener selv, at han er ude af de dårlige relationer. Han
færdes ikke i bandemiljøet. Han vil gerne i lære som tatovør. Han vil gerne
udnytte sine kreative evner. Han er tidligere straffet for grov vold. Det var et
værtshusslagsmål, da han var 17 eller 18 år gammel. Han er siden også dømt
for vold i en situation, hvor der var en person, der gerne ville slås med ham.
Den dom, som han fik på 4 år og 8 måneders fængsel, angik opbevaring af en
pistol i bandemiljøet.

Tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 29. april 2021.

Rettens begrundelse og afgørelse
Skyldsspørgsmålet
Der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:

”Kendelse:

Alle nævninge og dommere udtaler:
Af retsmedicinsk personundersøgelse af 29. april 2021 fremgår blandt
andet, at Forurettede født Dato af tegn på vold havde knapt friske
underhudsblødninger på panden, bugen, lænd/sædebalde, muligt friskt
brud af venstre 6. ribben samt brud af nyere dato af venstre 7.-10. ribben,
samt følger efter tidligere brud på højre 7. ribben og venstre 5. og 6.
ribben, og på skaftet af venstre underarmsknogle, afrivning af ledkapslen
på henholdsvis den øvre del af højre lårbensknogle og den nedre del af
venstre underarmsknogle, samt blodansamling under den hårde
hjernehinde med komponenter af forskellige alder lokaliseret over venstre
storhjernehalvdel.

Det fremgår endvidere af konklusionen i undersøgelsen, at de påviste
læsioner er følger af moderat til svær stump vold, hvor type, antal og
lokalisation taler for, at det kan dreje sig om påført vold – battered child
syndrome. Underhudsblødninger i panden og på lænd/sædebalde kan
være opstået ved slag eller anslag, mens underhudsblødningerne på bugen
var grupperede og tæt-stillede og kan muligt være opstået ved fast greb
om bugen. Blodansamlingerne under den hårde hjernehinde må antages at
være opstået ved slag eller anslag, om end følger efter ruskevold ikke kan
udelukkes. Ribbensbruddenes lokalisation bagtil ved rygsøjlen taler for
en opståelsesmekanisme ved klemning om brystkassen. Afrivningerne af
ledkapslen er en læsionstype som,



side 29

hos ikkemobile spædbørn, hyppigt ses efter vold påført af anden person,
typisk ved vrid under træk. Opståelsesmekanismen ved bruddet på
venstre underarmsknogle kan ikke angives nærmere.

Af konklusionen i supplerende retsmedicinsk personundersøgelse af 25.
oktober 2021 fremgår blandt andet, at det fastholdes, at de påviste
læsioner er følger af moderat til svær stump vold, hvor type, antal og
lokalisation taler for, at det kan dreje sig om påført vold – battered child
syndrome. Vedrørende aldersvurderingen af de påviste knoglebrud
fandtes tegn på minimum én episode 10-14 dage forud for den 28. april
2021, og tegn på minimum én episode tæt på perioden den 28. april 2021
til den 3. maj 2021. Vedrørende aldersvurderingen af den påviste
blodansamling i hovedet fandtes denne at have komponenter af
varierende alder, fra en uge til over en måned gamle, således at de kan
være opstået ved to tidsadskilte hændelser, om end reblødning i en
eksisterende blodansamling under den hårde hjernehinde kan forekomme
– enten spontant eller i forbindelse med nyt, mindre traume, og at ingen
sygdomsbetinget årsag kan forklare de påviste blodansamlinger i hjernen.
Samlet set blev det konkluderet, at der i forhold til de påviste knogle-brud
har været mindst to tidsadskilte hændelser, og i forhold til de påviste
blodansamlinger i hovedet har været mindst én, og muligt to, tidsadskilte
episoder.

Retsmedicinsk Institut har i forbindelse med besvarelse af spørgsmål fra
politiet vedrørende méngrad den 27. oktober 2021 blandet andet svaret, at
knoglebrud og de ved den udvendige undersøgelse påviste voldstegn,
næppe vil medføre betydelige mén, men at de påviste blodansamlinger og
blodudtrædninger i hovedet ikke kan udelukkes at efterlade undersøgte
med mén, men at det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at udtale sig
sikkert om omfanget.

Det er på denne baggrund bevist, at Forurettede blev påført de i
anklageskriftet anførte skader, at knoglebruddene blev påført ved mindst
to tidsadskilte hændelser minimum ca. 10-14 dage forud for den 28. april
2021 og omkring den 28. april 2021 til den 3. maj 2021, og at
blodansamlingerne i hovedet har været én og muligt to tidsadskilte
perioder, og var en uge til en måned gamle.

Tiltalte har frem til anden afhøring af politiet om aftenen den 28. april
2021 nægtet at have kendskab til, hvordan skaderne på Forurettede er
opstået, uanset at han flere gange direkte blev adspurgt, også om han
havde tabt hende eller lignende. Under den anden afhøring, i
grundlovsforhøret og under hovedforhandlingen har tiltalte forklaret om
to episoder, 



side 30

henholdsvis den 28. april og ca. 1 uge forinden, hvor han var alene med
Forurettede og tabte hende. I forbindelse med den første episode faldt han
- måske på grund af sin skade i benet - og tabte Forurettede på vej ud af
spisestuen efter at have skiftet hende på puslebordet. Han greb fat i
hendes overkrop og klemte nok til, men han husker ikke, hvordan
Forurettede vendte, og om hun ramte gulvet med hovedet. Forurettede
græd meget voldsomt, og der kom efterfølgende kliklyde fra hendes
brystkasse. Den 28. april 2021 tabte han Forurettede i forbindelse med, at
han satte hende på kanten af puslebordet, mens han støttede hendes hoved
med sin hånd, hvorefter hun faldt forover og ned fra puslebordet, da han
rakte ned efter nogle vådservietter i en trådkurv til højre for puslebordet.
Forurettede ramte hans knæ i faldet. Han greb hende, men han husker
ikke, hvordan hun vendte, og om hun ramte gulvet med hovedet.
Forurettede græd på en måde, som han aldrig havde hørt før, han kunne
mærke, at hendes brystkasse gav sig på en underlige måde, og hun sagde
kliklyde, når hun trak vejret.

Statsobducent Vidne 5 har forklaret blandt andet, at brud på ribben ikke
vil opstå ved tab af et barn, og hvis bruddene skulle opstå, når barnet blev
grebet, så vil der være klemt uforholdsmæssigt hårdt om barnet. Det er
usandsynligt, at barnet er blevet tabt og grebet, når man ser på de skader,
som barnet har. Det vil kræve, at man har tabt barnet to gange, og at man
begge gange har grebet barnet og taget om det på en uforholdsmæssig
hård måde. Hun har endvidere forklaret, at der skal et forholdsvis kraftigt
traume til, for at en blødning i hjerne på en baby vil opstå. Man kan tabe
et barn fra en halv meter op til en hel meters højde, uden at den slags
blødning i hjernen, som ses i denne sag, vil opstå. Der skal derfor et
kraftigt slag eller anslag til, for at blødningen af den art vil kunne opstå.
Derudover har hun forklaret, at det er usandsynligt, at ribbensbrud skulle
være opstået under fødslen af barnet, uden at man ville have opdaget det
ved fødslen, og at blødning i hjernen i forbindelse med en fødsel typisk
vil være inde i hjernen og ikke en blødning uden på hjernen, som i denne
sag.

På baggrund af de lægelige oplysninger samt statsobducent Vidne 5's
forklaring lægger retten til grund, at de fundne skader på Forurettede ikke
kan være en følge af tiltaltes håndtering af Forurettede. Herefter, da
tiltales har afgivet skiftende forklaring om sit kendskab til skaderne på
Forurettede, og da tiltaltes forklaring herom fremstår usammenhængende,
præget af manglende hukommelse og detaljer om hændelsesforløbene, er
usandsynlig især for så vidt angår episoden den 28. april 2021 og i øvrigt
ikke giver en forklaring på alle de skader, som Forurettede er påført,



side 31

tilsidesættes tiltaltes forklaring om skadernes opståen i det hele som
utroværdig. Retten lægger herefter til grund, at de skader, som
Forurettede er påført, er fremkommet ved vold ved slag eller anslag i
hovedet og på kroppen, greb om bugen, klemning af brystkassen, vrid
under træk i lår og arm, og hårdhændet behandling og/eller ruskevold, og
at skaderne er påført Forurettede på i hvert fald to forskellige tidspunkter,
som ovenfor anført.

Retten finder det bevist, at volden er udøvet af tiltalte.

Retten har herved navnlig lagt vægt på, at sundhedsplejerske Vidne 2, har
forklaret, at Forurettede var uden synlige skader og var upåfaldende i
forbindelse med besøget hos tiltalte og Vidne 1 om formiddagen den 28.
april 2021, ligesom tiltalte, Vidne 1 og Vidne 3 har forklaret, at der intet
var at bemærke vedrørende Forurettede, da Vidne 1 og Vidne 3 forlod
lejligheden om eftermiddagen samme dag, hvorefter tiltalte var alene med
Forurettede frem til tiltalte kort tid efter tog til lægen og herefter på
sygehuset, hvor skaderne på Forurettede blev konstateret.

Retten har endvidere lagt vægt på, at tiltalte og Vidne 1 har forklaret, at
de var alene om at passe Forurettede, at Forurettede græd meget, at tiltalte
har temperament og havde svært ved at trøste Forurettede, at tiltalte flere
gange var alene med Forurettede, herunder blandt andet under de to
episoder, som tiltalte har forklaret om, og at Forurettede forud for den 28.
april 2021 havde blålige mærker eller streger og sagde kliklyde, når hun
trak vejret. Derudover har retten lagt vægt de foreviste fotos af blå
mærker på Forurettede, på Vidne 1's gentagne søgninger på nettet
vedrørende blå mærker og lignende i løbet af april 2021 samt samtalen
med veninden Vidne 4 om tab af børn, og at Vidne 3 har forklaret, at hun
flere gange har set mærker på Forurettede.

Henset til karakteren af den udøvede vold, der utvivlsomt er omfattet af
straffelovens § 245, stk. 1, kan volden tilregnes tiltalte som forsætlig.

Tiltalte findes herefter skyldig i overtrædelse af straffelovens § 245, stk.
1, ved at have udøvet vold af særlig rå, brutal eller farlig karakter.

4 nævninge og de 3 juridiske dommere udtaler:
Under hensyn til farligheden og grovheden af den udøvede vold, der blev
begået i hvert fald på to forskellige tidspunkter op til Forurettede var 6
uger gammel, og efter oplysningerne om, at



side 32

Forurettede kan have været i livsfare på grund af blødningerne under den
hårde hjernehinde og efterfølgende var indlagt, og da der fortsat er risiko
for, at Forurettede vil få varige mén for så vidt angår blødningerne i
hjernen, er forholdet efter en samlet vurdering af en så grov beskaffenhed,
at der foreligger særdeles skærpende omstændigheder. Disse voterende
stemmer derfor for, at forholdet er omfattet af straffelovens § 246, jf. §
245, stk. 1, uanset at der på nuværende tidspunkt ikke er konstateret
varige mén.

2 nævninge udtaler:
Efter oplysningerne om voldens karakter og omfang og de påførte skader
er der på trods af forholdets grovhed ikke fornødent grundlag for at
henføre forholdet under straffelovens §
246, hvorfor disse voterende stemmer for frifindelse for
overtrædelse af straffelovens § 246.

Efter afstemningsresultatet findes tiltalte skyldig i
overensstemmelse med den rejste tiltale.

Derfor bestemmes:

Tiltalte er skyldig.”

Straffastsættelsen
Der er afgivet 11 stemmer for, at straffen skal fastsættes som en fællesstraf
omfattende reststraffen på 589 dage fra prøveløsladelsen den 21. december
2021, jf. § 40, stk. 1, jf. § 61, stk. 2, 1. og 2. pkt. Disse voterende har lagt
vægt på, at tiltalte ved dommen af 14. februar 2019 blev dømt for
overtrædelse af straffelovens § 192 a, begået i bandmiljøet, og at kriminaliteten
i denne sag er begået kort efter prøveløsladelsen.

Der er afgivet én stemme for, at der skal idømmes straf alene for det nye
forhold, jf. § 40, stk. 1, jf. § 61, stk. 2, nr. 1. Denne voterende har lagt vægt på,
at der ikke er tale om fuldstændig ligeartet kriminalitet.

Der træffes afgørelse efter stemmeflertallet.

Der er herefter afgivet 12 stemmer for at fastsætte fællesstraffen til fængsel i 5
år og 6 måneder jf. straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, jf. § 247, stk. 1, jf. §
40, stk. 1, jf. § 61, stk. 2, 1. og 2. pkt.

Der er herved lagt vægt på den meget alvorlige personfarlige kriminalitet, som
tiltalte er fundet skyldig i, og som er begået over for et få uger gammelt
spædbarn, som tiltalte havde i sin varetægt, og at volden er begået ved mindst
to forskellige lejligheder. Retten har endvidere lagt vægt på, at tiltalte tidligere
er straffet for personfarlig kriminalitet. Endelig har retten lagt vægt



side 33

på, at tiltalte selv opsøgte lægehjælp efter den sidste episode, og at tiltaltes
datter efter det oplyste har det godt.

Erstatning
De juridiske dommerne tager påstanden om erstatning til følge som nedenfor
bestemt.

Thi kendes for ret:

Tiltalte skal straffes med en fællesstraf af fængsel i 5 år og 6 måneder.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.

Tiltalte skal inden 14 dage betale 22.995 kr. til Forurettede v/ advokat Mai
Wandrup. Beløbet forrentes med procesrente fra den 2. december 2021.

Dommer 1 Dommer 2
Dommer 3