Arbejdsgiverforeningen KA som mandater for sagsøgte skal betale 54.307,29 med diverse procesrenter til sagsøger
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;

VESTRE LANDSRET
DOM
afsagt den 26. august 2019






Sag BS-28224/2018-VLR
(4. afdeling)

3F Frederikshavn som mandatar for

(advokat Trine Binderup Larsen)

mod

Arbejdsgiverforeningen KA som mandatar for

(advokat Steen Elkjær Jørgensen)


Retten i Hjørring har den 6 juli 2018 afsagt dom i 1. instans (sag BS-4871/2017 -
HJO).

Landsdommerne Esben Hvam; Annette Dellgren 0g Neia Volstrup Andersen
(kst:) har deltaget i ankesagens afgørelse.

Påstande
Appellanten 3F Frederikshavn som mandatar for  har
nedlagt påstand om, at indstævnte; Arbejdsgiverforeningen KA som mandatar
for  skal betale 79.307,29 kr. med procesrente af 4.032,63 kr.
fra den 31. januar 2017, af 3.882,92 kr. fra den 28. februar 2017, af 2629,96 kr. fra
den 31. marts 2017, af 3.894,26 kr. fra den 30. april 2017, af 2.908,74 kr. fra den
31.maj 2017, af 1.309,96 kr. fra den 30. juni 2017 0g af 60.648,85 kr. fra den 27.
september 2017.

2


Arbejdsgiverforeningen KA som mandatar for  har 'påstået fri-
findelse mod betaling af 10.648,85 kr.

 har opgjort sin påstand således:

Manglende pension for 2017
Feriepenge af sygeløn
Godtgørelse for mangelfuldt ansættelsesbevis
Godtgørelse i henhold til arbejdstidsloven

Ialt

 har taget bekræftende til genmæle for så vidt angår beløbet
på 648,85 kr. for feriepenge af sygeløn og 10.000 kr. for så vidt angår mangel-
fuldt ansættelsesbevis.

Supplerende sagsfremstilling

Der er for landsretten fremlagt en e-mailkorrespondance af 9. juli 2018 mellem
faglig sekretær i 3F Frederikshavn 
1 Nordjyllands Trafikselskab, hvori der er anført:

"Hej 

Jeg har lige et spørgsmål der handler om responstid.

Hvis man som chauffør holder hjemme om aftenen 0g venter på en tur,
hvor lang er responstiden så? Skal man køre med det samme, eller kan
man vente et kvarter eller en halv time måske?

På forhånd tak for svaret:

"Hej 

Hvis man har sit vognløb åbent; skal man stå til rådighed hele tiden Al-
ternativt skal man lukke vognløbet ned eller lægge en pause ind. Hvor
kort/lang responstiden derudover vil være, vil afhænge af, hvor den
næste tur skal køres fra, 0g hvilket bestillingsinterval turen er lagt ind
med."

"Så det vil sige, at man godt kan risikere at skulle køre ligeså snart kørs-
len popper op på skærmen?"

3


"Hej 

Ja det kan sagtens ske. Der skelnes ikke imellem om chaufføren sidder
0g venter i bilen eller at vedkommende evt har valgt at køre hjem: Og
har chaufføren behov for en pause, så skal hanJhun selvfølgelig tage
det, så skal vognløbet bare lukkes ned i den periode:' 7

Der er endvidere fremlagt et uddrag af Aftale om arbejdsmarkedspension"
hvor der er anført følgende:

S 2 Pensionsordningen
Stk. 1 Der oprettes pensionsordning for medarbejdere over 18 år, som
har opnået 9 måneders anciennitet i virksomheden inden for de
seneste 18 måneder.
Som afbrydelse i anciennitet regnes ikke sygdom 0g fravær på
grund af barsel.
Ved øvrige orlovsordninger afbrydes anciennitetsberegningen;
0g medarbejderen vender tilbage til virksomheden med den
ved orlovens begyndelse opnåede anciennitet:
Stk. 2	Medarbejdere, der tidligere har været omfattet af en arbejds-
markedspensionsordning, indgår i denne ordning uden ancien-
nitetskrav . Såfremt medarbejderen på forlangende ikke har le -
veret den fornødne dokumentation kan arbejdsgiver alene gø-
res erstatningspligtig for sin andel af den manglende pensions-
indbetaling 0g ikke for en heraf følgende manglende forsik -
ringsdækning:
Stk 3 Denne bestemmelse er 'gældende fra 1.9.2015. For perioden 1.3.til
31.8.2015 gælder den tidligere overenskomst mellem KA 0g KF.
For ansatte, hvis forventede årsindtægt ikke vil overstige kr.
60.000,00, kan arbejdsgiver vælge at udbetale sin andel af pen-
sionsbidraget som et tillæg til lønnen i stedet for at oprette en
pensionsordning. Dette gælder dog ikke såfremt der i det nu-
værende ansættelsesforhold allerede er oprettet en pensions-
ordning:
Overstiger den samlede indtægt i løbet af kalenderåret kr.
60.000,00, skal pensionsordningen oprettes i forbindelse med
første lønkørsel efter, at beløbsgrænsen overskrides.
Stk. 4 Arbejdsgiveren betaler 2/3 (8,47%) 0g den ansatte betaler 1/3
(4,23%) af det i overenskomsten aftalte pensionsbidrag; Højere
pensionsbidrag kan aftales lokalt:.
Stk. 5 For nyindmeldte virksomheder i Kristelig Arbejdsgiverfor -
ening gælder følgende ordning:
efter 9 måneders medlemskab betales 1/3 af det overenskomst-
aftalte pensionsbidrag:

efter 11/2 års medlemskab betales 2/3 af det overenskomstaftalte
pensionsbidrag:
efter 2 års medlemskab betales fuldt pensionsbidrag:
Stk. 6 I virksomheder, som allerede ved indmeldelsen i Kristelig Ar-
bejdsgiverforening har etableret en kollektiv arbejdsmarkeds-
pensionsordning må medarbejderne ikke stilles ringere som
følge af indmeldelsen; jf. stk. 4.
Stk. 7 Medarbejdere der har opnået folkepensionsalderen
kan vælge at få arbejdsgivers andel af pensionsbidraget
udbetalt som en del af lønnen.
Stk. 8 Organisationerne har indgået aftale om kollektiv pensionsord-
ning der anbefales benyttet.
Stk. 9 Benyttes en anden pensionsordning skal denne ordning have en
opsparingsdel og en forsikringsdel. Forsikringsdelen skal som
minimum have samme ydelsesmønster 0g dækning som den
pensionsordning der er aftalt mellem Kristelig Arbejdsgiverfor-
ening 08 Kristelig Fagforening. Leverandøren af en pensions-
ordning skal afgive skriftlig erklæring hvor pensionsleveran -
døren indestår for, at den valgte pensionsordning opfylder det-
te krav. Indeståelseserklæringen sendes til arbejdsgiveren; Kri-
stelig Arbejdsgiverforening 0g Kristelig Fagforening:



Der er 'endelig fremlagt følgende opgørelse; der er udarbejdet af indstævnte;
over  kørsler:

5
”                                                                                                                                          Tid fra                            Reak-   
                                                                                                            modtaget         Køre-     tions- 
       Side                                    Adresse                        Modtaget      Ankomst      til  ankomst          tid          tid
 5. december 2016   Kørsel til Randersgade 37      06:06         06:40                34               21           13 6. december 2016   Kørsel til Randersgade 37      05:53         06:40                47               21           26    8. december 2016   Kørsel til Skagavej 101            06:01         07:15                74               58           16 8. december 2016   Kørsel til Damisgvej 8             13:25         14:10                45               17           28 9. december 2016   Kørsel til Langtvedvej 49        05:45         06:46                61               18           4312. december 2016  Kørsel til Røgildvej 20             04:36         05:49                73               33           4013. december 2016  Kørsel til Fælledvej 85             05:59         07:10                71               22           4913. december 2016  Kørsel til Hjørringvej 444        11:06         11:15                  9               11           -
13. december 2016  Kørsel til Thodesvej  11            11:42         12:15                33               17           16
14. december 2016  Kørsel til Fælledvej 85             06:11         07:10                59               22           3714. december 2016  Kørsel til Barfredsvej 83          17:21         18:00                38               21           1717. december 2016  Kørsel til Bispensgade 37        10:33         11:37                63               31           32
17. december 2016  Kørsel til Bispensgade 37        13:20         13:47                26               31            -
17. december 2016  Kørsel til Tulipanvej 10           19:59         20:45                46               11           35
18. december 2016  Kørsel til Sdr. Ringvej 61         06:03         07:00                57              23            3418. december 2016  Kørsel til Bispensgade 37        15:21         15:53                32               31             1
 1. februar 2017       Kørsel til Tryvej  80                   06:03         06:54                51                 8           43
 1. februar 2017       Kørsel til Bistrupvej 3               09:32        10:35                 63               30          33 2. februar 2017       Kørsel til Sdr  Kirkevej 38         06:12        07:19                 66               17          49
 2. februar 2017       Kørsel til Barfredsvej  83           10:51        11:30                 39               21          18
 2. februar 2017       Kørsel til Dorfvej 72                  12:54        13:58                 64               22          42 2. februar 2017       Kørsel til Bispensgade 37         19:15        19:33                 17               31           - 3. februar 2017       Kørsel til Randersgade 37        05:54        06:40                 46               21          25 3. februar 2017       Kørsel til Østkystvejen 314      13:10        14:20                 70               20          50 3. februar 2017       Kørsel til Høgsted kærvej  10   16:47        17:50                 62               25          37
 6. februar 2017       Kørsel til Randersgade 37        06:12        06:40                 28               21            7 6. februar 2017       Kørsel til Gasværksvej 24         10:54        12:00                66               14           52 7. februar 2017       Kørsel til Sdr  Kirkevej 38          06:18        07:25                67               17           50
 9. februar 2017       Kørsel til Skagavej 101              06:24        07:15                51               58             -10. februar 2017      Kørsel til Fælledvej 85               06:00        07:10                70               22           4810. februar 2017      Kørsel til Stadionvej 4               19:24        20:30                66               30           3613. februar 2017      Kørsel til Fælledvej 85               05:59        07:10                71               22           4913. februar 2017      Kørsel til Bispensgade 37          17:46        18:45                59               31           2814. februar 2017      Kørsel til Fælledvej 85               06:21        07:10                49               22           2714. februar 2017      Kørsel til Hobrovej 20               11:10        11:29                 19               40            - 14. februar 2017      Kørsel til Damsigvej  8               13:12        14:05                 53               17          36
15. februar 2017      Kørsel til Fælledsvej  85              05:59       07:10                 71               22          49
15. februar 2017      Kørsel til Damsigvej  8                13:16       14:05                 49               17          32
18. februar 2017      Kørsel til Neisigvang 5              05:52        06:53                 60               14          4618. februar 2017      Kørsel til Bolundvej 12              10:05        11:10                 64               26          3818. februar 2017      Kørsel til Arkonavej 3                15:25       16:15                 50                16          3418. februar 2017      Kørsel til Bredgade 81                18:05       19:00                 55               18          3719. februar 2017      Kørsel til Hobrovej 20                10:52       11:28                 36                40           -19. februar 2017      Kørsel til Pilgårdsvej 104           18:16       19:30                 74                41          33
   der  er 44 stk.                                                                         i alt minutter    2.304           1.071     1.286
                                                                                            antal optællinger         44                44          44                                                                                                                              gennemsnit minutter         52                24          29                                    Ovenstående er en gennemgang af perioden 5. december 2016 til 19. februar 2017 for  så vidt an-

går kørsel af ture, der er udgået fra appellantens hejemmeadresse Som det fremgår af opgørel-
sen, har der i perioden i alt været 1.286 minutters reaktionstid, hvilket i gennemsnit giver 29 mi-
nutters reaktionstid pr. tur. Som det videre fremgår af opgørelsen er der 2.304 minutter Tid fra
modtaget til ankomst; hvilket i gennemsnit giver 52 minutter Tid fra modtaget til ankomst pr.
tur 11

Forklaringer

  0g
 har afgivet supplerende forklaring Der er endvidere afgivet forklaring
af   0g 



 har supplerende forklaret; at da han fik udleveret an-
sættelsesbeviset; ekstrakten side 121, sagde  at det var
overenskomsten med Krifa, han anvendte. Han fik ikke pension under sin an-
sættelse; men han har efterfølgende fået udbetalt pension for 2016, efter at han
havde rykket  Det andet ansættelsesbevis fik han udleveret på det møde,
hvor de sad ved bordet 0g skulle have noget at spise. Det blev sagt, at det hele
bare fortsatte; som det plejede: Vedrørende "Erklæring om pensionsordning'"
ekstrakten side 141, blev det ikke sagt, at de skulle udfylde punkterne midt på
siden om tidligere pensionsforhold. Der var ingen dialog om hans konkrete
pensionsforhold. Han skulle bare skrive under. De fulgte fortsat gældende
overenskomst; og han fandt derfor ikke anledning til at kontakte sin fagfore -
ning; Det gjorde han først; da han ikke fik pension

Han var ansat til at køre flexture. Man kunne tjekke ind på vognportalen kl.
6.03 for at håbe på at få en tur, men det var ikke noget krav fra arbejdsgiverens
side. Han så dog gerne, at man gjorde det:. Han tjekkede som regel ind kl. 6.03
0g tjekkede ud kl: 23.55. Han kunne ikke tjekke ud af vognløbet i løbet af dagen
for at holde pause, fx for at spise frokost.  forventede i hvert fald, at man ik-
ke gjorde det.

Foreholdt mailkorrespondance af 9. juli 2018, ekstrakten side 151 0g 152, mel-
lem  08  har han forklaret, at  sagde, at
de ikke kunne indlægge pauser i løbet af dagen ved at lukke vognløbet ned.
Hvis de gjorde det, kunne der gå lang tid, før de fik en ny tur. Hanhavde derfor
vognløbet åbent typisk fra kl. 06.03 til kl. 23.55.

Når hans kollega havde afleveret bilen ved  ca. kl. 24.00, kørte
han derhen i sin egen bil, satte den 0g tog taxaen hjem til sig selv. Det er ikke re-
gistreret i systemet. Han havde således taxaen stående hjemme hos sig selv om
natten 0g var klar til at starte med kørsel om morgenen.

Forevist opgørelsen ekstrakten side 255, har han forklaret; at han aldrig vidste,
hvornår der kom en tur. Når han klikkede en tur ud, kom der en ny tur op på
skærmen, hvis der var en. Når han klikkede ud, 0g der ikke var en tur, fik han
besked på at køre til hjemzonen. Han kørte ofte hjem fordi han havde bopæli
hjemzonen. Nogle gange fik han besked på at blive i den zone, han havde sat
kunder af i. Når han kørte hjem; fik han mulighed for at få en kop kaffe 0g lidt
mad, men han sad i venteposition og kørte, så snart der var en tur. Det blev
sagt; at man kunne lave ærinder, 0g hans telefon bippede, når der var en tur,
men han måtte ikke køre privat itaxaen; 0g han kunne derfor ikke foretage ær-
inder, der lå væk fra hans bopæl. Hans egen bil holdt som forklaret hos arbejds-
giveren. Han skulle reagere med det samme, når der kom en besked om, at der
var en tur. Hanhavde uniform på fra kl. 6.03 til omkring midnat; så han hele ti-
den var klar til at køre. Han var aldrig klar over, hvornår der kom en tur, 0g
hvor lang responstid han ville have. Han sad derfor stort set bare 0g ventede
på, at telefonen ringede. Han kunne godt se fjernsyn eller læse en bog; Han
kunne sikkert også gøre rent 0g vaske op. Han kunne ikke lave havearbejde; for
uniformen skulle være pæn, når han fik en tur. Uniformen bestod af mørke
bukser, hvid skjorte, slips 0g jakke. Forevist opgørelsen ekstrakten side 179, har
han forklaret, at han i hjemmet stort set sad i sofaen 0g ventede på, at telefonen
skulle ringe om en ny tur. Det er muligt; at han kunne have foretaget daglig-
dags ting i hjemmet.

nævnte i december 2016 eller i januar 2017, at der efter at han havde
meldt sig indi Kristelig Arbejdsgiverforening var en pensionsordning, men at
de ikke fik pension i 9 måneder.

har supplerende forklaret; at han på mødet den 7.fe-
bruar 2017 fortalte de ansatte, at der var lavet nye ansættelsesbeviser, fordi han
havde meldt sig ind i Kristelig Arbejdsgiverforening; Alle de ansatte var til ste-
de, 0g de fik alle udleveret ens ansættelsesbeviser. De drøftede overgangsord-
ningen vedrørende pension. Han gik ansættelsesbeviserne igennem fra start til
slut. Han sad selv for bordenden. De gennemgik også pensionserklæringen 0g
han sagde, at der var en overgangsordning, 0g at der ingen pension var de før-
ste 9 måneder. Han tror, at han læste overgangsordningen op. En af de ansatte,
sagde; at han var ked af; at han ikke skulle have pension med
det samme.  havde ikke tidligere haft pensionsordning

Vedrørende opgørelserne over  arbejdstider; ekstrak-
ten side 179, har han forklaret; at der var en gps-tracker i den telefon 
havde; og han har registreret "Pauser' når  har opholdt sig
på sin bopæl. "Reaktionstid" i opgørelsen side 255 er fra det tidspunkt; hvor tu-
ren er tikket ind, 0g indtil  er gået ud af døren. Han har taget nogle

8


vilkårlige dage, men de er repræsentative. De er også repræsentative for hans
egne kørsler.

Som chauffør kører han altid hjem, når han ikke har ture. På bopælen laver han
alt muligt, herunder ordner have 0g dagligdags gøremål 0g tager ud og hand-
ler. Han laver de samme ting, som han ellers gør, når han har fri, bortset fra at
drikke vin til maden.  måtte ikke køre privat ibilen; men han kun-
ne have handlet på vej hjem Man må komme et kvarter for sent til en tur i for-
hold til det, der er lovet kunden. Han har selv adgang til vognmandsportalen
og han kan derfor se, hvornår han har den næste tur.

Den første ansættelseskontrakt var en standardkontrakt, 0g den blev udleveret
til alle de ansatte. Der var ingen ansatte, der fik pension i 2016. Han oplyste ikke
på mødet den 7.februar 2017, at de havde krav på pension for 2016. Han tror ik -
ke, at de ansatte var klar over, at de havde krav på pension for 2016.

har supplerende forklaret, at han loggede på vognmandspor-
talen kl. 6.03, for da åbnede bilen; 0g fra det tidspunkt skulle han stå til rådig
hed. Det var forventningen fra  Han havde en fast kørsel kl.
7.15.Det var sjældent, han fik en kørsel før kl. 7.15.Det var ikke almindeligt at
lukke vognløbet ned i løbet af dagen; men der var mulighed for det; hvis man
fx skulle til læge.

Forevist opgørelsen; ekstrakten side 255, over  kørsel
har vidnet forklaret; at han arbejdede nogenlunde på samme måde. Når der tik-
kede en besked ind om, at der var en tur, var det anført, hvornår han skulle væ-
re på et bestemt sted. De havde som regel lov til at være et kvarter forsinket i
forhold til det tidspunkt; kunden var lovet; men de skulle selvfølgelig tilstræbe
at være der til den aftalte tid.

Han havde uniform på fra morgen til aften. Når han var hjemme, kunne han ik -
ke rigtig foretage sig noget, fordi han hele tiden skulle være parat til at køre.
Han drak kaffe, slappede af 0g sov nogle gange lidt. Han var i venteposition; 0g
han vidste ikke, hvornår han skulle køre igen. Hans arbejdsgiver forventede, at
han hele tiden havde sin telefon på sig 0g reagerede, når han fik en sms om en
tur. Hvis han var tæt på sin bopæl, når han satte en kunde af, kørte han hjem
når han ikke havde en tur. Der var stort set ikke nogen forskel for ham, om han
ventede hjemme eller et andet sted. Han måtte ikke bruge firmabilen til privat-
kørsel. Han hentede bilen ved 

Når han var hjemme, kunne han godt vaske op læse en bog 0g se fjernsyn Han
kunne ikke lave havearbejde, når han stod til rådighed, for han havde uniform
på, 08 den måtte ikke blive beskidt. I øvrigt skulle han så også først havde væ-

ret i bad, før han kunne tage uniformen på og køre. Det ville tage ham ca. 1 mi-
nut at tage sin uniform på. Han kunne heller ikke tage til træning, når han var
hjemme.

har forklaret, at hun var ansat i  fra sep-
tember 2016 til udgangen af december 2016. Hun kørte flextrafik.

Forevist ansættelseskontrakten; ekstrakten side 121, har hun forklaret, at hendes
kontrakt var identisk. Der stod, at der blev udbetalt løn efter 'gældende over-
enskomst. Hun blev klar over, at det var Krifas overenskomst. Det fik hun op-
lyst af  Hun havde fået pension fra sin tidligere ar-
bejdsgiver. Hun fik ikke pension fra  0g der var slet ikke snak
om, at hun skulle have pension. Hun har dog efter sin ansættelse fået udbetalt
pension

Hun havde to vognløb. Hun fik af  besked på, at hun
skulle åbne vognløbene omkring kl. 6 om morgenen; 0g så skulle de være åbne
til omkring midnat. Vognløbene var derfor åbne hele tiden Hun skulle køre de
ture, der kom frem på hendes skærm men hun kunne ikke på forhånd se hvil-
ke ture hun skulle køre. Hun skulle stå til rådighed for de ture, der tikkede ind
på telefonen. Hun skulle give besked, når hun var færdig med en tur. Det varie-
rede, om hun fik en kørsel umiddelbart efter en afsluttet tur. Hun vidste, hvor-
når hun skulle køre skoleture, men det var ikke altid, hun kunne nå dem. Hen-
des hjemzone var i Øster Vrå. Nogle gange kørte hun hjem; når hun ikke havde
en kørsel, men det var hun ikke vild med, for hun vidste så ikke om hun kunne
nå ud til en tur, når der kom en. Det var derfor rigtig sjældent; at hun kørte
hjem. De gange, hun gjorde, tog hun ofte bare en mad, 0g så kørte hun igen Det
var uforudsigeligt; hvornår hun fik en tur.

Forevist opgørelsen over  kørsel, ekstrakten side 255,
har hun forklaret, at det også for hende svingede meget med reaktionstiden Ar-
bejdsgiveren forventede, at hun hele tiden havde sin mobiltelefon på sig, for det
var der, turene kom ind på, 0g hun skulle reagere med det samme. Hun havde
uniform på hele tiden.

 fra december
2015 til januar 2017 til at køre flexkørsel. Da hun blev ansat, fik hun udleveret
en ansættelseskontrakt; der svarer til den; der fremgår af ekstrakten side 121.
Det fremgik, at der blev udbetalt løn efter gældende overenskomst. Hun kan ik -
ke huske, om hun fik oplyst, hvilken overenskomst det var De havde ingen
drøftelser om pension. Hun kan ikke huske, om hun fik pension mens hun var
ansat, men hun har efterfølgende fået pension for den periode, hun var ansat:.

10


Hun havde et vognløb. Hun kørte med skolebørn; som hun ofte hentede om -
kring kl. 07.00. Hun lukkede vognløbet op ca kl. 6.00, 0g det var der også en
forventning om fra arbejdsgiveren. Hun vidste ikke; hvilke ture hun skulle køre
i løbet af en dag, bortset fra skolekørslen.

Hun havde en telefon hvor hun fik besked om turene. Hun holdt ofte i Øster
Vrå, for der havde hun hjemzone. Hun kørte ikke så ofte hjem for hun havde
en hundehvalp, der blev meget forvirret, hvis hun gik ind og ud af huset. Hun
tog dog nogle gange hjem for at spise aftensmad, hvis der var mulighed for det.
Det skete måske en gang om ugen. Når hun var hjemme, lå hun ofte på sofaen
0g ventede på en tur. Hun kunne ikke tage på besøg for hun vidste ikke, hvor-
når hun fik en tur. Responstiden varierede meget, 0g den var nogle gange un-
der 5 minutter. Nogle gange kørte hun stort set hele tiden, andre gange kunne
der være ventetid på 1-112 time. Når hun sad i bilen, kiggede hun ofte på sin
iPad eller satte sig til at sove. Hun tror ikke, at hun fik betaling for den tid, hun
sad 0g ventede på en tur.

Når hun fik en sms, fik hun besked om, hvornår kunden ønskede at blive hen-
tet. Der stod samtidig i en parentes, hvornår hun senest skulle være fremme.
Der var således en lille buffer.

har 'supplerende forklaret; at chaufførerne normalt kan logge ind på
vognmandsportalen; hvor de så kan se deres ture. Det er rart for chaufførerne at
vide; hvad de skal i løbet af dagen og hvornår. Det er efter hans opfattelse stres-
sende ikke at vide, hvad man skal lave i løbet af en dag:

Hvis en arbejdsgiver ikke har haft en overenskomst 0g ikke har skulle betale
pension; kan han få en optrapningsordning, når han melder sig ind i en arbejds-
giverforening; Hvis arbejdsgiveren har eller har skullet betale pension; skal
han fortsat betale fuld pension når han melder sig ind i en arbejdsgiverfor-
ening; Det fremgår således af S 2i aftale om arbejdsmarkedspension; ekstrakten
side 197, at hvis en ansat får fuld pension; så skal vedkommende fortsat have
det, når arbejdsgiveren melder sig ind i en arbejdsgiverforening: Nordjyllands
Trafikselskab har betinget sig i udbuddet; at en vognmand skal være med i en
arbejdsgiverforening eller følge en overenskomst.

har forklaret, at han er ansat i  Han har væ-
ret ansat siden efteråret 2015. Han kører flexkørsel. Han var med til et møde
den 7.februar 2017 sammen med de øvrige ansatte, herunder 
Mødet blev afholdt, fordi  havde meldt sig ind
ien arbejdsgiverforening 0g der skulle derfor laves nye ansættelsesbeviser.
gennemgik kontrakterne 0g fortalte om de forskelle, der var i forhold til
tidligere. Han sagde, at de første 9 måneder var han fritaget for at betale pen-

11
sion, og herefter skulle  han betale et beløb, der  steg  løbende. Vidnet var lidt 
utilfreds med det,  for han havde forstået det sådan, at når man – som  ham – 
havde fået pension fra en tidligere  arbejdsgiver,  skulle han fortsat have fuld  
pension, men  sådan var  det ikke, fik han  oplyst.  Alle hørte  det,  vidnet sagde. 
Da han blev ansat, fik  han  en ansættelseskontrakt svarende til  den, der er indsat 
i ekstrakten side 121, hvoraf det fremgik, at der blev udbetalt løn efter gælden-de overenskomst.  Han har ikke fået pension  for 2015 eller 2016. Det har  han  ik-
ke haft kendskab  til, at han har  krav på, og det  vidste han heller  ikke  på mødet 
den 7. februar 2017. 
Når han ikke har  en tur, kører han som  regel hjem til sin bopæl.  Det sker  ofte 2-
3 gange pr. vagt, men det varierer meget. Det  tidsrum,  han er hjemme,  kan  
svinge fra 5 minutter til 2 timer. Det  er meget forskelligt, hvor lang responstid  
der er. Det  ligger nok i  gennemsnit på 25-30 minutter.  Når han er hjemme, 
snakker han med sin  kone,  men han laver  ellers  ikke så meget. Han maler ikke 
huset, men  han kan godt  lave  dagligdags gøremål, fx at rydde op, gøre rent og 
lignende. Han beholder  sin uniform på, mens han er hjemme. Han skal hele ti-
den have  sin telefon på sig. Han henter firmabilen hos arbejdsgiveren, når han 
skal have vagt. Han kan  ikke tage  på besøg  eller  fx i Fårup Sommerland, når 
han er på  sin bopæl under en vagt.      
Anbringender
Parterne har i det væsentlige gentaget deres  anbringender for byretten.
Retsgrundlag
EU-reguleringen af arbejdstid blev indført ved direktiv 93/104/EF af 23. novem-ber 1993 om visse  aspekter i forbindelse  med  tilrettelæggelse af  arbejdstiden  og 
direktiv 2000/34/EF af 22. juni 2000. Reglerne  findes nu i 
Europa-Parlamentets  
og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003.
I præamblen  til det gældende direktiv fra  2003 hedder det i punkt 4:
»(4) Forbedring  af arbejdstagernes sikkerhedsmæssige, hygiejnemæssi -
ge og sundhedsmæssige vilkår  under arbejdet er et mål, der  ikke  bør 
underordnes rent økonomiske  hensyn.«
Direktivet fra 2003 indeholder følgende bestemmelser vedrørende maksimal ugentlig arbejdstid:
»Artikel 2Definitioner
I dette direktiv forstås ved:

12
1) »arbejdstid«: det  tidsrum, hvori  arbejdstageren er på  arbejde  og står  
til arbejdsgiverens rådighed under udførelsen af sin beskæftigelse eller sine opgaver  i overensstemmelse med national lovgivning og/eller 
praksis
…
Artikel 6Maksimal ugentlig arbejdstid
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at det, henset til kravene om  at beskytte  arbejdstagernes  sikkerhed  og sund -
hed, sikres:
a) at den ugentlige arbejdstid begrænses  ved love eller  administrative 
bestemmelser eller ved  kollektive  overenskomster  eller aftaler  mellem 
arbejdsmarkedets parter
b) at den gennemsnitlige arbejdstid i løbet af en  syvdagesperiode ikke  
overstiger 48 timer, inklusive overarbejde.
…
Artikel 16Referenceperioder
Medlemsstaterne kan fastsætte følgende:
…
b) for gennemførelsen af artikel 6 (maksimal  ugentlig arbejdstid): en re-
ferenceperiode på ikke  over fire måneder.
…
Artikel 22Diverse bestemmelser
1. En medlemsstat  kan undlade at anvende artikel 6 under overholdelse 
af de  almindelige principper for beskyttelse af arbejdstagernes  sikker-
hed og  sundhed og forudsat, at den ved nødvendige  foranstaltninger, 
som er truffet med henblik herpå,  sikrer:
a) at ingen arbejdsgiver kræver, at en arbejdstager præsterer mere end 48 timers arbejde i  løbet  af en syvdagesperiode, beregnet som  gennem -

13
snit i den referenceperiode, der  er omhandlet  i artikel 16, litra b), med-
mindre arbejdstageren har samtykket  i at udføre et sådant arbejde
b) at det ikke lægges arbejdstageren til  last, at  vedkommende ikke er 
indstillet på at give sit  samtykke til  at udføre  et sådant arbejde
c) at arbejdsgiveren fører ajourførte registre over de arbejdstagere, der udfører et  sådant arbejde
…«
Lov om gennemførelse af dele  af arbejdstidsdirektivet ( lovbekendtgørelse  nr. 
896 af 24. august 2004) indeholder bl.a.  følgende bestemmelser:
»§ ”§ 2. …  
Stk. 3. Medmindre andet  er fastsat i henhold  til kollektiv overenskomst, 
forstås ved  arbejdstid  i denne lov det tidsrum,  hvori arbejdstageren  er 
på arbejde og står  til arbejdsgiverens rådighed under udførelsen af sin  
beskæftigelse eller sine  opgaver.
…
§ 4. Den gennemsnitlige  arbejdstid i løbet  af en syvdagesperiode bereg -
net over en periode på  4 måneder må ikke overstige 48 timer inkl.  over -
arbejde. Perioder med årlig betalt ferie og perioder  med  sygeorlov  med-
tages ikke  i eller er neutrale i  forhold til beregningen af gennemsnittet.
…
§ 8. En lønmodtager, hvis rettigheder i henhold  til denne lov er kræn-
ket, kan  tilkendes en godtgørelse.
Stk. 2. Afskediges  en lønmodtager, fordi denne har rejst krav i henhold 
til denne  lov, skal arbejdsgiveren  betale en godtgørelse.
Stk. 3. For lønmodtagere, der er omfattet af en overenskomst som nævnt  
i § 1, stk. 1, jf. herved tillige § 1, stk. 2, kan sager om krænkelse af rettig-
hederne efter sådan en  overenskomst,  herunder  om den  i stk. 1 og 2 
nævnte godtgørelse,  som ikke bliver  behandlet  ad fagretlig vej,  afgøres 
ved de civile domstole.«
I bemærkningerne til det  pågældende  lovforslag hedder  det bl.a. (lov-
forslag L  83 af  6. februar 2002, FT 2001-02, 2. samling, s. 2377 ff.):
»Til § 4

14
I overensstemmelse med  direktivets  artikel  6 foreslås en maksimal 
ugentlig gennemsnitlig arbejdstid på 48 timer over en periode på 4 må-neder.
Beregningsteknisk indgår perioder med  årlig betalt  ferie og perioder 
med sygeorlov  ikke i eller er  neutrale  i forhold til beregningen af gen -
nemsnittet.
Som omtalt i de  almindelige bemærkninger  kan referenceperioderne 
udvides under nærmere betingelser  ved kollektive aftaler mellem ar-
bejdsmarkedets parter.
Begrænsningen gælder i forhold til den enkelte  arbejdsgiver.
For så  vidt angår  den  maksimale ugentlige arbejdstid  for unge under 18 
år, henvises  til arbejdsmiljølovens bestemmelser  herom.
…
Til § 8
I stk. 1 foreslås det, at hvis lønmodtagerens  rettigheder efter loven er 
krænkede, kan lønmodtageren få tilkendt en  godtgørelse. De krænkede 
rettigheder kunne fx  være  pålæg  om arbejde, der medfører,  at arbejds ti-
den i gennemsnit over en 4 måneders periode  overstiger 48 timer.
Sager om krav  fra organiserede  lønmodtagere, der er omfattet af  en kol-
lektiv overenskomst, som implementerer direktivet, skal afgøres  efter 
de fagretlige regler.
Sager om krav  fra uorganiserede lønmodtagere, hvis ansættelsesgrund-
lag tillige omfatter bestemmelserne i en overenskomst skal  afgøres ved 
de civile  domstole,  som  i den forbindelse  skal lægge bestemmelserne i 
den kollektive overenskomst til  grund.
Dette gælder  også lønmodtagere,  der i medfør af en individuel aftale ef-
ter § 1, stk. 2,  er sikret direktivets rettigheder i  henhold til en kollektiv 
overenskomst.
De civile  domstole afgør ligeledes sager om krænkelse af rettigheder i 
henhold til en kollektiv  overenskomst, såfremt  en organiseret lønmod -
tager godtgør  at vedkommende faglige organisation ikke  agter  at 
iværksætte fagretlig behandling af kravet, jf. arbejdsretslovens  § 11, stk.  
2. Ved fagretlig behandling menes tillige tjenestemandsretterne.

15


Istk. 2 foreslås det; at en lønmodtager, som afskediges efter at have
fremsat krav ihenhold til loven, skal have ret til en godtgørelse fra ar-
bejdsgiveren. Godtgørelsens størrelse fastsættes efter sagens øvrige om-
stændigheder. Muligheden for at få godtgørelse i henhold til forslaget
til stk. 2 medfører dog ikke, at en lønmodtager, der tillige har ret til
godtgørelse efter fx funktionærloven; får ret til godtgørelse for usaglig
afskedigelse i medfør af flere regelsæt.





Landsrettens begrundelse 0g resultat

Vedrørende godtgørelse i henhold til arbejdstidsloven

har fremlagt opgørelser over en gennemsnitlig ar -
bejdstid i perioderne fra den 31. oktober 2016 til den 22 februar 2017, hvoraf det
fremgår, at hanhar arbejdet 55,58 timer pr. uge, 0g en opgørelse fra den 2 janu-
ar 2017 til den 1.maj 2017, hvoraf det fremgår, at han har arbejdet 54,65 timer
pr. uge. Det fremgår af opgørelserne, at starttidspunktet altid har været kl.
06.03, mens sluttidspunktet i de fleste tilfælde har været kl. 23.55, men også i
nogle tilfælde har været tidligere.

 har ligeledes fremlagt en opgørelse, hvori det er anført; at
fra den 2 januar 2017 til den 1.maj 2017 har arbejdet
38,2 timer i gennemsnit pr. uge Det fremgår af opgørelsen at han i alle tilfælde
er startet kl. 06.03, 0g at sluttidspunktet i de fleste tilfælde har været kl: 23.55,
dog i flere tilfælde tidligere Det fremgår endvidere; at "Pauser' som efter
forklaring dækker over ophold i hjemmet, har varieret fra
10 minutter i to tilfælde 0g op til 10 timer 0g 17 minutter.  har
endvidere for landsretten fremlagt en opgørelse vedrørende 
kørsler fra den 5. december 2016 til den 19. februar 2017, hvoraf det
bLa. fremgår, at han i 6 tilfælde har haft en negativ responstid; 0g at responsti-
den i øvrigt har varieret fra 1 minut til 52 minutter. Den gennemsnitlige repons-
tid er beregnet til 29 minutter pr. tur.

Der har ikke mellem parterne været uenighed om opgørelserne, bortset fra
spørgsmålet om de ophold, som  under en vagt har
haft i sit hjem skal betragtes som arbejdstid, eller om de ikke skal.

EU-Domstolen har i en dom af 3. oktober 2000 i sag C-303/98 Sindicato de Médi-
cos de Asistencia Pública (Simap) mod Conselleria de Sanidad y Consumo de la
Generalidad Valencia i en præjudiciel afgørelse vedrørende fortolkningen af
Rådets direktiv 89/391/EØF af 12 juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger

16
til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed  og sundhed under arbejdet og af Rå-
dets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse  aspekter i forbindelse  
med tilrettelæggelse  af arbejdstiden bl.a. anført følgende i præmis 50:
”Som generaladvokaten ligeledes har  anført i punkt 37 i  forslaget  til af-
gørelse, er forholdet et andet i  den situation,  hvor lægerne  på skadestu-
er udfører  vagterne efter den  ordning, hvorefter  de skal  være til rådig-
hed på tilkald, men ikke er pligtige  til at være til stede i sundhedsinsti-
tutionen. Selv om de  er til  rådighed for deres  arbejdsgiver, for så vidt  
som de skal  kunne kontaktes, kan lægerne i denne  situation  råde over  
deres tid med færre begrænsninger og  bruge den i egen interesse. Un-
der disse omstændigheder er  det kun den tid,  der bruges  til faktisk at 
yde primære behandlingsydelser,  der skal betragtes som arbejdstid i di-
rektiv 93/104’s forstand.”
I en dom afsagt den  21. februar 2018 af EU-Domstolen i sag  C-518/15  Ville de 
Nivelles mod Rudy  Matzak i en præjudiciel  afgørelse vedrørende fortolkningen 
af bl.a. artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv  2003/88/EF  af 4. no-
vember 2003 om  visse aspekter i forbindelse  med tilrettelæggelse  af arbejdsti-
den er der bl.a. anført:
”…
53        Med det fjerde spørgsmål ønsker  den  forelæggende ret nærmere  
bestemt oplyst,  om artikel 2 i  direktiv 2003/88  skal  fortolkes såle-
des, at den tilkaldevagt, som en arbejdstager udfører i hjemmet  
med en forpligtelse til at besvare opkald fra arbejdsgiveren  inden 
for en frist på 8 minutter, og som i meget betydeligt  omfang  ind-
skrænker mulighederne for at udføre  andre  aktiviteter,  skal be-
tragtes som ”arbejdstid”.
55        Domstolen har i  denne sammenhæng indledningsvis  præciseret,  
at begreberne »arbejstid« og  »hvileperiode«  udelukker hinanden 
(jf. i denne retning dom af  3.10.2000, Simap, C-303/98,  
EU:C:2000:528, præmis 47, og  af 10.9.2015, Federación de Ser vi-
cios Privados del  sindicato Comisiones  obreras, C-266/14,  
EU:C:2015:578, præmis 26, og  den deri nævnte retspraksis).  Det 
må sålededes konstateres,  at den tilkaldevagt, som en arbejdsta-
ger har  udført  i forbindelse med  sine  fritidsaktiviteter for  sin ar-
bejdsgiver, på EU-rettens nuværende udviklingstrin enten  skal  
kvalificeres som »arbejdstid« eller  »hvileperiode«.
56        I øvrigt omfatter kendetegnene ved  begrebet »arbejdstid« i arti-
kel 2 i  direktivet 2003/88’s forstand ikke intensiteten af det af løn-

17
modtageren præsterede arbejde eller  dennes arbejdsindsats (dom 
af 1.12.2005,  Dellas m.fl., C-14/04, EU:C:2005:728, præmis 43).
57        Det  er dernæst  blevet fastslået, at  den  omstændighed, at arbejds-
tageren er fysisk til stede og  til rådighed  på arbejdsstedet under 
tilkaldevagten med henblik på  at levere  sine faglige  tjenesteydel-
ser, skal anses  for at indgå i udførelsen af hans arbejde, selv om 
det faktisk udførte arbejde varierer  efter  omstændighederne (jf.  i 
denne retning dom af 3.10.2000,  Simap,  C-303/98, EU:C:2000:528, 
præmis 48).  
58        Den omstændighed, at tilkaldevagt  udelukkes fra begrebet ar-
bejdstid« efter ordningen med fysisk  tilstedeværelse på arbejds-
stedet, ville nemlig  indebære et  indgreb  i formålet  med direktiv 
2003/88, som er  at sikre arbejdstagernes sikkerhed  og sundhed 
ved at sikre dem minimumshvileperioder  og passende pauser  (jf. 
i denne retning dom af  3.10.2000, Simap,  C-303/98, 
EU:C:2000:528, prærnis  49).
59        Desuden fremgår det af  Domstolens retspraksis, at den afgøren-
de faktor ved  kvalificeringen af »arbejdstid« i direktiv 2003/88’s 
forstand er den omstændighed, at arbejdstageren  er forpligtet  til 
fysisk at opholde sig på, det sted, som arbejdsgiveren har anvist, og til  på dette  sted at stå  til rådighed for denne for  straks at kun-
ne erlægge  passende ydelser, hvis  der er behov  herfor.  Disse for -
pligtelser, der  udelukker, at de berørte arbejdstagere kan vælge,  
hvor de vil opholde sig i  perioderne med  tilkaldevagt, anses 
nemlig for  at indgå  i udførelsen af deres arbejde  (jf. i  denne ret-
ning dom af 9.9.2003, Jaeger,  C-151/02, EU:C:2003:437,  præmis 
63, og kendelse af  4.3.2011, Grigore, C-258/10, ikke trykt  i Sml.,  
EU:C:2011:122, præmis 53 og  den deri nævnte retspraksis).
60        Det  bemærkes  endelig, at det  forholder  sig anderledes i den  situ-
ation, hvor  arbejdstageren udfører en tilkaldevagt  efter standby-
ordningen, hvorefter han permanent skal stå til  rådighed uden 
dog at  være  forpligtet til at være  til stede på arbejdssstedet  Selv 
om arbejdstageren  er til rådighed  for sin arbejdsgiver, for  så vidt 
som han skal kunne kontaktes, kan han nemlig i denne situation  
råde over sin tid  med færre begrænsninger  og bruge den i egen 
interesse. Under disse omstændigheder er det kun  den  tid, der  
bruges til faktisk  udførelse  af arbejde,  der skal betragtes  som »ar-
bejdstid« i direktiv 2003/88’s  forstand  (jf. i denne  retning  dom  af 
9.9.2003, Jaeger,  C-151/02,  EU:C:2003:437, præmis 65 og den deri 
nævnte retspraksis).

18
61        I hovedsagen  skulle Rudy Matzak ifølge de oplysninger, som 
Domstolen råder  over, og som den forelæggende  ret skal  efter-
prøve, ikke kun kunne tilkaldes  under tilkaldevagterne.  Han var 
dels forpligtet  til at besvare  opkald fra sin arbejdsgiver inden for  
en frist på  otte  minutter,  dels forpligtet  til at være fysisk til stede 
på det sted, som arbejdsgiveren havde anvist. Imidlertid  var det-
te sted Rudy Matzaks hjem og ikke som  i de sager,  der har givet 
anledning til den i denne doms  præmis  57-59  nævnte retspraksis, 
hans arbejdssted.
62        I denne henseende bemærkes, at det af Domstolens praksis  frem-
går, at begreberne »arbejdstid« og  »hvileperiode« i den forstand, 
hvori disse er  anvendt  i direktiv 2003/88, udgør EU-retlige  begre -
ber, der skal defineres efter objektive  kriterier under hensyn til 
direktivets opbygning  og formål, idet de tilsigter at fastsætte 
minimumsforskrifter med henblik  på at forbedre arbejdstagernes 
leve- og  arbejdsvilkår (dom  af 10.9.2015, Federación de Servicios 
Privados del  sindicato  Comisiones obreras, C-266/14, 
EU:C:2015:578, præmis 27).
63        Forpligtelsen til at være fysisk  til stede på det sted, som  arbejds-
giveren har  anvist, samt de begrænsninger, der  geografisk  og 
tidsmæssigt følger  af nødvendigheden af at kunne nå frem til  ar-
bejdsstedet inden for en frist  på otte minutter,  kan objektivt set 
begrænse de  muligheder, som en  arbejdstager i Rudy Matzaks si -
tuation har for at hellige sig sine personlige og sociale interesser.
64        Henset til sådanne begrænsninger adskiller Rudy  Matzaks situa-
tion sig  fra situationen for  en arbejdstager, som  under  sin tilkal-
devagt blot  skal stå til  rådighed for  sin arbejdsgiver  med henblik 
på, at sidstnævnte kan komme  i kontakt med ham.
65        Under disse omstændigheder  skal begrebet »arbejdstid« i artikel 
2 i direktiv 2003/88 fortolkes således, at det finder anvendelse i en situation,  hvor  en arbejdstager er  forpligtet  til at udføre  en til-
kaldevagt i hjemmet, til dér at stå til  rådighed for sin arbejdsgi-
ver og til at kunne nå frem til sit arbejdssted inden  for en frist på 
otte minutter.
66        Det  følger af det ovenstående, at det fjerde spørgsmål  skal besva-
res med, at artikel 2 i  direktiv 2003/88 skal fortolkes  således,  at 
den tilkaldevagt, som en arbejdstager udfører i hjemmet med en forpligtelse til at besvare  opkald fra  arbejdsgiveren inden for  en

19


frist på otte minutter, 0g som i meget betydeligt omfang ind-
skrænker mulighederne for at udføre andre aktiviteter, skal be-
tragtes som varbejdstidk




Det lægges efter  forklaring der er støttet af de forkla-
ringer, der er afgivet af   0g 
til grund, at arbejdet var tilrettelagt således, at han tjekkede ind kl. 06.03,
0g at han ikke undervejs i vagten kunne tjekke ud, medmindre han skulle til læ -
ge eller lignende. Det er ubestridt; at  ikke havde ad-
gang til vognmandsportalen; 0g at han derfor ikke havde mulighed for på for-
hånd at vide, hvilke ture han skulle køre i løbet af en dag;

Det lægges efter den opgørelse, som indstævnte har udarbejdet; endvidere til
grund; at den responstid,  havde, når han blev kontak-
tet af arbejdsgiveren om en tur, kunne være negativ eller på nogle få minutter,
og han måtte ved tilrettelæggelsen af sit ophold 1 hjemmet tage højde for dette,
idet han havde en forpligtelse til at nå frem til kunden til den aftalte tid. Selv
om den gennemsnitlige responstid efter opgørelsen var 29 minutter; måtte
 således til stadighed være beredt på at forlade hjemmet
med meget kort varsel. Dette har objektivt begrænset de muligheder, som han
havde for at hellige sig sine personlige 0g sociale interesser under opholdene i
hjemmet under vagterne. Under disse omstændigheder skal 
ophold 1 hjemmet under vagterne betragtes som arbejdstid.

har herefter i hvert fald i en 4-måneders periode ar-
bejdet mere end 48 timer om ugen. Efter arbejdstidslovens $ 8, stk. 1, kan han
herefter tilkendes en godtgørelse.

Højesteret har i en dom af 14. november 2017, der er gengivet i U 2018.763 H,
anført; at godtgørelse i medfør af lovens $ 8, stk. 1, ved overtrædelse af lovens S
4 som udgangspunkt bør udmåles til 25.000 kr. medmindre der er særlige hol-
depunkter for at gå op eller ned.

Det taler i skærpende retning, at  på en vagt på knap
18 timer i flere tilfælde kun opholdt sig i hjemmet i relativt kort tid herunder i
to tilfælde i 10 minutter 0g at arbejdet har været tilrettelagt således, at han ik -
ke altid har kunnet overholde reglerne om hviletid.

Den tidsmæssigt begrænsede periode, hvor arbejdstidsloven er overtrådt; taler i
formildende retning.

20


På denne baggrund finder landsretten efter en samlet vurdering ikke grundlag
for at fravige det nævnte udgangspunkt; 0g landsretten fastsætter derfor godt-
gørelsen til 25.000 kr:

Vedrørende pension for 201Z

 den 30. maj 2016. Det
fremgår af ansættelsesbeviset; at der udbetales løn efter gældende overens -
komst; 08 der er enighed om, at det var overenskomsten med Krifa, der blev
fulgt.  modtog ikke pension i 2016, men 
har efterfølgende anerkendt; at han havde ret til pension 0g har betalt belø-
bet.

Med virkning fra den 1.januar 2017 meldte  sig ind i Arbejds-
giverforeningen KA, 0g der blev herefter udarbejdet nye ansættelsesbevis for de
ansatte, herunder  hvori det var anført, at det erstatte-
de det tidligere ansættelsesbevis. Som en del af ansættelsesbeviset var der en er-
klæring om pensionsordning, hvor der bl.a. var anført følgende:

"Såfremt du i tidligere ansættelsesforhold har været omfattet af en ar-
bejdsmarkedspensionsordning, indtræder du i overenskomstens ord-
ning om arbejdsmarkedspension uden anciennitetskrav, hvilket bety-
der, at der oprettes arbejdsmarkedspension fra første ansættelsesdag jf.
dog reglen om overgangsordningen for nyindmeldte virksomheder.




Virksomheden er omfattet af overgangsordning for nyindmeldte virk -
somheder i Arbejdsgiverforeningen KA:

Virksomheden er indmeldt i Arbejdsgiverforeningen KA pr. den 01-01-
2017.

Efter 9 måneders medlemskab betales 1/3 af det overenskomstaftalte
pensionbidrag:
Efter 11/2 års medlemskab betales 2/3 af det overenskomstaftalte pen-
sionsbidrag:
Efter 2 års medlemskab betales fuldt pensionsbidrag:

Ierklæringen var der rubrikker til afkrydsning om den ansatte tidligere havde
været omfattet af en arbejdsmarkedspension eller ikke tidligere havde været
omfattet af en arbejdsmarkedspension; men denne del af erklæringen er ikke
udfyldt.

21



Det må efter   0g 
forklaringer lægges til grund; at  i hvert fald i
et vist omfang gennemgik det nye ansættelsesbevis med de ansatte på mødet
den 7. februar 2017.  har imidlertid forklaret, at han ik-
ke på mødet oplyste, at de ansatte havde krav på pension for 2016, 0g at han ik-
ke tror, at de ansatte var klar over dette. Dette understøttes af de forklaringer;
der er afgivet af 

Det må således lægges til grund, at  inden
 underskrev ansættelsesbeviset; ikke gjorde ham bekendt med, at
han havde krav på pension for 2016, 0g at han ville miste denne ret efter det
nye ansættelsesbevis; idet han herefter først ville få delvis pension efter 9 måne-
der 0g fuld pension efter 2 år, hvilket ville være en væsentlig forringelse af hans
ansættelsesforhold. Risikoen for, at  der var arbejdsta -
ger, ikke fik denne for ham relevante oplysning må under de foreliggende om-
stændigheder; herunder at ansættelsesbeviset blev underskrevet på samme mø-
de, som det blev præsenteret, påhvile arbejdsgiveren; 
 er under disse omstændigheder ikke bundet af det nye an-
sættelsesbevis. Da han efter det første ansættelsesbevis havde krav på pension;
tiltrædes det, at han også har krav på pension for 2017, 0g at hans krav, som
størrelsesmæssigt ikke er bestridt, er taget til følge.

Landsretten tager herefter 'påstanden fra 3F Frederikshavn som mandatar for
til følge med i alt 54.307,29 kr.

Efter sagens udfald skal Arbejdsgiverforeningen KA som mandatar for
 1 sagsomkostninger for begge retter betale 45.043 kr. med renter som
anført nedenfor til 3F Frederikshavn som mandatar for 
40.000 kr. af beløbet er til dækning af udgifter til advokatbistand inkl.
moms, 1.923 kr. er til dækning af vidnegodtgørelse, 0g 3.120 kr. er til retsafgift
af det vundne beløb. Ud over sagens værdi er der ved fastsættelsen af beløbet
til advokat taget hensyn til sagens omfang 0g forløb .



THI KENDES FOR RET:

Arbejdsgiverforeningen KA som mandatar for  skal betale
54.307,29 kr. til  med procesrente af 4.032,63 kr. fra
den 31. januar 2017, af 3.882,92 kr. fra den 28. februar 2017, af 2.629,96 kr. fra
den 31. marts 2017, af 3.894,26 kr. fra den 30. april 2017, af 2908,74 kr. fra den
31. maj 2017, af 1.309,96 kr. fra den 30. juni 2017 0g af 35.648,85 kr. fra den 27.
september 2017.

22



I sagsomkostninger for begge retter skal KA som mandatar for
 til 3F Frederikshavn som mandatar for 
inden 14 dage i sagsomkostninger betale 45.043 kr. Beløbet forrentes efter
rentelovens $ 8 a.