Sag om konkurskarantæne.
Ret: Retten i Esbjerg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Konkurskarantæne
Sagsemner: Konkurs og anden insolvens;
Skat;

/

SKIFTERETTEN I ESBJERG
KENDELSE

afsagt den 5. maj 2021

Sag BS-29253/2018-ESB

Virksomhed ApS 1 under konkurs
(kurator, advokat Erik Laigaard)

mod

Sagsøgte
(advokat Keld Nomanni)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande

Denne sag drejer sig om konkurskarantæne i tilknytning til behandling af kon-
kursboet Virksomhed ApS 1.

Kurator har påstået, at Sagsøgte pålægges konkurska-rantæne i tre år.

Sagsøgte har påstået frifindelse, subsidiært at der på-lægges konkurskarantæne for
en kortere periode.

Oplysningerne i sagen

Af print fra Erhvervsstyrelsen fremgår, at Virksomhed ApS 1 blev stiftet den 19.
november 2015 af Virksomhed ApS 2 med Sagsøgte som direktør. Kurator har i
processkrift af 13. august



/

2

2018 oplyst, at Virksomhed ApS 2 ejes af Sagsøgte. Sidstnævnte har ikke bestridt
denne oplysning.

Af Skats brev af 15. marts 2017 til selskabet fremgår:

”…
Selskabet har bedt om at blive registreret for moms fra den 1. august 2016
og A-skat og AM-bidrag fra den 1. marts 2017. Erhvervsstyrelsen modtog
blanketten den 3. marts 2017.

Selskabet er i forvejen importør og eksportørregistreret.

Afgørelse
Selskabet kan kun blive registreret, hvis I stiller sikkerhed senest 8 dage ef-
ter, I har fået dette brev.
…
Sikkerheden skal være på 310.800 kr. Beløbet svarer til, hvad vi forventer, I
skal betale i gennemsnit i moms, selskabsskat, A-skat og AM-bidrag i en
periode på 3 måneder.

I vil momsregistreres med tilbagevirkende kraft og derfor har vi taget den
moms I skylder med i sikkerheden.
…
Hvis I ikke kan stille sikkerhed inden 8 dage, beder vi jer kontakte os.
…
Hvis I ikke stiller sikkerhed, kan I ikke blive registreret. Det får I et sær-skilt
brev om.
…
Hvis I alligevel starter eller fortsætter jeres virksomhed, er det strafbart og
kan medføre pålæg af daglige bøder og hæftelse for virksomhedens skat-ter
og afgifter m.v.
…”

Af Skats brev af 26. april 2017 til selskabet fremgår:

”…
Vi skrev til jer den 15. marts 2017, at I skulle stille en sikkerhed på 310.800
kr., for at selskabet kunne blive registreret for moms og A-skat/AM-bi-drag.

Siden har vi ikke hørt fra jer, og da I ikke har stillet sikkerheden, kan vi ik-
ke registrere selskabet.
…



/

3

Hvis I alligevel starter eller fortsætter jeres virksomhed, er det strafbart og
kan medføre pålæg af daglige bøder og hæftelse for virksomhedens skat-ter
og afgifter m.v.
…”

Skifteretten modtog den 14. juli 2017 konkursbegæring. Det fremgår, at selska-bet
skyldte 755.455,24 kr. vedrørende told.

Den 28. juli 2017 blev Virksomhed ApS 1 taget under kon-kursbehandling.
Advokat Erik Laigaard blev udpeget som kurator.

I status af 13. juli 2018 indstillede kurator, at der blev indledt sag om
konkurskarantæne mod Sagsøgte.

Skifteretten besluttede den 31. juli 2018 at tage indstillingen om at indlede sag om
konkurskarantæne mod Sagsøgte til følge.

Kurator har den 13. august 2018 indleveret processkrift i medfør af konkurslo-
vens § 161, stk. 1, til skifteretten.

Af Skattestyrelsens brev af 12. marts 2020 til Sagsøgte fremgår, at Skattestyrelsen
har vurderet, at selskabet har drevet momspligtig virksomhed for perioden 1.
august 2016 til 3. august 2017. Det fremgår videre, at der er truffet afgørelse om,
at selskabet skal betale 302.213 kr. i moms for pe-rioden. Det fremgår videre, at
der er truffet afgørelse om, at Sagsøgte hæfter for moms for perioden 26. april til
28. juli 2017 med 152.760 kr.

Det er under hovedforhandlingen oplyst, at Sagsøgte har betalt beløbet på 152.760
kr.

Hovedforhandling, berammet til den 13. november 2019, blev aflyst på grund af
rettens forhold.

Hovedforhandling, berammet til den 25. marts 2020, blev aflyst på grund af
Covid-19.

Hovedforhandling blev herefter berammet til den 7. april 2021.

Forklaringer

Sagsøgte har om baggrunden for, at selskabet den 3. marts 2017 anmodede om at
blive registreret for moms, forklaret, at han ikke var bekendt med, at selskabet
ikke var momsregistreret. Det blev han først, da



/

4

selskabets toldspeditør opdagede fejlen. Han var gået ud fra, at revisor havde
sørget for momsregistrering af selskabet.

Da de modtog Skats brev af 15. marts 2017, gik der en dialog i gang om at løse
det. Det var Person 1, der havde dialogen med Skat. Person 1 er hans samlever.
Det var hans opfattelse, at de nok skulle få det løst med Skat. Han kan ikke huske,
om selskabet kunne stille den krævede sikkerhed på 310.800 kr.

Person 2, der er modtager af mailen af 20. marts 2017, bilag A, var ansat hos
Transair. Han ved ikke, hvad Person 2 svarede Person 1. Han gik ud fra, at revisor
og Person 1 tog sig af det.

Han ved ikke, hvad der skete i forhold til Skat i perioden fra den 15. marts 2017 til
den 26. april 2017.

Forespurgt ad Skats afgørelse af 26. april 2017 har han forklaret, at der var en
dialog i gang hele tiden. De prøvede hele tiden at få lov til at indbetale det rigti-ge
beløb.

Han husker ikke, om han deltog i kommunikationen mellem selskabet og Skat i
perioden fra den 1. juli 2017.

Han ved ikke, hvad Person 1 har ment med i mail af 25. juli 2017, bilag G, til re-
visor at skrive ”firmaet skulle lukkes alligevel” .

Foreholdt Skats mail af 9. august 2018 til kurator, bilag 17, har han forklaret, at
han ikke husker, om selskabet har indgivet momsopgørelse.

Han husker ikke, at der var anlagt en omstødelsessag. Der var en sag, hvori der
blev indgået et forlig, der gik ud på, at Virksomhed skulle betale et beløb til kon-
kursboet. Han kan ikke huske, om beløbet er betalt.

Der var noget med nogen cykler. Der var et varelager, som kurator gjorde krav på
i forbindelse med konkursen. Han havde opbevaret nogen cykler, og han gjorde
krav gældende mod konkursboet for husleje.

Foreholdt kontokort, bilag 5, har han forklaret, at kunden købte varen gennem
Viabill eller Clearhouse. Købesummen blev først betalt til Virksomhed ApS 1 op
til en måned senere.

Han har betalt Skats momskrav på 152.760 kr.



/

5

Vidnet har som vidne forklaret, at hun i 2017 var ansat i Skat, inddrivel-sen. Hun
sendte den 21. juni 2017 et varsel om konkurs til selskabet. Varslet blev sendt pr.
mail og pr. post.

Person 3, der har truffet afgørelsen af 26. april 2017, var ansat i Skats er-
hvervsregistrering.

Sagen blev efterfølgende oversendt til insolvensafdelingen, hvor vidnet be-
handlede sagen.

Hun har på sagen noteret, at hun den 28. juni 2017 fik en mail fra Person 1 om, at
hun ikke kunne forstå opgørelsen af det skyldige importmomsbe-løb. Den 29. juni
2017 ringede Sagsøgte og bad hende kontakte Person 1, hvilket hun gjorde samme
dag. Person 1 op-lyste, at revisor var ved at opgøre momsen. Person 1 sagde, at
hun på ny ville søge om registrering for moms og betale sikkerheden.

Vidnet udsatte konkursvarslet til den 10. juli 2017.

Vidnet har til brug for sine egne overvejelser noteret, at selskabet to gange var
nægtet registrering for moms og A-skat, at selskabet var afkrævet sikkerhed, som
ikke var blevet stillet, og at de store toldkrav beroede på speditørens for-
toldninger, således at der ikke var tale om skønsmæssige ansættelser.

Vidnet meddelte den 13. juli 2017, at der blev indgivet konkursbegæring, hvil-ket
skete den 14. juli 2017.

Person 1 har ikke overfor vidnet omtalt, at selskabet havde indleveret en
momsangivelse.

Forevist mail af 3. maj 2017, bilag B, har vidnet forklaret, at mailen ikke er regi-
streret som modtaget hos Skat. Person 3 har overfor vidnet oplyst, at han ikke har
modtaget denne mail. I afgørelsen af 26. april 2017 er det anført, at
momsopgørelse skal sendes til Skats adresse i Sakskøbing.

Vidnet har arbejdet i insolvens-afdelingen siden 2005 og har indleveret måske 150
konkursbegæringer. Årsagen til konkursbegæringerne har typisk været manglende
betaling af moms og A-skat. Det er usædvanligt, at et selskab ikke har været
registreret for moms.



/

6

Parternes synspunkter

Af kurators processkrift i medfør af konkurslovens § 161, stk. 1, af 13. august
2018 fremgår:

”…
Nærmere oplysning, begrundelse, dokumentation og argumentation for
påstand om konkurskarantæne:

Jeg har som kurator i selskabet indleveret meddelelse til politiet i medfør af
konkurslovens § 110, stk. 4 om muligt strafbart forhold be-gået af Sagsøgte
for politiets evt. videre efter-forskning, idet det er min opfattelse, at
Sagsøgte kan have overtrådt en eller flere bestemmelser i Opkrævningslo-
ven (lovbekendtgørelse 2016-09-29 nr. 1224), idet Sagsøgte som selskabets
ansvarlige leder - uagtet at selskabet ikke var registreret for moms og A-
skat/AM-bidrag - har ladet selskabet foretage salg af varer og opkrævet
moms af varesalget.

Sagsøgtes advokat har anført, at det er Sagsøgtes opfattelse, at der har været
en dialog mel-lem selskabet og SKAT, som afstedkom (som jeg opfatter
det), at det var/er Sagsøgtes opfattelse, at selskabet og Sagsøgte ikke har
foretaget sig noget forkert.

Jeg har fra SKAT modtaget oplysning om, at der mellem SKAT og selskabet
har været dialog omkring selskabets opfyldelse af SKAT´s krav fremsat ved
skrivelser af 15.03.2017 og 26.04.2017 jfr. nedenfor, men at dialogen ikke
førte til, at selskabet opfyldte endsige blev frita-get for at opfylde de af
SKAT stillede krav til at blive momsregistreret (ej heller tidsbegrænset) og
dermed heller ikke var berettigede til at foretage salg af varer og opkræve
moms af varesalget.

Selskabets manglende overholdelse af SKAT´s krav førte til SKAT´s
indlevering af konkursbegæring mod selskabet.

Det forhold som skal begrunde konkurskarantæne er således, at Sagsøgte må
antages at have udvist groft ufor-svarlig forretningsførelse og er uegnet til at
deltage i ledelsen af en forretningsvirksomhed, idet han som direktør og
(ultimativ) ejer af selskabet var ansvarlig for:



/

7

- at selskabet gennem en længere periode (formentlig fra medio 2016) - uagtet
at selskabet ikke var registreret for moms og A-skat/AM-bi-drag - har ladet
selskabet foretage salg af varer og opkrævet moms af varesalget, hvilket er i
strid med Opkrævningsloven, og at han der-ved er ansvarlig for, at SKAT
påførtes ikke bare en risiko for men og-så de facto led et større tab,

- at selskabet fortsatte sit salg af varer med tillæg af moms (med deraf
følgende forøget tab for SKAT til følge) helt frem til den 03.08.2017 uagtet
at selskabet ved skrivelse af 15.03.2017 var blevet nægtet momsregistrering
med mindre sikkerhed var stillet senest 8 dage ef-
ter (hvilken sikkerhed ikke blev stillet) og senere skrivelser af
26.04.2017 (tilstillet hhv. selskabet og Sagsøgte) hvori det udtrykkeligt
anføres, at det vil være strafbart at fort-sætte salg af varer med tillæg af
moms jfr. Opkrævningslovens § 11, stk. 11 og 12 samt § 17, stk. 3.

Det er kurators opfattelse, at der ikke foreligger omstændigheder, som kan
medføre, at Sagsøgte ikke skal idømmes konkurskarantæne i
overensstemmelse med den nedlagte påstand.
…”

Kurator har i sit påstandsdokument gentaget de anførte anbringender.

Sagsøgte har i sit påstandsdokument anført følgen-de:
”…
Til støtte for den nedlagte påstand gøres følgende synspunkter og an-
bringender gældende:

Det fremgår af gældende praksis ved Højesteret, senest U.2018.3543H,(side
14) at der

” skal foretages en helhedsvurdering af forretningsførelsen i den periode,
hvor de pågældende har indgået i ledelsen , således at der ved vurderingen
af, om der er udvist groft uforsvarlig adfærd i perioden mindre end et år før
fristdagen, også lægges vægt på, om ledelsen har undladt at rette op på
groft uforsvarlige for-hold, der er udvist på et tidligere tidspunkt.”

Samme sted anfører Højesteret følgende:

”Højesteret tiltræder endvidere, at der som anført af flertallet kan læ-ges til
grund, at de manglende betalinger af moms, skat og arbejdsmar-



/

8

kedsbidrag skyldes likviditetsmæssige problemer og ikke manglende
betalingsvilje, og at selskabet var i dialog med SKAT herom i forbindel-se
med SKAT’s inddrivelse af kravet.”

Samme sted anfører Højesteret følgende:

” Højesteret har ved vurderingen navnlig lagt vægt på, at opbygningen af
gæld til SKAT under de konkrete omstændigheder ikke i sig selv kan
karakteriseres som groft uforsvarligt, og at der efter en samlet vurdering af
navnlig overhol-delse af bogførings- og årsregnskabslovens regler,
regnskabsoplysningerne, di-alogen med SKAT …..ikke er grundlag for at
betegne den manglende afreg-ning af moms og A-Skat som misbrug af
reglerne.”

Højesteret har i deres præmisser lagt til grund, at manglende betaling af skat
og moms ikke nødvendigvis betyder, at ledelsen har handlet groft uagtsomt.
Vurderingen afhænger i stedet i høj grad af, om ledel-sen har udvist
manglende betalingsvilje.

Det fremgår af sagens bilag B, at sagsøgte tilbød at betale gælden til SKAT,
og at parterne var i dialog fra afvisning på registrering og frem til indgivelse
af konkursbegæringen.

Sagsøgte havde med andre ord hele tiden en forventning om, at man kunne
nå til enighed med SKAT og opnå registreringen, idet man blot afventede
sagsøgtes revisor, der skulle bogføre og indsende en korrekt opgørelse til
SKAT.

På baggrund af ovenstående må det herefter lægges til grund, at der ud fra
en helhedsbetragtning ikke er grundlag for at antage, at sagsøgte har
misbrugt reglerne.

Det bemærkes hertil, at SKAT efterfølgende alene har gjort et hæftel-
sesansvar gældende mod sagsøgte, jf. opkrævningslovens § 11, stk. 12 for et
beløb på kr. 152.760,00, jf. vedlagte Fbilag H.

Sagsøgte har valgt at acceptere denne hæftelse overfor SKAT.

Sagen har betydning for nærværende sag, idet dette betyder, at SKAT ikke
har lidt et væsentligt tab, hvorefter den væsentligste forudsætning for at tage
sagsøgers påstand til følge, ikke vil være til stede.



/

9

Det gøres derfor gældende, at sagsøgers anbringender ”falder til jor-den” ,
idet det ikke vil være rimeligt både at pålægge sagsøgte hæftelse og
konkurskarantæne.

Det gøres derfor afslutningsvis gældende, at sagsøgers anbringender langt
fra begrunder en groft uforsvarlig adfærd.

-o0o-

Det fremgår af Lovforslaget (nr. 131 af 30. januar 2013), at følgende punkter
skal indgå i den skønsmæssige samlede vurdering af groft uforsvarlighed, jf.
§ 157, stk. 1:

(i)væsentlige mangler ved bogføringen

(ii) utilstrækkeligt kapitalberedskab og videreførelse af virksomheden ef-
ter håbløshedstidspunktet

(iii) oparbejdelse af gæld til statskassen/gældsstyrelsen

(iiii) klart omstødelige dispositioner til fordel for nærtstående/unddra-gelse
af aktiver

(i) der er i nærværende sag ikke påstået eller dokumenteret væ-
sentlige fejl og mangler ved selskabets bogføring og der er i nærværen-de
sag gjort et ihærdigt forsøg på at rette op på en enkeltstående fejl i
importspecifikationerne og bogføringen heraf, hvilket også lykkedes

(ii) der foreligger ikke et tilfælde af utilstrækkeligt kapitalberedskab
eller videreførelse af virksomheden efter håbløshedstidspunktet

(iii) den oparbejdede gæld vedr. moms er på ingen måde dokumen-
teret af SKAT og er formentlig langt mindre end det krav SKAT har skønnet
og som alene fremgår af foreløbige fastsættelser og skøn. Det anerkendes
dog, at selskabet har en gæld til SKAT vedr. moms, som selskabet har
forsøgt at opgøre og som selskabet allerede d. 3. maj 2017 tilbød at betale.
At det under denne sag ikke med sikkerhed kan fast-slås hvor stor en moms
der er opgjort for første kvartal 2017, beror ale-ne på kurators
forsømmeligheder, idet momsopgørelsen er fremsendt



/

10

til SKAT og forefindes blandt selskabets regnskabsmateriale som er i
kurators besiddelse, jf. bilag B.

(iiii) der foreligger ingen omstødelige dispositioner til fordel for nært-
stående og der er ikke unddraget kreditorerne aktiver.

Det fremgår af præmisserne i U.2018.3543H at der i den konkrete sag blev
lagt afgørende vægt på, at manglende betaling skyldes likviditets-mæssige
problemer og ikke manglende betalingsvilje, og at selskabet var i dialog
med SKAT herom i forbindelse med SKAT’s inddrivelse af kravet.

Det gøres gældende at der i denne sag er tale om en identisk situation. Der
har på intet tidspunkt været forsæt til ikke at betale eller opgøre momsen
korrekt. I nærværende sag var det selskabet selv der rettede henvendelse til
SKAT og anmodede om registrering for moms, A-Skat og AM-bidrag med
tilbagevirkende kraft.

Det gøres endvidere gældende, at sagsøgers omstødelsessag mod sagsøgte er
afsluttet ved forlig, hvorfor sagsøger heller ikke har bevist, at sagsøgte har
foretaget omstødelige dispositioner.

Sagsøgte anerkender ved forliget ikke, at de foretagne dispositioner var
omstødelige.

Konsekvensen af forliget er dog, at sagsøgte har erstattet boet med et beløb,
hvorfor sagsøgte ikke også bør ”straffes” med konkurskarantæ-ne begrundet
i, at sagsøgte har pådraget boet et tab ved omstødelige dispositioner.

Det gøres samlet gældende, at en skønsmæssig vurdering af ledelsens
(sagsøgtes) adfærd i denne sag ikke kan betegnes som groft uforsvarlig
forretningsførelse og at der derfor skal ske frifindelse i sagen.

Det er kurator som skal bevise at der i den konkrete sag foreligger et tilfælde
af groft uforsvarlig forretningsførelse der gør sagsøgte uegnet til at deltage i
ledelsen af en erhvervsvirksomhed og denne bevisførelse i den konkrete sag
ikke er løftet.

Ved vurderingen af størrelsen gælden til SKAT skal der tages højde for, at en
del af beløbet beror på foreløbige fastsættelser, at SKAT modtager dividende
til nedbringelse af kravet fra konkursboet og at sagsøgte i



/

11

nærværende sag har accepteret en personlig hæftelse for kr. 152.760,00,
hvorefter der ikke er tale om et væsentligt tab for SKAT.

-o0o-

Skulle retten i den konkrete efter en samlet helhedsvurdering af forret-
ningsførelsen i det konkursramte selskab finde frem til, at betingelser-ne for
pålæggelse af konkurskarantæne er til stede gøres der særligt vedr.
tidsforløbet følgende anbringender gældende:

at der i nærværende sag foreligger særlige grunde som taler for, at kon-
kurskarantæne pålægges for et kortere tidsrum.

Det fremgår af motiverne til lovforslaget, at der ”i sjældnere tilfælde kan
fastsættes en karantæne i 1 år” , jf. L 131 FT 2012-13 s. 14, refereret i RR
2018.06.0074, Lars Lindencrone Petersen.

Samme sted anføres

” At karantæneperioden fastsættes til 2 år, skyldes i almindelighed, at
sagsbe-handlingen har været langvarig, uden at dette kan tilskrives den, der
begæres pålagt karantæne. Det er således udgangspunktet, at afgørelsen om
karantæne skal træffes, inden der er gået et år fra afsigelsen af
konkursdekret. I tråd her-med er det, at kurator skal forholde sig til
spørgsmålet om karantæne i sin ind-beretning efter § 125, stk. 2 og 3, det vil
sige senest fire måneder efter at dekret er afsagt.”

I denne sag kan det konstateres:

at sidste frist for kurator til at udarbejde begrundet indstilling om anlæggelse af evt.
karantænesag i denne konkrete sag var d. 28. november 2017.

at kurator først d. 13. juli 2018 – i strid med reglerne i konkursloven – og 6 måneder og
15 dage for sent, udsender orientering til kreditorerne og indstilling til skifteret-ten
om anlæggelse af karantænesag

at skifteretten på trods af denne betydelige fristoverskridelse alligevel tager indstillin-
gen til følge

at sag om konkurskarantæne først anlægges d. 13. august 2018 – altså 1 år og 16
dage efter dekret – på dette tidspunkt skulle sagen havde været afgjort.



/

12

at sagsøgte nu i 3 år og 255 dage (siden dekret) – primært på grund af kurators for-
sømmelser og rettens forhold – har været belastet af muligheden for afsigelse af
konkurskarantæne

at ingen af disse forsinkelser skyldes sagsøgtes forhold

at disse omstændigheder taler for, at der alene af disse grunde skal ske frifindelse.
…”

Skifterettens begrundelse og resultat

Efter oplysningerne i sagen lægger skifteretten til grund, at Sagsøgte som direktør
i året forud for fristdagen den 14. juli 2017 har delta-get i ledelsen af Virksomhed
ApS 1, som han via et holdings-elskab var eneejer af.

Skifteretten lægger til grund, at selskabet i året forud for fristdagen importerede
og solgte varer, uanset selskabet ikke var registreret for moms.

Skifteretten lægger til grund, at selskabet fortsatte driften, efter at selskabet
undlod senest den 23. marts 2017 at stille den sikkerhed på 310.800 kr., som Skat
havde krævet i brev af 15. marts 2017.

Skifteretten lægger til grund, at selskabet fortsatte driften, uanset Skat den 26.
april 2017 traf afgørelse om, at selskabet ikke kunne blive registreret for moms og
uanset Skats vejledning om, at fortsat drift var strafbart mv.

Skifteretten lægger til grund, at selskabets momstilsvar for perioden den 1. au-gust
2016 til konkurstidspunktet udgjorde 302.213 kr.

Skifteretten finder, at Sagsøgte ved som direktør at fort-sætte virksomheden
uanset Skats brev af 15. marts 2017 og afgørelse af 26. april 2017 har udvist groft
forsvarlig forretningsførelse, og at det som følge heraf må antages, at han er
uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. Un-der henvisning til de
anførte omstændigheder findes det rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne.

Det kan efter Vidnets forklaring ikke lægges til grund, at Skat har modta-get mail
af 3. maj 2017 fra Person 1. Selskabets henvendelser til Skat og revisor sidst i juni
og i juli 2017 kan ikke føre til en anden vurdering af spørgs-målet, om det er
rimeligt at pålægge konkurskarantæne.



/

13

Skifteretten finder ikke, at tidsforløbet i sagen kan føre til, at der ikke skal på-
lægges konkurskarantæne.

Betingelserne for at pålægge Sagsøgte konkurskarantæ-ne er herefter opfyldt, jf.
konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.

Selskabet gik konkurs den 28. juli 2017. Beslutningen om indledning af kon-
kurskarantænesag blev truffet den 31. juli 2018. Hovedforhandlingen er flere
gange blevet omberammet på grund af rettens forhold. Kendelse om kon-
kurskarantæne afsiges mere end 3 år 9 måneder efter konkursdekretet.

Skifteretten finder under henvisning til den tid, der er forløbet siden konkurs-
dekretets afsigelsen, at der foreligger sådanne særlige grunde, at konkurskaran-
tænen alene skal pålægges i 1 år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, 2. pkt.

Under henvisning til sagens udfald for så vidt angår konkurskarantænens længde
skal statskassen betale sagens omkostninger.

T H I  B E S T E M M E S :

Sagsøgte pålægges konkurskarantæne i 1 år fra endelig kendelse.

Sagsøgte må i karantæneperioden ikke deltage i ledel-sen af en
erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for virk-somhedens
forpligtelser.

Statskassen skal betale sagens omkostninger.

___

Skifteretten fastsatte et salær på 20.000 kr. med tillæg af moms til advokat Erik
Laigaard som kurator i Virksomhed ApS 1 under konkurs. Salæret betales
statskassen.

Skifteretten fastsatte et salær til advokat Keld Nomanni til 20.000 kr. med tillæg af
moms. Salæret betales af statskassen.



/

 




/