Landsretten stadfæster byrettens beslutning om at anonymisere de sigtedes navne i forbindelse med aktindsigt i en retsbog fra et grundlovsforhør
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Øvrige sager
Sagsemner: Strafferet og -proces;

/

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS RETSBOG
____________

Den 21. april 2022 satte Østre Landsret retten i retsbygningen, Østre Landsrets Plads 1,

København.

Som dommere fungerede landsdommerne Lene Jensen, Anne Birgitte Fisker og Louise

Lindekilde Engberg (kst.), førstnævnte som rettens formand.

Der foretoges   

25. afd. nr. B-230-22:

Journalist Kærende, Ekstra Bladet, påkærer Retten i Hillerøds beslutning om anonymisering

af de sigtedes navne i retsbog af 5. marts 2022 (rettens nr. SS 905/2022).   

Ingen var indkaldt eller mødt.

Der fremlagdes kæreskrift af 10. marts 2022, hvorved journalist Kærende, Ekstra Bladet,

kærer Retten i Hillerøds beslutning af 9. marts 2022 om anonymisering af de sigte-des navne

i forbindelse med aktindsigt i retsbog fra grundlovsforhør afholdt ved Retten i Lyngby den 5.

marts 2022 (Retten i Lyngbys nr. 1-682/2022, politiets nr. 0900-73111-00001-22).   

Endvidere fremlagdes Retten i Hillerøds fremsendelsesbrev af 15. marts 2022 vedlagt ret-

tens beslutning af 9. marts 2022 samt kopi af retsbog af 5. marts 2022, som den er udleve-ret

til journalist Kærende, Ekstra Bladet, mailkorrespondance mellem Retten i Hille-rød og

journalisten i perioden 7. til 9. marts 2022 samt udskrift af retsbog fra Retten i Lyngby fra 5.

marts 2022.



/

- 2 -

Journalist Kærende, Ekstra Bladet, har nedlagt påstand om, at de sigtedes navne ikke

anonymiseres.

Journalist Kærende, Ekstra Bladet, har til støtte for sin påstand anført bl.a., at navne og

fødselsdage på de sigtede normalt oplyses under den åbne del af et retsmøde, og at det er

sædvanlig praksis, at dette tillige fremgår af retsbøger fra grundlovsforhør, som sendes til

journalister, der har udvidet adgang til aktindsigt. Den af Retten i Hillerød foretagne

anonymisering af de sigtedes navne strider mod Domstolsstyrelsens vejledning om anony-

misering, retsplejelovens bestemmelser og praksis. Der henvises i den forbindelse bl.a. til

Højesterets kendelse af 16. februar 2005, som er trykt i U 2005.1564 H, og Østre Landsrets

kendelse af 22. februar 2021 i S-372-21. Da der er nedlagt navneforbud, vil de sigtedes

identitet ikke blive omtalt, og oplysningen om navnene skal alene bruges til støtte for re-

daktionelt arbejde.   

Retten har ved sagens fremsendelse henholdt sig sin beslutning og har supplerende anført

bl.a., at afgørelsen om at anonymisere de sigtedes navne navnlig er sket, da begge sigtede er

17 år, ligesom retten har henvist til FNs børnekonventions artikel 3 og 16.

Efter votering afsagdes   

k e n d e l s e :

Ved et grundlovsforhør den 5. marts 2022 blev to 17-årige fremstillet og sigtet for over-

trædelse af straffelovens § 237 og varetægtsfængslet i fire uger i surrogat på baggrund af en

begrundet mistanke om, at de har overtrådt straffelovens § 246. Der blev i retsmødet truffet

afgørelse om navneforbud for begge sigtede samt dørlukning. Det fremgår af rets-bogen, at

der ikke var nogen repræsentanter for pressen til stede.   

Efterfølgende anmodede journalist Kærende, Ekstra Bladet, om aktindsigt i retsbo-gen for

grundlovsforhøret. Byretten besluttede, at der i forbindelse med aktindsigt bl.a. skulle ske

anonymisering af de sigtedes og den forurettedes identiteter, jf. retsplejelovens § 41 e, stk. 4,

jf. § 41 b, stk. 3, nr. 5. Retten anførte, at hensynet til meroffentlighed på nuvæ-rende

tidspunkt ikke kunne føre til andet resultat.



/

- 3 -

Kæremålet må forstås således, at det alene er rettens beslutning om anonymisering af de

sigtedes navne, der påkæres.

Efter retsplejelovens § 41 b, stk. 2, nr. 3, har personer omfattet af retsplejelovens § 172, stk.

1, 2 eller 4, ret til aktindsigt i kendelser i straffesager, selvom straffesagen ikke er en-deligt

afsluttet, idet denne ret dog er begrænset bl.a. af retsplejelovens § 41 b, stk. 3, og 41 e, stk. 4.

Det følger videre af retsplejelovens § 41 f, stk. 5, at retten efter anmodning udle-verer kopi af

andre indførelser i retsbøgerne end domme og kendelser, til personer, der er omfattet af

retsplejelovens § 172, stk. 1, 2 eller 4, idet også denne adgang er begrænset af bl.a.

retsplejelovens § 41 b, stk. 3, og 41 e, stk. 4.   

Retten til aktindsigt kan i henhold til retsplejelovens § 41 b, stk. 3, nr. 2, begrænses, hvis

afgørelsen indeholder oplysninger om bl.a. enkeltpersoners rent private forhold, og offent-

lighedens indsigt i retssager findes at burde vige for væsentlige hensyn til de pågældende,

der ikke kan varetages ved anonymisering i medfør af retsplejelovens § 41 e, stk. 4. Af § 41

e, stk. 4, fremgår, at dokumentet, hvis det indeholder oplysninger om enkeltpersoners rent

private forhold, inden kopiering kan anonymiseres, således at de pågældendes identitet ikke

fremgår.   

Retsplejelovens § 41 e, stk. 4, blev indsat ved lov nr. 215 af 31. marts 2004 om ændring af

retsplejeloven og forskellige andre love (offentlighed i retsplejen). Om anonymisering af

dokumentet, fordi det indeholder oplysninger om enkeltpersoners rent private forhold,

fremgår af de specielle bemærkninger til bestemmelsen i lovforslaget (LFF nr. 23 af 8.

oktober 2003) bl.a.:

”Navnlig forventes anonymiserin g normalt ikke at ske med hensyn til sigtede eller

tiltalte, medmindre sigtede eller tiltalte er under 18 år. Retten har dog også mulighed

for at foretage anonymisering for så vidt angår sigtede eller tiltalte over 18 år, i det

omfang retten finder, der er anledning hertil.”

Af lovforslagets bemærkninger til § 41 b, stk. 3, nr. 3 (nugældende § 41 b, stk. 3, nr. 5),

fremgår videre bl.a.:   



/

- 4 -

”Rent private forhold omfatter navnlig oplysninger om race, religion og hudfarve,

politiske, foreningsmæssige, seksuelle og strafbare forhold, helbredsforhold, væsent-

lige sociale problemer og misbrug af nydelsesmidler og lignende.

…

Uanset en eventuel risiko for genkendelse bør stk. 3, nr. 3, dog ikke anvendes i straf-

fesager for så vidt angår de påsigtede forhold, da det vil gøre aktindsigt i domme og

kendelser i straffesager meningsløs. Med hensyn til i stedet at foretage anonymise-ring

henvises til bemærkningerne til § 41 e, stk. 4.”

Det er således i forarbejderne forudsat, at anonymisering af en sigtets identitet kan fore-

komme i forbindelse med aktindsigt, idet det er bemærket, at anonymisering af sigtedes

identitet normalt ikke forventes at ske, medmindre sigtede er under 18 år.

I denne sag er begge de sigtede under 18 år. De er sigtet for særdeles alvorlig kriminalitet, og

grundlovsforhøret blev afholdt samme dag, som det påsigtede forhold fandt sted. Sagen var

således på sit helt indledende stadium, da grundlovsforhøret blev gennemført.   

Landsretten tiltræder efter en samlet vurdering rettens beslutning om at anonymisere de

sigtedes identitet i medfør af retsplejelovens § 41 e, stk. 4, jf. § 41 b, stk. 3, nr. 5, i forbin-

delse med aktindsigt i retsbogen for grundlovsforhøret den 5. marts 2022. Hensynet til

meroffentlighed, jf. retsplejelovens § 41 h, kan for tiden ikke føre til andet resultat. Det kan

ej heller føre til andet resultat, at navnene på de sigtede har været læst op ved retsmødets

start forud for dørlukningen.   

Landsretten stadfæster derfor byrettens beslutning.

T h i b e s t e m m e s :

Byrettens beslutning stadfæstes.

Sagen sluttet.

Retten hævet.



/





/