Tiltale for overtrædelse af straffelovens § 237, jf. § 21 - forsøg på manddrab, samt overtrædelse af straffelovens § 266. Påstand om konfiskation, samt erstatning
Ret: Retten i Holbæk (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Forurettede og vidner;
Liv og legeme;

/

RETTEN I HOLBÆK

Udskrift af dombogen

D O M

afsagt den 8. februar 2022

Rettens nr. 60-1298/2021
Politiets nr. 1200-73112-00001-21

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
CPR nr. (Født 1966)

Der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.

Ifølge anklageskrift modtaget den 17. maj 2021, som berigtiget under hoved-
forhandlingen, er Tiltalte tiltalt for

1.

overtrædelse af straffelovens § 237, jf. § 21- forsøg på manddrab, ved den 2.
januar 2021 omkring kl. 14:30 på Adresse i By 1 at have forsøgt at dræbe
Forurettede 1, idet tiltalte på ukendt vis fik Forurettede 1 væltet ned på gulvet
og satte sig overskrævs på hende og udtalte "du skal bare dø"eller lignende,
hvorefter tiltalte med begge hænder tog kvælertag på Forurettede 1 mens han
gentagne gange udtalte "du skal dø" eller lignende, ligesom tiltalte satte sit knæ
mod Forurettede 1's hals og lagde hele sin kropsvægt ind over hendes ansigt,
mens tiltalte truede Forurettede 1 med en sølvdaggert, idet han holdt den op for
hendes brystkasse, ligesom tiltalte tildelte Forurettede 1 flere slag og spark i og
mod hovedet samt tvang hendes hoved bagover alt hvorved Forurettede 1 bl.a.
på-drog sig blodudtrædninger i øjenlågene, underhudsblødninger på begge sider
af halsen og en brækket hånd. Forehavendet mislykkedes, idet det lykkedes for
Forurettede 1 at slippe fri og undløbe fra stedet.

2.

overtrædelse af straffelovens § 266, ved den 2. januar 2021 omkring kl. 14.45
ved Adresse i By 1 at have truet Forurettede 2, idet tiltalte råbte til Forurettede
2: " hvis du kommer et skridt nærmere, kommer du samme vej som Forurettede
1", hvorefter tiltalte hentede en mukkert og smadrede ruderne i huset, hvilket
var egnet til at fremkalde alvorlig frygt for Forurettede 2's liv eller helbred.

3.

Std 75327



/

side 2

overtrædelse af straffelovens § 181, stk. 1 og stk. 2 - brandstiftelse, ved den 2.
januar 2021 omkring kl. l5.00 at have sat ild til ejendommen beliggende på
Adresse i By 1, som tiltalte ejede i fællesskab med Forurettede 1, idet tiltalte
under anvendelse af brandbar væske satte ild til en seng som stod i hu-sets
soveværelse, hvorved der skete skader for et endnu ukendt beløb.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om domfældelse efter tiltalen, dog
således, at der i forhold 3 ikke er påstået domfældelse for overtrædelse af
straffelovens § 181, stk. 2. Anklagemyndigheden har påstået tiltalte idømt u-
betinget fængselsstraf.

Anklagemyndigheden har endvidere påstået konfiskation af en sølvdaggert/
antik kniv og hylster, en hammer og en benzindunk, jf. straffelovens § 75, stk.
2, nr. 1.

Tiltalte, har i forhold 1 erkendt sig skyldig i vold, og i forhold 3 erkendt sig
skyldig i overtrædelse af straffelovens § 181, stk. 1.

Tiltalte har erkendt sig skyldig i forhold 2.

Tiltalte har ikke haft bemærkninger til påstanden om konfiskation og har på-
stået rettens mildeste dom.

Forurettede 1 har påstået, at tiltalte i medfør af erstatningsansvars-lovens § 26,
stk. 1, subsidiært § 26, stk. 3, skal betale 30.000 kr. i godtgørel-se med tillæg af
renter efter erstatningsansvarslovens § 16.

Tiltalte har bestridt pligten til at betale godtgørelse og har endvidere bestridt
kravets størrelse.

Sagens oplysninger

Der er afgivet forklaring af Tiltalte og af vidnerne Forurettede 1, Forurettede 2,
Vidne og Læge.

Tiltaltes forklaring

Tiltaltes forklaring er i retsbogen gengivet således:

” Tiltalte forklarede, at han og Forurettede 1 har boet sammen i 25 år. De har
sammen en søn, der hedder Vidne. Forurettede 1 gik fra tiltalte første gang i
sommeren 2019 i forbindelse med, at tiltalte fandt ud af, at Forurettede 1 havde
et forhold til



/

side 3

Forurettede 2. Han konfronterede Forurettede 1 med det på en ikke voldelig
måde. Tiltalte blev ked af det, da han fandt ud af, at Forurettede 1 havde et
forhold til en anden. Forurettede 1 vidste ikke rigtig, om hun kun ville have en
flirt med Forurettede 2, eller om hun havde følelser for ham. Senere overhørte
tiltalte en kærlig telefonsamtale mellem Forurettede 1 og Forurettede 2, og han
bad hende derefter om at flytte. Forurettede 1 flyttede ikke med det samme
blandt andet fordi hun havde sine hunde, men også af økonomiske årsager.
Forurettede 1 flyttede først i oktober 2019 i et sommerhus, og de var indtil da
tvunget til fortsat at bo sammen. Da Forurettede 1 var flyttet, gik han ned med
flaget. Han var meget ked af det og forsøgte at begå selvmord. Tiltalte ville ikke
vide, hvor Forurettede 1 boede, idet han var bange for at blive beskyldt for at
stalke hende.

Efter nytår 2020 meddelte Forurettede 1 ham, at hun flyttede ind hos
Forurettede 2 i Jylland. Tiltalte sagde til Forurettede 1, at han ikke ville have
kontakt til hende mere. De skrev dog lidt sammen vedrørende det hus, som de
fortsat ejede sammen. I somme-ren 2020 døde Forurettede 1's mor, hvorfor han
skrev et kondolencebrev til hende. Hun ringede så til ham og det endte med, at
de på Forurettede 1's initiativ mødtes og talte sammen. Forurettede 1 fortalte
ved den lejlighed, at det ikke gik for hende at bo i Jylland, idet hun savnede
Vidne og deres fælles hus. Det gik heller ikke så godt med forholdet til
Forurettede 2. Tiltalte sagde så til Forurettede 1, at hun kunne flytte ind hos
ham i huset igen.

Det blev til, at Forurettede 1 flyttede ind i huset hos ham igen i efteråret 2020.
De hav-de i den forbindelse ikke fået snakket om, hvorvidt de igen skulle være
et par, men det var hans opfattelse eller måske håb, at de igen skulle leve som et
par. Han havde ikke givet Forurettede 1 lov til at flytte ind igen, hvis han havde
vidst, at det var Forurettede 1's opfattelse, at de kun skulle være venner. De
havde ikke sex sammen efter, at Forurettede 1 var flyttet ind. De sov hver for
sig. Det havde de også gjort inden samlivsophævelsen. Det gik for så vidt fint
med at bo sam-men, og han accepterede også, at hun fortsat havde kontakt med
Forurettede 2. Forurettede 1 sagde dog på et tidspunkt, at hun ville have et åbent
forhold. Det havde tiltal-te det dårligt med, men de fik ikke rigtig snakket om,
hvad det betød. Tiltalte holdt jul sammen med Forurettede 1 og Vidne. Tiltalte
drak lidt juleaften. Dagen efter skældte Forurettede 1 ham ud over, at han havde
drukket. Det ville Forurettede 1 ikke accepte-re.

To dage inden nytår havde Forurettede 1 pakket en kuffert. Hun fortalte, at hun
ville tage over til Forurettede 2 og holde nytår. Tiltalte blev meget overrasket,
og de småskændtes lidt om det, men han kunne ikke gøre noget. Han blev
meget ked af det og begyndte at drikke. Tiltalte ringede til Vidne og fortalte, at
Forurettede 1 var taget til Jylland. Det vidste Vidne godt. Tiltalte lå nærmest i
sprit i fire dage efter, at Forurettede 1 var taget af sted. Han syntes, at det var
mærkeligt, at hun tog over for at være sammen med Forurettede 2, når nu hun
var flyttet tilbage til tiltalte. Han skrev nogle beskeder til hende, men ringede
ikke til hende. Han ville have, at hun skulle flytte væk fra deres fælles hus igen.
Han husker ikke, om han har lagt beskeder på Forurettede 1's telefonsvarer.



/

side 4

Anklageren afspillede telefonsvarerbesked ”Stemme 1” af 31. december 2020
kl. 15.43, fil 2, side 57.

Tiltalte forklarede, at det er hans stemme, der kan høres på optagelsen. Han kan
ikke huske opkaldet. Han havde drukket en del. Tiltalte havde lånt Forurettede 1
mere end 10.000 kr.

Anklageren afspillede telefonsvarerbeskederne ”Stemme 2” og ”Stemme 3” , fil
2, side 57.

Tiltalte forklarede, at det er hans stemme, der kan høres på optagelserne. Han
var ked af det og ikke helt appelsinfri. Tiltalte var ikke vred på Forurettede 1,
men han ønskede, at hun skulle flytte. Han var ikke jaloux, men bitter på
Forurettede 1.

Den 2. januar 2021 stod tiltalte sent op og begyndte at drikke. Hoveddøren gik
op, og Forurettede 1 kom ind. Han ved ikke, hvad klokken var. Forurettede 1
fortalte, at Forurettede 2 var med. Tiltalte spurgte, om hun havde sin telefon på
sig. Han tænk-te, at hun optog deres samtale, og det var han egentlig ligeglad
med. Hun be-nægtede, at hun havde sin telefon med. Tiltalte blev meget
overrasket over, at hun kom. Han blev ked af det og sur på hende, da det gik op
for ham, at hun kun kom for at hente sin pc, og ikke sine andre ting. Han var
også vred, fordi hun ikke kom med en forklaring på, hvorfor hun var taget over
til Forurettede 2, og fordi hun ikke sagde undskyld. Han følte, at hun skyldte
ham en for-klaring. Mellem jul og nytår havde han i en brandert hældt vand i
Forurettede 1's pc for at hævne sig på hende. Det skrev han til Forurettede 1, da
han havde gjort det. Lidt se-nere fortrød han det og prøvede at tørre den. Det
lykkedes ikke. Han skrev til hende og undskyldte, og han tilbød at købe en ny
pc til hende. Han hældte ikke vand i Forurettede 1's pc for at få hende til at
komme hjem, men tværtimod for at få hende til at flytte.

Stemningen var ikke god imellem dem, og de begyndte at skændes. De råbte
nok ad hinanden. Han satte sig i stuen, mens Forurettede 1 gik ind i
soveværelset. Pludselig rejste han sig og fór mod Forurettede 1. Det næste han
kan huske er, at han sad oven på hende med en kniv. Det hele løb sammen og
koksede. Han kan ikke huske, hvordan han væltede hende. Det er helt sort for
ham. Han sad oven på hende og spurgte, hvorfor hun var kommet tilbage, og
om hun hav-de haft sex med Forurettede 2. Forurettede 1 lå på ryggen, og han
sad oven på hendes mave med kniven foran sig. Han gjorde ikke noget med
kniven. Tiltalte kan ikke huske, om han tog fat om halsen på Forurettede 1. Han
kan heller ikke huske, at han blev revet i ansigtet. Det opdagede han først
senere, da han sad i sin bil. Til-talte har ikke fornemmelse af, at han sad oven på
hende i lang tid, men det kan godt have været nogle minutter. Han kan ikke
komme det nærmere. Han sad ovenpå Forurettede 1 og truede hende, men han
havde ikke kniven højt hævet. Han havde ingen intention om at slå Forurettede
1 ihjel; han ville bare have hende til at flytte. Mærkerne på Forurettede 1's hals
må være kommet efter, at han væltede hende, men inden han sad ovenpå hende
med kniven. Det går han i hvert fald ud fra, da det ikke er sket senere. Han kan
ikke huske, at han har haft fat om halsen



/

side 5

på Forurettede 1. Tiltalte har senere fundet ud, at kniven blev fundet oven på et
skab i gangen, så han må have lagt den på plads efterfølgende. Tiltalte kan ikke
huske, om han truede Forurettede 1 verbalt.

Foreholdt sin forklaring til afhøringsrapport af 8. marts 2021, fil 1, side 117, 2.
og 3. afsnit, hvoraf fremgår:

” Foreholdt at Forurettede 1 har forklaret, at han sagde du skal dø dø dø.

Afhørte kunne godt huske det. Det var som om, at det han sagde og så ikke var det
samme som det han gjorde. Hans handlinger hang ikke sammen med det han sagde.
Det var som om, at det der foregik var ligesom på en film. Hjernen kørte adskilt af
hvad han gjorde. Hjerne sagde det var forkert.”

Tiltalte forklarede, at han har forklaret som gengivet, men det anførte hand-lede
ikke specifikt om trusler mod Forurettede 1, men derimod om det samlede
forløb.

Videre foreholdt fra samme rapport, fil 1, side 117, afsnit 5, hvoraf fremgår:

” …

Han kan huske, at han har ligget oven på hende og han kan huske, at han har sagt,
at hun skulle dø og han var ked at det og hvorfor hun har gjort alle de der ting.
Men han kan ikke huske den sekvens, men han kan huske, at han har sid-det oven
på hende med kniven.”

Tiltalte forklarede, at han ikke husker, at han har forklaret som anført. Han kan
godt huske selve afhøringen, idet han havde fået at vide, at hele sagen ville være
hurtigere overstået, hvis han erkendte. Han ville dog ikke erkende drabsforsøg.
Han kan ikke huske, at han skulle have sagt, at Forurettede 1 skulle dø.

Adspurgt på ny forklarede tiltalte, at Forurettede 1 lå mellem soveværelse og
gangen, da han sad ovenpå hende. Det foregik i døråbningen, hvor hun lå på
ryggen hen over dørtrinnet. De endte i soveværelset. Han lagde sig over
Forurettede 1, og de boksede rundt. Han prøvede at kravle over hende, da hun
sagde, at hun ikke kunne få luft. Han gik ud fra, det var fordi, han sad på hende,
og hun lå som hun gjorde. Han rejste sig, og hun satte sig op. Han slog hende
med flad hånd i ansigtet. Hun trak sig op mod skabet. Han tjattede til hende;
gav hen-de lussinger. Han gav hende også et par knæ i hovedet. Han ved ikke,
hvor-for han ikke bare gik.

Han har aldrig været voldelig, men der var en masse frustrationer, der brød ud i
lys luge. Han havde drukket en hel del. Det hele stoppede bare lige plud-selig,
og han gik. Hun sagde, at han skulle stoppe. Han kan ikke rigtig huske forløbet.
Han følte hele episoden som en brydekamp, som når børn slås og tumler rundt.
Han ved ikke, hvordan han fik skaderne i sit ansigt, han regist-rerede det ikke.
De er højst sandsynligt kommet, fordi Forurettede 1 kæmpede imod. Tiltalte
kan ikke huske, hvorfor han stoppede og forlod værelset. Han kan



/

side 6

huske, at han smækkede døren. Han var forpustet.

Da han forlod værelset, hørte han, at Forurettede 1 talte med nogen i telefonen.
Han regnede med, at det var politiet eller Forurettede 2. Han gik ud ad
hoveddøren, og da han kom ud, var Forurettede 2 ude på forpladsen. Tiltalte
blev sur på Forurettede 2 og skældte ham ud. Han ville have Forurettede 2 og
Forurettede 1 til at forsvinde, så han selv kunne komme væk. Forurettede 2's bil
holdt bagved tiltaltes bil.

Tiltalte kan ikke huske, hvad han sagde til Forurettede 2, men det har ikke været
pænt. Tiltalte har højest sandsynligt råbt nogle trusler. Foreholdt den i for-hold
2 gengivne trussel forklarede tiltalte, at han kan have sagt som gengivet, men at
han ikke husker det.

Tiltalte gik hen i skuret og hentede en mukkert, hvorefter han smadrede et
vindue i det værelse, hvor Forurettede 1 var. Han ville have hende til at
forsvinde, så han selv kunne stikke af. Han ville stikke af fra politiet. Han var
godt klar over, at det ikke var godt, det han havde lavet. Tiltalte tænkte, at det
hele kunne være lige meget og hentede en dunk benzin. Han gik ind i huset,
hvor han hældte benzin ud på sengen i soveværelset og satte ild til. Han blev
over-rasket over, at der kom så meget ild med det samme. Derefter stak han af.
Han prøvede senere at begå selvmord med en lommekniv, da han sad i sin bil,
men han faldt i søvn.

Tiltalte ved ikke, hvordan Forurettede 1 har fået punktformede
blodudtrædninger og mærker på halsen. Tiltalte fik blackout. Forurettede 1
havde ikke nogen mærker på halsen, da hun kom til huset den 2. januar 2021.
Da tiltalte sad oven på Forurettede 1 med kniven og kiggede på hende, var hun
rolig og havde ikke besvær med at trække vejret. Det var ikke hans mening at
slå Forurettede 1 ihjel. Hvis han ville have slået Forurettede 1 ihjel, kunne han
have brugt kniven.

Han husker ikke, at han skulle have tvunget Forurettede 1's hoved bagover. Han
har ik-ke flået i hende. Han kan ikke huske det. Han mener ikke, at han har
rusket hende. Han satte som sagt ild til sengen og blev overrasket over, hvor
meget ild, der kom med det samme. Han havde drukket flere flasker vodka den
dag.

Efter episoden kørte han ud for at tage sit eget liv. Mens han kørte, blev han
ringet op af et ukendt nummer. Han tænkte, at det var politiet. Han ville ikke
findes, så han smed telefonen ud ad vinduet. Han har hørt, at telefoner kan
spores.

Tiltalte følte lidt, at Forurettede 1 prøvede at spænde buen, for at se hvor mange
krav hun kunne stille og stadig blive boende. De have ikke fået talt tingene
ordent-ligt igennem inden hun flyttede tilbage. Tiltalte følte sig misbrugt. Der
var ik-ke tale om, at han tænkte, at ingen anden skulle have Forurettede 1, hvis
han ikke kun-ne få hende. Han ville have talt med Forurettede 1 efter nytår.

Da han løb mod Forurettede 1, slog det bare klik for ham. Tiltalte sad i stuen.
Han



/

side 7

kunne ikke se Forurettede 1 derfra, hvor han sad. Tiltalte rejste sig som skudt ud
af en kanon. Det hele koksede for ham. Han var ked af det, frustreret og vred.
Det var som når man åbner for en ballon. Tiltalte er normalt konfliktsky og ud-
trykker ikke sine følelser. Han fik bare behov for at være udadreagerende, det
hele eksploderede indeni ham. Da han rejste sig og fór mod hende, havde han i
tankerne, at hun skulle flytte. Han ville ikke slå hende ihjel.

Han hældte benzin ud på sengen, hvorefter han tændte ild med sin lighter. Der
kom store flammer, og han løb ud i bilen og kørte væk. Sengen var et symbol på
der, hvor han og Forurettede 1 havde været tætte sammen. Tiltalte fik en slags
flashback, hvor han så Forurettede 2 og Forurettede 1 sidde på terrassen og
grine af ham. Forurettede 1 skulle ikke have mulighed for at bo i huset, hvis
tiltalte ikke kunne.

Da tiltalte satte ild til sengen, tænkte han ikke på, om han kunne få penge fra
forsikringen. Han var med andre ord ikke ude på at besvige brandforsikrin-gen.
Han og Forurettede 1 ejede huset i fællesskab. Huset var belånt ”til op over
begge ører” . Huset var forsikret mod brand, men forsikringen ville ikke dække,
idet branden var påsat. Han tænkte i situationen ikke over, at panthaverne ville
blive stillet værre ved, at han tændte ild på huset.

Huset er sat til salg, men er fortsat ikke solgt."

Vidneforklaringer

Forurettede 1's forklaring er gengivet således i retsbogen:

”Vidnet forklarede, at hun har levet sammen med tiltalte i 25 år. Vidne er deres
fælles nu voksne søn. Vidnet og tiltaltes forhold har været rimeligt fint i mange
år. For tre år siden ville vidnet gerne afbryde samlivsforholdet med til-talte. Hun
og tiltalte havde talt om dette gennem flere år, men vidnet har hundeopdræt,
hvilket ville være svært at opretholde, hvis hun flyttede. De havde derfor et
fornuftsforhold i mange år, hvor de levede meget separate liv og ikke delte
seng. Tiltalte og vidnet var uenige om samlivsophævelsen. De diskuterede også
tiltaltes alkoholforbrug.

Hun mødte Forurettede 2 for 2½ år siden og de blev forelskede, men ikke mere
end det. Vidnet fortalte tiltalte det efter et stykke tid. Tiltalte blev meget vred og
sagde, at det skulle stoppe. Da tiltalte senere overhørte en telefonsamtale, som
vidnet havde med Forurettede 2, blev tiltalte meget vred, og han prøvede efter-
følgende at begå selvmord.

I efteråret 2019 flyttede vidnet fra tiltalte og ud i et sommerhus. Vidnet hav-de
kontakt med tiltalte, da hun boede i sommerhuset. Hun ville sælge deres fælles
hus, men det ville tiltalte ikke. Hun kontaktede derfor en advokat ved-rørende
samlivsophøret. Hun opgav at få tiltalte ud af huset. Vidnet flyttede i
begyndelsen af 2020 sammen med Forurettede 2 i et hus i Jylland. Da vidnet
gik og pakkede sine ting i forbindelse med den forestående flytning, kom tiltalte



/

side 8

med nogle ondskabsfulde og truende bemærkninger. Tiltalte var da meget fuld.

Hun havde ikke kontakt med tiltalte, da hun boede i Jylland. Vidnet savnede
Vidne, og hun og Forurettede 2 kunne ikke rigtig få deres forhold til at fungere.
Vidnets mor døde, og i den forbindelse ringede tiltalte og kondolerede. De
havde en god snak. Tiltalte sagde, at hun bare kunne flytte tilbage i huset, der jo
også var hendes. Vidnet flyttede tilbage til tiltalte i september eller oktober
2020. Vidnet troede, at de var enige om, at de ikke var kærester. De boede
sammen som tidligere. Vidnet mener ikke, at de havde et åbent forhold, da de
som sådan ikke havde et forhold til hinanden. Hun skulle blot bo i huset, indtil
hun fik arven fra sin mor og herefter kunne finde sit eget hus. Tiltalte sagde
senere til hende, at han troede de skulle bo sammen og have et åbent forhold.
Hun ved ikke, hvordan den misforståelse er opstået hos tiltalte.

Vidnet stod for indkøb af mad, mens tiltalte afholdt udgifterne til huset. De
spiste stort set aldrig sammen. De første to måneder de boede sammen, gik det
fint. Den sidste måned begyndte hun at blive bange for tiltalte. Han gjor-de
hende ikke noget, men hun følte, at han holdt øje med hende - det rislede hende
nogle gange koldt ned ad ryggen. Tiltalte begyndte at drikke rigtig meget.
Vidnet låste sin værelsesdør, når hun skulle sove, når tiltalte havde drukket. Han
gjorde hende ikke noget. I løbet af december 2020 besøgte Forurettede 2 hende
nogle gange, hvilket tiltalte var indforstået med. Hun og tiltalte holdt jul
sammen med Vidne i 2020. Hun blev vred på tiltalte, fordi han be-gyndte at
drikke juleaften.

Vidnet tog til Jylland for at holde nytår med Forurettede 2. Det blev tiltalte
meget vred over. Han gik rundt og smækkede med dørene og var udfarende.
Tiltal-te ville ikke tale med vidnet om det. Hun kørte og sagde, at hun ville
komme tilbage to dage senere. Tiltalte begyndte at ringe og skrive til vidnet.
Der var tale om mange beskeder med grimt indhold. Det var ubehageligt.
Tiltalte havde ikke gjort sådan før.

Vidnet kom tilbage til huset den 2. januar 2021, fordi tiltalte havde skrevet, at
han havde hældt vand i hendes pc. Forurettede 2 kørte hende til huset, da vidnet
var bange for tiltalte. Vidnet aftalte med Forurettede 2, at han ikke skulle gå
med ind, idet de ikke ville provokere tiltalte. Vidnet håbede, at hun kunne tale
til-talte til fornuft.

Vidnet låste sig ind i huset med sin nøgle. Det var sort af røg i huset. Røgen
kom fra tiltaltes rygning. Tiltalte var meget fuld. Han sad i sofaen med en flaske
vodka. Hun sagde, at hun kom for at hente sin computer. Tiltalte sag-de, at han
havde kørt computeren på lossepladsen. Hun gik ind soveværelset og hentede
en anden computer, hun havde stående. Derefter gik hun ud i køkkenet for at
hente en taske, som hun kunne bære computeren i. Tiltalte kom ud i køkkenet.
Han beskyldte hende for at have Forurettede 2 på medhør på te-lefonen. Hun
tænkte, at hun nu bare skulle ud af huset. Hun maste sig forbi



/

side 9

tiltalte, og kom gennem stuedøren og var på vej hen mod hoveddøren. Tiltal-te
maste sig så forbi hende og blokerede vejen for hende og låste hoveddøren og
sagde: ”Her kommer du aldrig ud fra mere” . Derefter slog han hende ned. Hun
ved ikke hvordan. Da hun vågnede, sad tiltalte overskrævs på hendes mave.
Han tog kvælertag på hende. Han holdt nederst på hendes hals, mens han
messede: ”Dø, dø, dø” . Han holdt med begge hænder om hendes hals. Vidnet
kradsede tiltalte i ansigtet for at få ham af. Hun løftede samtidig bæk-kenet, så
han væltede til siden. Det fik ham til at slække grebet om hendes hals. Hun ved
ikke, hvor lang tid han havde fat om hendes hals, men det føl-tes som minutter.
Han trykkede igen til om hendes hals. Hun er ikke i tvivl om, at tiltalte ønskede,
at hun skulle dø. Hun tænkte kun på at slippe fri. Vid-net fik igen vippet tiltalte
til siden. Han flyttede nu hænderne højere op på hendes hals og tog igen
kvælertag på hende med begge hænder. Trykket om hendes hals var så kraftigt,
at hun ikke kunne trække vejret eller sige noget. Denne gang holdt han trykket
om hendes hals i lang tid, men sagde ikke no-get. Han lagde sin vægt i
halsgrebet og gjorde alt, hvad han kunne for at kværke hende. Så begyndte
vidnet at slås; hun rev ham blandt andet i ansig-tet, men det havde ingen effekt.
Hun følte på et tidspunkt, at hun skulle ”skide i bukserne” . Hun fik fat i tiltaltes
ene øje, hvilket medførte, at han slap sit halsgreb på hende. Han havde ikke
løsnet grebet om halsen før. Tiltalte brølede noget ad hende, men hun kan ikke
huske hvad. Han lagde sin krop ind over hendes ansigt, mens han holdt hendes
arme nede langs siden. Tiltalte ønskede, hun skulle dø. Hun ved ikke, hvor lang
tid han lå der. Hun fik igen vippet ham væk ved at løfte bækkenet, men hun fik
ikke vippet tiltalte helt af.

Tiltalte satte sig igen ovenpå hende og satte så sit ene knæ på hendes hals.
Vidnet kunne ikke sige noget. Hun tænkte, at han ville knuse hendes hals. På en
kommode i gangen lå en daggert, som vidnet havde arvet efter sin mor. Tiltalte
fik øje på daggerten og tog den i hånden. Tiltalte sad ovenpå hende med
daggerten i hånden og ”afhørte” hende om Vidne og hundene, ligesom han
spurgte, hvor hendes telefon var. Da han ”afhørte” hende, bevægede han
daggerten op og ned mod hende imens han grinede dæmonisk og sindssygt.
Tiltalte spurgte, hvor Forurettede 2 var. Hun fortalte, at Forurettede 2 var
udenfor, hvilket fik tiltalte til at udbryde: ”Så har vi dejlig lang tid” . Vidnet
prøvede at skrige, men kunne ikke skrige højt. Tiltalte sagde, at han ville binde
hendes hænder og bad hende række hænderne frem. Det gjorde vidnet dog ikke.
Tiltalte sag-de også, at han ville voldtage hende og bad hende gå ind i
soveværelset, men det nægtede hun. Tiltalte spurgte, om det var godt at have
sex med Forurettede 2. Tiltalte sagde så, at han ikke gad at voldtage vidnet
alligevel, og at han helle-re ville skære hende i stykker inde på sengen.

Vidnet tiggede og bad for sit liv og sagde bl.a., at Vidne havde brug for hende.
Hun bad om at få lov til at gå, men tiltalte sagde, at han ikke kunne drømme om
at lade hende gå, idet hun så ville gå til politiet. Hun prøvede at tale ham efter
munden, men jo mere hun tiggede, desto mere grinte tiltalte hånligt ad hende.
Tiltalte gav slip på daggerten og lagde sig nu igen over hende og holdt hende
nede. Han kiggede på hende og var meget nøje med at



/

side 10

lægge sin krop hen over hendes mund og næse, så hun ikke kunne få luft. Han
maste sin krop ned over hendes ansigt. Vidnet prøvede at flytte sit an-sigt, men
han dækkede hendes ansigt med sin krop og trykkede til, så hun ik-ke kunne få
luft. Vidnet fik dog drejet sit hoved, så hun kunne trække vejret gennem højre
næsebor. Hun tænkte, at hvis hun ikke fik kæmpet sig fri nu, ville hun dø, og
hun gjorde et sidste forsøg. Vidnet fik flyttet sig, så hun kun-ne komme fri ved
at stemme et ben op mod væggen og samtidig løfte bække-net. Tiltalte væltede
ned, og hun kom op på alle fire. Tiltalte råbte en masse ting ad hende, men hun
kan ikke huske hvad. Tiltalte tog så fat med den ene hånd om vidnets pande
mens han med den anden hånd tog fat om hendes nakke. Derefter prøvede han
at dreje hendes hoved med al sin kraft. Vidnet skreg, at han skulle holde op, og
at han knækkede hendes nakke. Tiltalte ud-brød så: ”Det er jo det, du skal” samt
”du skal dø” . Vidnet blev vred og be-gyndte at kæmpe mere. Tiltalte gav hende
nu mindst fem knæspark i hove-det, ligesom han mindst fem gange slog hende
oven i hovedet med knytnæ-veslag. Da hun prøvede at beskytte sit hoved med
hænderne, ramte han hen-des hånd, der brækkede. Vidnet boksede og skubbede
ham væk. Vidnet ved ikke, om hun i den forbindelse ramte ham.

Tiltalte begyndte at kigge sig omkring i rummet, som ledte han efter et vå-ben.
Pludselig råbte tiltalte: ”Argh” og løb ud af værelset. Vidnet smækkede døren,
men tiltalte prøvede at komme ind igen. Det lykkedes hende dog at holde tiltalte
ude af værelset, hvorefter han gik ud af huset. Vidnet ringede til politiet, der
skulle stille hende om, så hun afbrød samtalen og ringede i stedet til Forurettede
2. Derefter ringede hun til politiet igen. Vidnet så tiltalte gå over i ga-ragen,
hvor han kom ud med en mukkert. Hun løb hen og låste hoveddøren. Da tiltalte
gik forbi et vindue ind til der, hvor hun var, smadrede han vinduet med
mukkerten. Vidnet så, at Forurettede 2 åbnede havelågen. Forurettede 2 sagde
noget til tiltalte. Vidnet hørte, at tiltalte råbte til Forurettede 2, at Forurettede 2
skulle skride ad helvede til, og at han ville slå ham ihjel. Vidnet begyndte at
skrige og græde. Tiltalte gik hen til huset, hvor han slog på døren med
mukkerten. Det er se-nere gået op for vidnet, at tiltalte slog håndtaget af
hoveddøren. Vidnet åbne-de et vindue og kom ud af huset. Hun løb hen til
Forurettede 2, hvorefter de kørte væk fra stedet sammen.

Det er vidnets opfattelse, at tiltalte ikke havde intentioner om at stoppe, og at
han ønskede hende død. Hun tror, at tiltalte var blevet sindssyg. Han har vel
også været jaloux.

Vidnet tror, at hele episoden tog omkring en halv time, men hun ved det ik-ke.

Hun mener, at hendes forklaring i dag er i overensstemmelse med hendes for-
klaring til politiet. Hun var dog chokeret, da hun afgav forklaring til politiet.
Hun ved ikke, hvorfor tiltalte gjorde, som han gjorde, men han drak mere og
mere og blev i hendes øjne syg. Det er hendes opfattelse, at hun har været sød
og ordentlig over for tiltalte. Vidnet har ikke været tiltalte utro før Forurettede 2



/

side 11

Vidnet synes ikke, at hun bestemte mere end tiltalte, men hun var nok bedre til
at argumentere.

Vidnet mener ikke, at tiltalte messede ”dø, dø, dø” , da han sad med dagger-ten i
hånden.

Vidnet husker ikke, om hun talte med politiet på Holbæk Skadestue.

Foreholdt politirapport af 2. januar 2021, fil 1, side 51, 7. nederst linje, hvor-af
fremgår:

” Forespurgt, om Tiltalte sagde noget til hende, oplyste hun, at han flere gan-ge
sagde, at han ville slå hende ihjel - både da han tog kvælertag på hende, og da
han holdt kniven hen mod hende.”

Vidnet forklarede, at hun ikke husker, om hun har forklaret som gengivet.

Da tiltalte sad med daggerten, spurgte han blandt andet ind til vidnets og
Forurettede 2's sexliv. Han spurgte hende om en del ting. Hun ved ikke, hvor
længe til-talte ”afhørte” hende. Det vil være et rent gæt. Vidnet havde luft til at
svare på tiltaltes spørgsmål. Han holdt ikke på hendes hals på det tidspunkt.
Vidnet ved ikke, hvornår eller hvordan tiltalte lagde daggerten fra sig.

Vidnet kan ikke huske, at hun til alarmcentralen skulle have sagt, at tiltalte var
ved at smadre Forurettede 2. Tiltalte havde ikke fysisk fat i Forurettede 2.
Vidnet kan ikke huske, om hun har sendt en sms til tiltaltes søster om, at tiltalte
havde forsøgt at brænde hende inde. Det er vidnets formodning, at tiltalte ville
gøre det, da han havde slået håndtaget af døren.

Vidnet opfattede nærmest tiltaltes tidligere selvmordsforsøg som en trussel mod
hende. Tiltalte ville være omkommet ved den lejlighed, hvis ikke han var blevet
hevet ud af bilen.

Forevist foto af en daggert, fil 2, side 174, forklarede vidnet, at det er den
daggert, som tiltalte truede hende med.

Forud for episoden havde vidnet piskesmæld og flere prolapser i ryggen. Dis-se
skader blev forværret af hændelsen. Hendes tilstand er under udredning og
således endnu ikke stationær. Vidnets ene hånd fik et brud under episoden,
hvilket fortsat giver hende gener. Håndens tilstand er nok stationær. Vidnet har
på grund af den omhandlede episode gået til samtaler hos en psykolog. Det har
ikke medført udgifter for hende. Psykologen har konkluderet, at vid-net lider af
en depression og muligvis også af PTSD.”

Forurettede 2's forklaring er gengivet således i retsbogen:



/

side 12

”Vidnet forklarede, at han den 2. januar 2021 kørte Forurettede 1 hjem til
hendes ad-resse, hvor hun havde boet med tiltalte. De skulle hente hendes pc.
De blev enige om, at det var bedst, at han tog med, hvis der skete noget. Tiltalte
hav-de ringet flere gange til Forurettede 1, mens hun var hos vidnet. Vidnet var
bange for, at der skulle ske noget med Forurettede 1. Vidnet og Forurettede 1
aftalte, at hun skulle gå ind i huset alene og ringe, hvis der blev noget. Vidnet
blev udenfor og gik rundt ved bilen med en hundehvalp. Efter ca. 5-10 minutter
ringede Forurettede 1 og var me-get ophidset. Hendes stemme var i total panik.
Hun sagde, at tiltalte ville slå hende ihjel. Forurettede 1 sagde: ”Han slår mig
ihjel, han prøver at brække nakken på mig” . Vidnet satte hunden ind i bilen og
kom hurtigt hen til huset. Huset lå omkring 500 meter fra, hvor han gik, da han
blev ringet op af Forurettede 1. Vidnet tror, at det tog ham nogle minutter at nå
huset. Tiltalte kom ud af huset, da vidnet kom frem. Det så meget voldsomt ud,
for tiltalte havde mærker ned over kinderne efter Forurettede 1's negle. Tiltalte
råbte til vidnet: "Du skal væk, du skal ikke være her ellers kommer du samme
vej som Forurettede 1". Vidnet var bange for, at tiltalte havde slået Forurettede
1 ihjel. Tiltalte hentede en hammer i garagen og kom hen mod vidnet med
hammeren. Han sagde til vidnet, at han skulle dø. Vid-net gik et par skridt
tilbage, og tiltalte løb den anden vej rundt om huset. Da tiltalte gik forbi
Forurettede 1's værelse, smadrede han vinduet med hammeren. Tiltalte lignede
en, der var besat af djævlen. Han var fuldstændig vanvittig i øjnene og virkede
ikke som et normalt menneske. Tiltalte kom hen mod vidnet igen og sagde, at
han skulle dø. Vidnet tænkte, at tiltalte ville have vidnet væk, så han kun skulle
koncentrere sig om Forurettede 1. Tiltalte blev ved med at sige, at vid-net kom
samme vej som Forurettede 1, hvis han ikke forsvandt fra stedet.

Vidnet var skrækslagen i situationen, idet tiltalte virkede fuldstændig vanvit-tig,
og som om han kunne finde på at gøre alt muligt. Vidnet kunne høre, at tiltalte
bankede på døren med hammeren. Han har efterfølgende fundet ud af, at tiltalte
bankede håndtaget af døren, så Forurettede 1 ikke kunne komme ud. Vidnet så
Forurettede 1 gennem vinduet. Han fik øjenkontakt med Forurettede 1 og hjalp
hende ud ad vinduet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport af 3. januar 2021, fil 1, side 77, 2. af-
snit, hvoraf blandt andet fremgår:

” Afhørte forklarede videre, at Tiltalte råbte til afhørte, "Hvis du kommer et
skridt nærmere, kommer du samme vej som Forurettede 1!" Afhørte blev bange
for at Tiltalte på det tidspunkt havde slået Forurettede 1 ihjel. ”

Vidnet forklarede, at det er korrekt, at han fik oplæst sin forklaring til politiet
dagen efter. Det kan godt passe, at han har forklaret som anført i politirap-
porten.

Det var hele tiltaltes attitude og fremtoning, der gjorde, at vidnet var sikker på,
at hvis han blev slået ned, ville det være ude med Forurettede 1. Forurettede 1
var bange, da de kørte fra huset. Hun var svær at tale med og var helt ude af
den.



/

side 13

Episoden har påvirket vidnet meget.

Tiltalte var ca. 1-1½ meter fra vidnet, da tiltalte første gang sagde, at vidnet
skulle gå væk. Derefter hentede tiltalte hammeren, og med hammeren i hån-den
truede han vidnet. På det tidspunkt stod vidnet en meter fra tiltalte. Vid-net gik
et par skridt tilbage, hvorefter tiltalte løb om på den anden side af hu-set.
Herefter så vidnet Forurettede 1 i vinduet og hjalp hende ud. Tiltalte knuste
ruden med hammeren på vej hen mod vidnet.

Forurettede 1 har fortalt vidnet, at hun ikke ville blive i forholdet til tiltalte.
Forurettede 1 og vidnet er ikke kærester i dag. Forurettede 1 flyttede fra Jylland
på grund af sine hunde og sin søn.”

Vidnes forklaring er gengivet således i retsbogen:

”Vidnet forklarede, at han er tiltalte og Forurettede 1's søn. Han var ikke til
stede i forbindelse med episoden den 2. januar 2021, men politiet kontaktede
efterfølgende vidnet, for at høre, hvor tiltalte var. Vidnet rettede senere selv
henvendelse til politiet, da han havde en opfattelse af, at tiltalte var en farlig
person på grund af de forgangne begivenheder. Vidnet havde haft i alt tre te-
lefonsamtaler med tiltalte op til episoden den 2. januar 2021. De talte blandt
andet om forholdet mellem vidnets forældre. Vidnet var mest lyttende. Tiltal-te
fortalte blandt andet vidnet, at han ønskede Forurettede 1 ud af sit liv. Ved den
sid-ste samtale sagde tiltalte meget afklaret: ”Jeg kommer til at savne dig,
Vidne.” Den bemærkning har, sammenholdt med, hvad der skete den 2. januar
2021, fået vidnet til at tro, at der er tale om et planlagt drabsforsøg. Vidnet
havde under telefonsamtalerne med tiltalte givet udtryk for sin bekymring over,
om tiltalte ville begå selvmord. Det afviste tiltalte flere gange.”

Læges forklaring er gengivet således i retsbogen:

”Anklageren og forsvareren dokumenterede fra Retsmedicinsk Instituts per-
sonundersøgelseserklæring vedrørende Forurettede 1, fil 2, side 20-23. Vidnet
vedstod erklæringen.

Vidnet forklarede supplerende, at der i forbindelse med en retsmedicinsk un-
dersøgelse dokumenteres alle skader, der kan være forårsaget ved vold, f.eks.
underhudsblødninger. I sager, hvor der er mistanke om halsgreb, un-dersøges
det, om der er punktformede blodudtrædninger, idet sådanne blo-dudtrædninger
er væsentlige for vurderingen af, om undersøgte har været i livsfare.
Punktformede blodudtrædninger vil blandt andet kunne findes i øjne-nes
bindehinder, i øjenlågshuden, i ansigtshuden, i mundslimhinden og bag ørene.
Der foretages også otoskopi, for at undersøge, om der forefindes punktformede
blodudtrædninger på trommehinderne. Man kan ikke med sik-kerhed udtale sig
om, i hvor lang tid eller med hvilken kraft, et halsgreb skal være foretaget for, at
der opstår punktformede blodudtrædninger. Det er der af gode grunde ikke er
foretaget undersøgelser af. De punktformede blodud-



/

side 14

trædninger opstår, når der har været en afklemning af blodårerne. Hvis af-
klemningen er langvarig og kraftig, kan der ikke komme iltet blod til hjernen,
og blodet fra hjernen kan ikke komme tilbage. Der dannes derfor et tryk på de
små blodkar, der medfører, at karrene brister, hvorved de punktformede
blodudtrædninger opstår. Hvis hjernen ikke får tilført iltet blod, kan det med-
føre besvimelse.

Tilstedeværelsen af de nævnte punktformede blødninger betyder, at man på
Retsmedicinsk Institut konkluderer, at undersøgte har været i livsfare. Heru-
dover indgår også i vurderingen, om der er konstateret mærker på halsen, li-
gesom undersøgtes oplysninger om evt. vejrtrækningsbesvær, sorten for øj-
nene, besvimelse, afgang af urin og/eller afføring, ændret stemme, hæshed el-ler
synkesmerter indgår. Det vigtigste parameter ved livsfarevurderingen er dog,
om der konstateres de nævnte punktformede blodudtrædninger. Det be-styrker
konklusionen, hvis der er tale om mange punktformede blodudtræd-ninger.
Sådanne blodudtrædninger forsvinder hurtigt.

Der blev ved undersøgelsen af Forurettede 1 konstateret punktfor-mende
blodudtrædninger på hende.

Instituttet bruger ved sin livsfarevurdering konklusionerne ”har ikke været i
livsfare” , ”kan have været i livsfare” og ”har været i livsfare” .

Et halsgreb kan beskrives over flere faser, hvor den angrebne i første fase, hvor
der sker afklemning som ovenfor nævnt, vil føle panik og åndenød. Der-efter vil
den angrebne typisk opleve, at det sortner for øjnene og begyndende
besvimelse. Til sidst vil den pågældende besvime og herefter afgå ved døden.
Vidnet ved ikke, hvor lang tid, der typisk vil gå med hver enkelt fase eller
imellem faserne, men det er et kontinuum.

Det er normalt at føle, at man skal have afføring, lige inden man besvimer.
Undersøgte oplyste i denne sag ved undersøgelsen, at hun i forbindelse med
episoden havde haft svært ved at få luft, og at det sortnede for øjnene af hen-de.
Hun oplyste ikke, at hun havde haft urin- eller afførringsafgang.

Den undersøgtes oplysninger indgår som ovenfor nævnt i livsfarevurderin-gen.
Det vil altid blive konklusionen, at undersøgte har været i livsfare, hvis der
konstateres de nævnte punktformede blodudtrædninger - også selvom personen
har været langt fra at besvime. For at der kan opstå de omhandlede
punktformede blodudtrædninger skal afklemningen være langvarig og kraf-tig.
Man kan godt vågne efter at være besvimet som følge af halsgreb, hvis grebet
løsnes.

Undersøgtes subjektive oplysninger kan være med at afgøre konklusionen i
livsfarevurderingen. I denne sag er der ikke tvivl om, at undersøgte har været i
livsfare. Selv om det lægges til grund, at undersøgte lige efter episoden kunne
rejse sig og tale, vil dette ikke ændre vurderingen af, at undersøgte i



/

side 15

denne sag har været i livsfare.

Vidnet ved ikke, om halsgreb kan påvirke den angrebnes tidsfornemmelse.

Individuelle forhold hos den undersøgte har vidnet bekendt ikke indflydelse på,
hvor hurtigt, der opstår punktformede blodudtrædninger. Det vil ikke
nødvendigvis medføre punktformede blodudtrædninger, at man får et knæ mod
halsen. Man taler om kvælning, når man ikke får tilført ilt til hjernen. Kvælning
kan opstå på mange måder, herunder ved ulykkestilfælde.

I denne sag er det navnlig på grund af forekomsten og mængden af punktfor-
mede blodudtrædninger klart konklusionen, at undersøgte har været i livsfa-re.

Man kan ikke sige med bestemthed, hvor langvarigt eller kraftigt et halsgre-bet
skal være, før den angrebne besvimer, men der skal være tale om et hals-greb
med en vis styrke og varighed af nogle minutter – formentlig under 10 minutter.

Der er ved læsion 17 ikke konstateret punktformede blodudtrædninger.
Punktformede blodudtrædninger vil altid opstå over afklemningsområdet.”

Under hovedforhandlingen er afspillet opkald fra Forurettede 1 til 112 foretaget
den 2. januar 2021 kl. 14.51. Endvidere er der forevist fotos af Forurettede 1
optaget den 2. januar 2021, af tiltalte optaget den 6. januar 2021 samt fra
Adresse i By 1 optaget den 2. januar 2021.

Der blev den 2. januar 2021 kl. 23.45 foretaget en retsmedicinsk personun-
dersøgelse af Forurettede 1. Af Retsmedicinsk Instituts personun-
dersøgelseserklæring fremgår blandt andet følgende:

"Undersøgelsen viste:
En efter det oplyste 58-årig kvinde med alderssvarende udseende. Legemsbygnin-gen var
kraftig, ernæringstilstanden over middel. Højden blev angivet til 180 cm og vægten 105 kg.
Undersøgte forekom rolig og medvirkede villigt til undersøgelsen. Undersøgte fremstod
ikke påvirket af alkohol, medicin eller euforiserende stoffer, idet talen var
sammenhængende og balanceevnen upåvirket.

Der fandtes adskillige punktformede blodudtrædninger i øjnenes bindehinder, i
øjenlågshuden, i huden under øjnene, i mundslimhinden og i huden bag ørene.

Ved undersøgelse af trommehinderne på begge sider, såkaldt otoskopi, påvistes in-gen
erkendelige punktformede blodudtrædninger, men det skal tilføjes, at undersø-gelsen ikke
var helt optimal grundet ørevoksdannelse og heraf manglende visuali-sering af hele
trommehinden på begge sider.

Med undersøgte i trinvis afklædt tilstand påvistes af tegn på vold:

1. Opadtil i højre isseregion og i baghovedet, to områder med diffus, let rødme,
målende 3,5 x 3 cm og 4 x 2 cm. Undersøgte var øm og angav smerte ved



/

side 16

berøring af disse områder.

2. På højre øremusling, en længdegående, rødlig, ikke skorpedækket hudaf-
skrabning, målende 0,2 x 0,1 cm.

3. På højre kind, ved øret, en punktformet, rødlig, ikke skorpedækket hudaf-
skrabning, målende 0,1 cm.

4. På højre kind, en stregformet, rødlig, ikke skorpedækket hudafskrabning, må-
lende 0, 7 x 0, 1 cm.

5. Under højre øje, en rødlig underhudsblødning med punktformet mønster, må-
lende 2 x 0,5 cm.

6. Over næseryggen, en uregelmæssig, rødlig underhudsblødning, der målte 1 x
0,5 cm og en rødlig, ikke skorpedækket hudafskrabning, målende 0,2 cm i diameter.

7. På venstre side af næsen, lige over venstre næsebor, en rødlig, ikke skorpe-
dækket hudafskrabning, målende 0,3 x 0,2 cm.

8. På bagsiden af venstre øre, en stregformet, rødlig, ikke skorpedækket hudaf-
skrabning, målende 0,2 x 0, 1 cm.

9. På venstre øremusling, en uregelmæssig, rødblålig underhudsblødning, må-
lende 1 x 1 cm.

10. På overlæben og i huden over overlæben, en stregformet, rødlig, ikke skor-
pedækket hudafskrabning, målende 0,4 x 0,2 cm.

11. På indersiden af overlæben, tre blodudtrædninger, målende fra 0,3 cm i dia-
meter til 0,5 x 0,4 cm.

12. Midt på underlæben, en rødlig, ikke skorpedækket hudafskrabning, målende
0,5 x 0,2 cm.

13. På indersiden af underlæben en rødlig blodudtrædning, målende 0,2 x 0,1
cm.

14. Opadtil på halsen, lige under hagen, en gruppe tætstillede, stedvist sammen-
flydende, rødlige, ikke skorpedækkede hudafskrabninger, målende fra 1 x 0,5 cm til
2 x 0,5 cm.

15. På højre side af halsen, i et område der målte 5 x 4 cm, flere diffust afgræn-
sede, uregelmæssige underhudsblødninger, målende fra 0,7 x 0,3 cm til 2 x 0,5 cm.
Nedadtil i området sås en let bueformet, rødlig, ikke skorpedækket hudafskrabning,
målende 3,5 x 0,4 cm med en diskret hudtap i retning mod halsens midtlinje.

16. På venstre side af halsen, i et område der målte 5 x 4 cm, to rødlige, uregel-
mæssige underhudsblødninger, målende 0,3 x 0,2 cm og 3 x 2 cm og en rød-lig, ikke
skorpedækket hudafskrabning, målende 0, I cm. l den ene af under-
hudsblødningerne sås en stregformet, rødlig, overfladisk hudafskrabning, målende 2
x 0, 1 cm.

17. På forsiden af halsen, i et område, der målte 5 x 7 cm, flere rødlige, diffust
afgrænsede, stedvist sammenflydende, rødlige underhudsblødninger, som



/

side 17

stedvist sås med et punktformet mønster. Underhudsblødningerne målte fra 1 x 0,5
cm til 2,5 x 2 cm. I underhudsblødningerne sås enkelte rødlige, ikke skorpedækkede
hudafskrabninger, målende fra 0,2 cm i diameter til 0,5 x 0,4 cm.

18. På håndrygsiden af højre 2. finger en rødlig, ikke skorpedækket hudafskrab-
ning, målende 0,2 x 0,1 cm.

19. På håndrygsiden af højre 3. finger, ved mellemleddet, fire rødlige, ikke
skorpedækkede hudafskrabninger, målende fra 0,2 x 0,1 cm til 0,4 x 0,1 cm.

20. På håndfladesiden af højre 2. finger, en stregformet rødlig, ikke skorpedæk-
ket hudafskrabning, målende 0,3 x 0,1 cm.

21. På tommel fingersiden af højre underarm, lige over håndledet, en rødlig un-
derhudsblødning, målende 1 x 0,2 cm.

22. Nedadtil på håndrygsiden af højre underarm, tre punktformede, rødlige,
skorpedækkede hudafskrabninger, hver målende 0,1 cm.

23. Nedadtil på lillefingersiden af højre underarm, tre blålige underhudsblød-
ninger, målende fra 0,3 cm i diameter til 0,5 x 0,4 cm.

24. Opadtil på venstre side af brystkassens forside, ved kravebenet, en rødlig
underhudsblødning, målende 0,7 x 0,4 cm.

25. Opadtil på venstre side af brystkassens forside, en blålig underhudsblød-
ning, målende 6 x 5 cm.

26. Opadtil på venstre side af ryggen, en blålig underhudsblødning, målende 0,5
x 0,4 cm.

27. Opadtil på højre side af ryggen, to rødlige, ikke skorpedækkede hudafskrab-
ninger, hver målende 0,1 x 0,1 cm.

28. Nedadtil på venstre side af ryggen, 3 cm fra midtlinjen, en rødlig, ikke skor-
pedækket hudafskrabning, målende 0,3 cm i diameter.

29. På højre fodryg, to stregformede, rødlige, ikke skorpedækkede hudafskrab-
ninger, målende henholdsvis 1 x 0,2 cm og 0,7 x 0,2 cm.

30. På indersiden af venstre underben, en uregelmæssig, gulligbrun underhuds-
blødning, målende 3,5 x 3 cm.

31. Nedadtil på forsiden af venstre underben, en stregformet, hvidlig, helt over-
fladisk hudafskrabning, målende 2,5 x 0,4 cm.

32. Opadtil på bagsiden af højre underben, en V-formet, rødlig, ikke skorpe-
dækket hudafskrabning, hvor det ene ben målte 2,5 x 0,1 cm og det andet ben målte
3,5 x 0,1 cm.

Undersøgte oplyste, at læsionerne svarende til hovedet (1-13) og på halsen (14-17) var
opstået ved hændelsen og, at hudafskrabningerne på hænderne (18-19) og på højre
underarm (22) muligvis var opstået som følge af krads fra hendes hund forud for
hændelsen. Undersøgte havde ikke lagt mærke til de øvrige læsioner og vidste ikke hvordan
eller hvornår de var opstået.



/

side 18

Som følge af behandling sås anlagt gips og bandage på venstre underarm, mellem-hånden
samt venstre 4. og 5. finger.

Der fandtes blodtilsmudsning i højre næsebor, som undersøgte oplyste stammede fra
hændelsen.

Der fandtes ingen tegn på sygdom.

...

KONKLUSION:
Ved undersøgelsen den 02-01-2021, kl. 23:45 af Forurettede 1, cpr. nr. ... fandtes en efter
det oplyste 58-årig kvinde med alderssvarende udseende. Undersøg-te fremstod rolig og
medvirkede villigt til undersøgelsen. Undersøgte fremstod ikke påvirket af alkohol, medicin
eller euforiserende stoffer, og frembrød ingen tegn på akut psykisk sygdom.

Der fandtes adskillige punktformede blodudtrædninger i øjnenes bindehinder, øjen-
lågshuden, huden under øjnene, mundslimhinden og huden bag ørene.

Af tegn på vold påvistes underhudsblødninger og hudafskrabninger på halsen (14-17).
Disse læsioner var friske og opstået ved stump vold, meget vel, som af under-søgte oplyst,
ved halsgreb på det i sagen oplyste hændelsestidspunkt.

Undersøgte oplyste, at hun i forbindelse med halsgrebene havde haft vejrtræknings-besvær.
Hun havde efterfølgende haft synkebesvær, forandret stemme, smerter og hæshed. Hun var
blevet tilset på skadestuen på Holbæk sygehus efter hændelsen, men blev ikke vurderet
indlæggelseskrævende.

På det foreliggende må det antages, at undersøgte har været i livsfare, idet der er påvist
punktformede blodudtrædninger oven for det angivne halsgreb som tegn på, at grebet om
halsen har været kraftigt og længerevarende.

Af yderligere tegn på vold påvistes underhudsblødninger og hudafskrabninger i an-sigtet
(3-7, 10, 12), på ørene (2, 8-9), på kroppen (24-28) og på lemmerne (18-23, 29, 31-32).
Endvidere påvistes områder med rødme og ømhed i hårbunden (1) samt blodudtrædninger i
mundslimhinden (11, 13).

Samtlige læsioner var friske og meget vel opstået på det i sagen oplyste hændelses-
tidspunkt. Læsionerne var opstået ved let stump vold; læsionerne i hårbunden (1), på
venstre øremusling (9) og i mundslimhinden (11, 13) meget vel ved slag eller anslag ved
fald.
Læsionerne i ansigtet (3-8, 10, 12), på højre øremusling (2) og på højre hånd (16) kan
meget vel være opstået ved slag eller riv/krads.
Læsionerne opadtil på brystkassens forside (24, 25) kan muligt være opstået i for-bindelse
med at gerningsmanden pressede sit knæ mod undersøgtes hals og bryst-kasse, som oplyst.
Læsion 18, 19 og 22 kan muligt være opstået ved krads fra en hund som af under-søgte
oplyst, om end anden opståelsesmåde ikke kan udelukkes. Om opståelsesmå-den for de
øvrige læsioner kan intet sikkert siges.

Af fremsendt politiattest fremgår, at der på Holbæk sygehus var påvist et brud på venstre 4.
mellemhåndsknogle, som blev behandlet med anlæggelse af gipsskinne. Når det i sagen
oplyste sammenholdes med det ved undersøgelsen påviste, var bruddet friskt og meget vel
opstået ved moderat stump vold i forbindelse med den omhandlende hændelse.



/

side 19

Af yderligere tegn på vold påvistes en underhudsblødning på venstre underben (30). Denne
læsion var knapt frisk og opstået ved let stump vold, meget vel forud for det i sagen oplyste
hændelsestidspunkt."

Der blev den 6. januar 2021 foretaget en retsmedicinsk personundersøgelse af
tiltalte. Af Retsmedicinsk Instituts personundersøgelseserklæring fremgår
blandt andet følgende:

"Ved undersøgelsen den 06-01-2021 kl. 00:15 af Tiltalte, cpr. nr. ... fandtes en efter det
oplyste 54-årig mand med alderssvarende udseende. Undersøgte fremstod rolig og
medvirkede villigt til undersøgelsen fraset, at under-søgte undlod at svare på de stillede
spørgsmål. Undersøgte forekom ikke påvirket af alkohol, medicin eller euforiserende
stoffer og frembød ingen tegn på akut psykisk sygdom.

Der fandtes ingen punktformede blodudtrædninger i øjnenes bindehinder eller an-detsteds.

Af tegn på vold påvistes talrige hudafskrabninger i ansigtet (1-4), på halsen (6), brystet (del
af 7), højre overarm (8), ryggen (9), venstre hånd (15, 16) og venstre knæ (17) samt
underhudsblødninger på brystet (del af?) og ryggen (11).
Læsionerne var knap friske, muligt opstået på det i sagen oplyste hændelsestids-punkt ved
let stump vold, og muligt ved riv/krads som i sagen oplyst. Om end an-den opståelsesmåde
ikke kan udelukkes.

Af yderligere tegn på vold påvistes på højre 1.-3. finger og venstre håndryg i alt ni
stribeformede, mulige hudafskrabninger, mulige helt overfladiske snitsår (13-14).
Læsionerne var knap friske og kan være opstået i tidsrummet for hændelsen, muligt ved let
stump vold, muligt ved skarp vold. Om opståelsesmåden i øvrigt kan intet sikkert siges.

Ydermere påvistes af tegn på vold en underhudsblødning på halsen (5) og hudaf-
skrabninger på ryggen (10), bugen (12) og venstre ben (18). Læsionerne var af æld-re dato,
muligt opstået i tidsrummet for hændelsen, muligt opstået forud for hæn-delsen og opstået
ved let stump vold. Om opståelsesmåden i øvrigt kan intet sikkert siges.

Der fandtes ingen sodtilsmudsning eller varmepåvirkning af hovedhåret, øjenbryns-hårene,
øjenvipperne, næsehårene, eller hårene på armene.

Undersøgtes benklæder lugtede af røg.

..."

Der er af Nationalt Kriminalteknisk Center (NKC) foretaget en gerningssted-
sundersøgelse af Adresse, By 1. Af kriminalteknisk erklæring fremgår blandt
andet følgende om undersøgelsen:



/

side 20

"5.4 Konklusion af den kriminaltekniske gerningsstedsundersøgelse En eller flere
personer har blødende bevæget sig rundt i husets rum, herunder væ-relse, køkken og stue.
Der har været ildløs i husets soveværelse. Arnestedet er i sen-gens sydvestlige del, og
brandårsagen er efter al sandsynlighed antændelse af brændbart materiale med åben
flamme, muligt i kombination med brændbar væs-ke."

Personlige oplysninger

Tiltalte er ikke tidligere straffet af betydning for sa-gen.

Tiltalte har været mentalundersøgt. I erklæring af 10. maj 2021 fra Retspsy-
kiatrisk Klinik fremgår det blandt andet:

"Konklusion

Observanden er herefter ikke sindssyg, og han kan ikke antages at have været sindssyg på
tidspunktet for det påsigtede forhold. Observanden havde drukket en del alkohol på
tidspunktet for det påsigtede, men der er ikke mistanke om, at han har befundet sig i en
heraf udløst abnorm rustilstand.

Observanden er vokset op som adoptivbarn hos danske forældre i By 2 under ordnede
hjemlige forhold, men udviste tidligt adfærdsmæssige vanskeligheder, blev undersøgt i
børnepsykiatrien og kom efterfølgende på børnehjem i Nordsjælland i nogle år. Teenage- og
ungdomsårene beskrives som rolige, men med forbrug af al-kohol og hash. Han
gennemførte 9. klasse afgangsprøve, blev udlært mekaniker og har været stabilt i arbejde,
senest som klargører i et bilfirma i næsten 10 år. Obser-vanden var været samlevende med
forurettede siden begyndelsen af 1990'erne og har en søn. Han har ingen omgangskreds og
har helt siden barndommen har haft det bedst i eget selskab. Samleveren har stået for
parrets sociale liv. Observanden har passet hus og have efter fyraften.

Observanden har siden teenageårene haft et misbrug af hash, dette er dog mindst 10 år
siden, samt et langvarigt misbrug af alkohol som har været tiltagende op til det påsigtede.
Han har haft kontakt med børne- og ungdomspsykiatrien i 1975 og til hospitalspsykiatrien
2019 i forbindelse med et selvmordsforsøg og fik her diag-nosen tilpasningsreaktion.

Ved undersøgelsen her fremtræder han uden sindssygdomssymptomer, og der er ik-ke
mistanke om at han var sindssyg på tidspunktet for det påsigtede. Det samlede indtryk er i
overensstemmelse med den psykologiske undersøgelse, som konklude-rer, at observanden
er en normaltbegavet mand tæt på befolkningsgennemsnittet uden tegn på psykose eller
anden alvorlig psykopatologi. Observanden er en socialt tilbageholdende mand, der til trods
for sit ønske om at indgå i socialt nære relatio-ner ofte vil føle sig usikker eller utilpas i
sociale sammenhænge.



/

side 21

Observanden findes herefter omfattet af straffelovens § 69, men man kan ikke, så-fremt han
findes skyldig, pege på nogen foranstaltning, jf. straffelovens § 68, 2. pkt., til imødegåelse
af en ringe risiko for fremtidig ligeartet kriminalitet som mere formålstjenelig end straf.

..."

Tiltalte har om sine personlige forhold forklaret blandt andet, at hans psykiske
helbred i dag er udmærket. Han er ikke længe-re selvmordstruet. Han er
beskæftiget med div. arbejde i arresten, hvor han i øvrigt for det meste passer
sig selv.

Rettens begrundelse og afgørelse

Der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:

"Samtlige nævninger og dommere udtaler:

Forhold 1

Det kan efter Forurettede 1's og tiltaltes forklaringer lægges til grund, at de

havde levet sammen i ca. 25 år, da Forurettede 1 i efteråret 2019 flyttede fra

tiltalte og i begyndelsen af 2020 flyttede sammen med en anden mand,

Forurettede 2. Hun flyttede tilbage til tiltalte i efteråret 2020, og de boede i

deres fælles hus på Adresse i By 1 til slutningen af december måned, hvor hun

for-lod huset og rejste til Jylland for at fejre nytår hos Forurettede 2. Om efter-

middagen den 2. januar 2021 ville Forurettede 1 hente sin computer i huset i By

1. Hun var sammen med Forurettede 2 og gik ind i huset, hvor tiltalte op-holdt

sig, mens Forurettede 2 ventede uden for.

Kl. 14.51.06 ringede Forurettede 1 til alarmcentralen. Hun oplyste tydeligt ry-
stet flere gange blandt andet, at tiltalte var ved at slå hende ihjel. Opkaldet, der
varede 44 sekunder, blev afbrudt, og kort efter blev et nyt opkald fra
Forurettede 1 til alarmcentralen viderestillet til Midt- og Vestsjællands Politis
vagt-central.

Forurettede 1 oplyste på ny tydeligt rystet, at tiltalte ville slå hende ihjel, at han
havde prøvet at kværke hende, og at han nu sloges med Forurettede 2.
Forurettede 2 talte kort efter med politiet, da han i en bil sammen med
Forurettede 1 var på vej væk fra området. Han bekræftede under
telefonsamtalen det af Forurettede 1 oplyste.

Forurettede 1 blev samme dag kl. 23.45 undersøgt på Retsmedicinsk Institut,
Københavns Universitet, hvor hun oplyste, at hun om eftermiddagen havde



/

været udsat for vold og halsgreb, og at hun i forbindelse med halsgrebene havde
haft sortnen for øjnene og svært ved at få luft. Hun var ikke besvimet.



/

side 22

Efterfølgende havde hun haft synkebesvær, forandret stemme, smerter og
hæshed.

Det fremgår af erklæringen om undersøgelsen blandt andet, at der blev påvist
flere tegn på vold og herunder fundet adskillige punktformede blodudtræd-
ninger i øjnenes bindehinder, i øjenlågshuden, i huden under øjnene, i mund-
slimhinden og i huden bag ørene. Der blev også fundet flere underhudsblød-
ninger og hudafskrabninger på højre og venstre side af halsen og på forsiden af
halsen.

Det er anført i erklæringens konklusion, at det må antages, at Forurettede 1 har
været i livsfare, da der er påvist punktformede blodudtrædninger oven for det
angivne halsgreb som tegn på, at grebet om hendes hals har været kraftigt og
længerevarende.

Forud for undersøgelsen var der på skadestuen påvist et brud på Forurettede 1's
venstre 4. mellemhåndsknogle, og der var blevet lagt gips og bandage på hendes
venstre underarm, mellemhånden og venstre 4. og 5. finger.

Læge har under hovedforhandlingen gentaget og uddy-bet oplysningerne i
undersøgelseserklæringen. Hun har supplerende forklaret blandt andet, at det
vigtigste parameter ved livsfarevurderingen er konstate-ringen af de
punktformede blodudtrædninger, og at mængden af de nævnte
blodudtrædninger bestyrker konklusionen. Endelig har vidnet forklaret, at der i
denne sag ikke er tvivl om, at Forurettede 1 har været i livsfare, selv om hun
lige efter episoden kunne rejse sig og tale.

Tiltalte blev anholdt den 5. januar 2021, og den 6. januar 2021 kl. 00.15 blev
han undersøgt på Retsmedicinsk Institut, Københavns Universitet. Det frem-går
af undersøgelseserklæringen blandt andet, at der blev påvist talrige stribe-
formede skorpebelagte hudafskrabninger i tiltaltes ansigt, herunder i pandere-
gionen, på begge øvre øjenlåg, på næseryggen og på begge kinder. Der blev
også påvist stribeformede skorpebelagte hudafskrabninger på tiltaltes hals og
hænder samt venstre knæ. Det er konkluderet, at læsionerne muligt kan være
opstået ved riv eller krads.

Forurettede 1 har som vidne afgivet forklaring om karakteren af tiltaltes vold
mod hende og de nærmere omstændigheder for voldsudøvelsen om eftermid-
dagen den 2. januar 2021. Hun har blandt andet forklaret, at tiltalte slog hen-de
ned, da hun var kommet ind i huset, og at han sad overskrævs på hendes mave,
da hun vågnede igen. Tiltalte holdt nederst på hendes hals med begge sine
hænder, og han messede: ”Dø, dø, dø” . Forurettede 1 har videre forklaret,
hvordan hun sloges med tiltalte, som hun forsøgte at vippe af sig, hvorefter han
igen greb fat om hendes hals med begge hænder og lagde sin vægt i sit kraftige
greb. Det fremgår også af forklaringen, at tiltalte under episoden lag-de sig ind
over hendes ansigt, ligesom han satte sit ene knæ mod hendes hals. Det fremgår
videre af forklaringen, at han tog fat om hendes pande og nakke,



/

side 23

hvorefter han med al sin kraft prøvede at dreje hendes hoved samtidig med, at
han gav udtryk for, at hun skulle dø. Endelig har hun forklaret, at tiltalte under
episoden tildelte hende flere slag og spark mod hovedet og truede hen-de med
en sølvdaggert.

Vidneforklaringen fremstår troværdig og indeholder flere detaljerede oplys-
ninger om volden, ud over de helt centrale led, der er angivet ovenfor. For-
klaringen er i det væsentlige understøttet af de lægelige oplysninger om ska-der
på Forurettede 1 og i øvrigt om skader på tiltalte, der blandt andet er tilfø-jet af
Forurettede 1 for at afværge tiltaltes angreb. Forklaringen er endvidere
understøttet af indholdet af de ovennævnte opkald til 112, der blev foretaget
umiddelbart i tilknytning til episoden, samt til dels af Forurettede 2's forkla-
ring.

Tiltalte, der har erkendt at have udøvet vold mod Forurettede 1, har forklaret, at
han ikke kan huske, om han i forbindelse med episoden tog fat om halsen på
hende.

Vi lægger på denne baggrund Forurettede 1's forklaring til grund og finder det
herefter bevist, at tiltalte har begået de handlinger mod Forurettede 1, der er
beskrevet i tiltalen.

Vi finder efter en samlet vurdering, at det er bevist, at tiltalte havde forsæt til at
dræbe Forurettede 1. Ved denne vurdering er der navnlig lagt vægt på, at tiltalte
to gange med begge hænder tog kraftige og længerevarende kvæler-tag på
Forurettede 1, hvilket medførte, at hun var i livsfare. Der er endvidere lagt vægt
på, at tiltalte flere gange under episoden messede og udbrød, at Forurettede 1
skulle dø, og at tiltalte under episoden, der ikke har været ganske kortvarig,
også lagde sin krop ind over Forurettede 1's ansigt, mens hun i øvrigt var
fikseret, ligesom tiltalte også satte et knæ mod hendes hals. Den omstændighed,
at tiltalte ikke stak Forurettede 1 med daggerten kan ikke i sig selv føre til en
anden vurdering.

Vi lægger endvidere efter Forurettede 1's forklaring til grund, at tiltaltes hen-
sigt om at dræbe hende, alene på grund af hendes modstand og afværgehand-
linger ikke blev fuldbyrdet.

Tiltalte er herefter skyldig i forsøg på drab i overensstemmelse med tiltalen.

Forhold 2

Tiltalte har uden forbehold erkendt sig skyldig. Tilståelsen støttes af Forurettede
2's troværdige vidneforklaring og de oplysninger, der i øvrigt forelig-ger. Det er
derfor bevist, at tiltalte er skyldig i overensstemmelse med tilta-len.

Forhold 3



/

side 24

Vi lægger til grund, at anklagemyndigheden under hovedforhandlingen i medfør
af retsplejelovens § 728 har opgivet forfølgningen for tiltalen vedrø-rende
straffelovens § 181, stk. 2.

Tiltalte har uden forbehold erkendt sig skyldig i brandstiftelse efter straffelo-
vens § 181, stk. 1, og tilståelsen er underbygget af de i øvrigt foreliggende
oplysninger.

Det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig i overtrædelse af straffelovens § 181,
stk. 1, som beskrevet i tiltalen.

Thi bestemmes

Tiltalte er skyldig i forhold 1 og 2.

I forhold 3 er Tiltalte skyldig i overtrædelse af straffelovens § 181, stk. 1.”

Sanktionsspørgsmålet

Straffen fastsættes efter straffelovens § 237, jf. § 21, § 266 og § 181, stk. 1.

Samtlige voterende har stemt for at fastsætte straffen til fængsel i 6 år og 6
måneder.

Samtlige voterende har ved straffastsættelsen lagt vægt på, at straffen for
drabsforsøg efter sædvanlig praksis som udgangspunkt er fængsel i 6 år.
Navnlig henset til karakteren af og omstændighederne ved forhold 3 har
samtlige voterende fundet grundlag for at fastsætte den samlede straf til fængsel
i 6 år og 6 måneder.

Samtlige voterende stemmer for at tage påstanden om konfiskation af en
hammer og en benzindunk til følge, jf. straffelovens § 75, stk. 2, nr. 1. Da det
efter de foreliggende oplysninger må lægges til grund, at den omhandlede
sølvdaggert ikke tilhører tiltalte, er samtlige voterende enige om, at der ikke er
grundlag for over for tiltalte at træffe bestemmelse om konfiskation af
daggerten. Tiltalte frifindes derfor for denne del af konfiskationspåstanden.

Tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 5. januar 2021.

Godtgørelse

De juridiske dommere finder, at drabsforsøget på Forurettede 1 har indebåret et
sådant særligt groft angreb mod hendes person, at der er grund-lag for tilkende
hende godtgørelse efter erstatningsansvarslovens § 26, stk. 3. Godtgørelsen
findes passende at kunne fastsættes til 20.000 kr., der forrentes



/

side 25

som nedenfor bestemt.

Thi kendes for ret:

Tiltalte, skal straffes med fængsel i 6 år og 6 måneder.

Hos tiltalte konfiskeres en hammer og en benzindunk.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger, dog skal statskassen betale den del af
forsvarerens salær, der er en følge af aflysningen af retsmødet den 5. janu-ar
2022.

Tiltalte skal inden 14 dage betale 20.000 kr. til Forurettede 1 ved
bistandsadvokat Linda Hebo Lange. Beløbet forrentes med procesrente fra den
21. januar 2022.

Dommer



/