Tiltale for overtrædelse af straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter og mishandling, alt under særdeles skærpende omstændigheder
Ret: Retten på Frederiksberg (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Familieforhold;
Forurettede og vidner;
Liv og legeme;

/

Retten på Frederiksberg

Udskrift af dombogen

D O M

afsagt den 28. marts 2023

Rettens nr. 2409/2022
Politiets nr. 0100-73261-00001-20

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte 1
cpr-nummer Født 1989 og
Tiltalte 2
cpr-nummer Født 1983

Der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift, der erstatter anklageskrift af 17. februar 2022, er modtaget den
17. februar 2023.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2 er tiltalt for

1.
(j.nr. 0100-73261-00001-20)

begge
overtrædelse af straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, legemsangreb af særlig
rå, brutal eller farlig karakter og mishandling, alt under særdeles
skærpende omstændigheder,
ved i perioden fra den Dato 2020 til den 6. oktober 2020 på Adresse i By 1 og
på Hvidovre Hospital, Kettegård Allé 30 i Hvidovre, i forening og efter fælles
forståelse og ved gensidig tilskyn-delse, i flere tilfælde at have udsat deres
datter Forurettede 1, født den Dato 2020, for vold af grov beskaffenhed,
herunder kraftig ruskning med fast-holdelse og klemning omkring brystkassen
eller lignende, alt hvorved Forurettede 1 tilføjedes Abusive Head Trauma,
herunder:
- blodansamlinger under den hårde hjernehinde,
- blodansamlinger i begge øjne,
- en blodudtrædning i venstre lunges overlap,
- mindst 6 underhudsblødninger i ansigtet og på kroppen,
- 15 brud på ribbenene, herunder 6 brud i siden af højre 4. - 9. ribben, 3 brud

bagtil ved tilhæftningen hvirvelsøjlen på 6. – 8. ribben, og 6 brud i siden af
venstre 4. - 6. og 8. – 10. ribben,

- brud af ydre- og inderside af begge lårben nær knæledet (corner fraktur)
- brud på højre skinneben (bucket handle fraktur)

Std 75274



/

side 2

med den følge, at Forurettede 1 den 9. oktober 2020 afgik ved døden.

2.
(j.nr. 0100-73261-00001-21)

begge
overtrædelse af straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, legemsangreb af særlig
rå, brutal eller farlig karakter og mishandling, alt under særdeles
skærpende omstændigheder,
ved i perioden fra den Dato 2020 til den 6. oktober 2020 på Adresse i By 1 og
på Hvidovre Hospital, Kettegård Allé 30 i Hvidovre, i forening og efter fælles
forståelse og ved gensidig tilskyn-delse, i flere tilfælde at have udsat deres
datter Forurettede 2, født den Dato 2020, for vold af grov beskaffenhed,
herunder ved ruskning/rysten og klem-ning omkring brystkassen, ruskning af
lemmer eller kroppen og træk i armen eller lignende, alt hvorved Forurettede 2
tilføjedes Battered Child Syndrome, herunder 18 knoglebrud fordelt som:
- brud på venstre overarmsknogle tæt ved skulderledet (corner fraktur)
- brud på begge lårbensknogler og underbensknogler (bucket handle frak-

tur)
- brud i siden af højre 4. -7. ribben
- brud i siden af venstre 5. – 10. ribben
- brud bagtil på venstre 7., 8. og 11. ribben.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at de tiltalte i medfør af arve-
lovens § 48, stk. 1, frakendes retten til arv, forsikringssummer, pensioner el-ler
andre ydelser, der er afhængig af Forurettede 1's død, og deres arv eller andel i
forsikringssummer, pension eller andre ydelser efter en anden person ikke må
forøges som følge af lovovertrædelsen.

Anklagemyndigheden har endvidere nedlagt påstand om, at de tiltalte i med-før
af arvelovens § 48, stk. 2, frakendes retten til arv, forsikringssummer,
pensioner eller andre ydelser, der er afhængig af Forurettede 2's død.

Bistandsadvokaten har for Forurettede 1 nedlagt påstand om erstatning for
begravelsesudgifter på 1.015 kr., og for Forurettede 2 om godtgørelse for svie
og smerte fra Dato til 31. december 2020 på 33.880 kr., godtgørelse efter
erstatningsansvarslovens § 26 a på 75.000 kr., godtgørelse efter erstat-
ningsansvarslovens § 26, stk. 4, på 50.000 kr., i alt 158.880 kr., med forret-ning
fra den 8. april 2023.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2 har nægtet sig skyldige.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2 har påstået frifindelse over for på-



/

side 3

standene om rettighedsfrakendelse efter arvelovens § 48, stk. 1 og 2, og over
for kravene om erstatning og godtgørelse.

Forklaringer

Der er afgivet forklaringer af de tiltalte, Tiltalte 1 og Tiltalte 2, og af vidnerne
Vidne 1, Vidne 2, Vidne 3, Vidne 4, Vidne 5, Vidne 6, Vidne 7, Vidne 8, Vidne
9, Vidne 10, Vidne 11, Vidne 12, Vidne 13, Vidne 14, Vidne 15, Vidne 16,
Vidne 17, Vidne 18, Vidne 19, Vidne 20, Vidne 21, Vidne 22, Vidne 23, Vidne
24 og Vidne 25.

Forklaringerne er gengivet således i retsbogen:

”Tiltalte 1 forklarede, at hun blev opmærksom på, at hun var gravid 11 uger
henne. Hun havde da kendt Tiltalte 2 i 2½ år. I marts 2020 flyttede Tiltalte 2 ind
til hende i hendes 3-værelses lejlighed i By 1. Det var ikke planlagt, at hun skulle
være gravid. Hun havde haft en abort kort tid forinden, hvilket gjorde, at hun og
Tiltalte 2 havde talt om forældreskab. Da hun fandt ud af, at hun var gravid med
tvillinger, blev hun bekymret og havde mange tanker. Tiltalte 2 tog det mere
roligt. Hun forberedte sig på at skulle have tvillinger.

Foreholdt fotos, ekstrakt 1, side 115, forklarede tiltalte, at dette er stuen i hen-des
lejlighed.

Foreholdt fotos, ekstrakt 1, side 117, forklarede tiltalte, at der her ses et pus-
lebord på Tiltalte 2's kontor.

Foreholdt fotos, ekstrakt 1, side 118, forklarede tiltalte, at dette er soveværel-set,
hvor der ses en krybbe langs sengen.

Tiltalte havde mange tanker om at skulle have tvillinger. Hun gik i terapi via
Hvidovre Hospital. Dette fik hende igennem hendes nervøse tanker. Hun følte, at
hun manglede kontrol over, hvordan fostrene udviklede sig, og hvordan fødslen
skulle forløbe.

Foreholdt notat af 11. juni 2020 fra Psykolog, ekstrakt 3, side 112: ”Pt. Udviser
god forståelse herfor. Identificerer, at hun primært har sikkerhedsadfærd ifa. at
tjekke efter liv i maven. Undgåelse ifa. at undlade at pakke babyting ud af frygt
for, at hun pakke det væk igen, såfremt hun mister børnene under graviditet. Pt.
Angiver der også er sorg forbundet



/

side 4

med aktuelle tilstand da tankerne om at miste er dominerende” , notat af 25. juni
2020 fra Psykolog, ekstrakt 3, side 113: ”Der omstruktureres ift. tanke om, at ’alt
vil blive taget fra mig’ med bevisfø-relse for/imod. Pt. Berøres ved tanke om
hvordan pt.’s abort i november bl.a. påvirkede parforholdet” , notat af 2. juli
2020 fra Psykolog, ekstrakt 3, side 114: ”Havde den anden dag et angstanfald
grundet manglende aktivitet i maven. … Pt. udtrykker efterfølgende at have haft
selv-kritiske tanker vedr. at have fået et angstanfald” og notat af 9. juli 2020 fra
Psykolog, ekstrakt 3, side 115: ”Har i seneste uge haft det godt, men fik angst i
går ved tanker om at hun ikke kunne mærke liv. Fokus på leveregler, da pt.
beskriver generel tendens til kontrol og at ville sik-re andre har det godt”
forklarede tiltalte, at dette udtrykker hendes bekymrin-ger om manglende kontrol
meget godt. Samtalerne med psykologen hjalp til-talte. Hun fik nogle teknikker
og blev mere afslappet. Samtalerne handlede kun om tiltaltes graviditet. Tiltalte
har tidligere lidt af stressproblemer i for-bindelse med eksamener. Under
graviditeten gik tiltalte selv med mange spørgsmål, f.eks. ”Kan man nu gøre det
godt som forældre?” og ”Kan man gi-ve dem kærlighed nok” . Hun delte sine
bekymringer omkring manglende kon-trol med Tiltalte 2. Hun talte blandt andet
med ham omkring det at mærke liv i maven.

Børnene blev taget ved kejsersnit 14 dage før termin, hvilket er normalt ved
tvillingefødsler. Hun og børnene var indlagt på Hvidovre Hospital efter føds-len.
Fødslen var ukompliceret. Den første nat lavede Forurettede 2 knirkelyde, og det
skulle undersøges, om hun havde vand i lungerne. Tiltalte var ikke overdrevet
bekymret, idet hun fik at vide, at der ofte var lidt komplikationer i forbindelse til
kejsersnit. De blev udskrevet den 5. august. Det var fantastisk endelig at komme
hjem med børnene. Tiltalte skulle op hver anden time for at amme. Hun og
Tiltalte 2 var glade og lykkelige. De var dog også trætte. Tiltaltes mor hjalp til de
første 14 dage, efter at de var kommet hjem fra hospitalet. Tiltalte og Tiltalte 2
var ikke overraskede over, hvor hårdt det var at blive forældre til to børn – Det
var de forberedt på. Efter et par dage hjemme kom sundhedsple-jersken på
besøg, hvor de kunne få svar på deres spørgsmål. Tiltaltes mor overnattede på
sofaen eller hos tiltaltes mormor, når hun var der. Tiltalte 2's mor kom også og
hjalp. Hun overnattede også på sofaen, når hun var dér. Der var også andre, der
kom og hjalp med forskellige ting. F.eks. kom der nogle med mad for at hjælpe.
Det var primært med at give pigerne flaske, at de tiltaltes mødre hjalp. Det
virkede som om, at det gik, som det skulle med børnene. Til-talte havde dog
tanker om, hvorvidt det gik godt nok. Tiltalte var god til at so-ve, når der var
mulighed for det. Tiltalte 2 tog ikke det ansvar at få sovet og spist, når han havde
mulighed for det. Han sad på altanen og røg eller sad og spillede spil i stedet for
at sove.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 44: ”Afhørte blev ad-
spurgt om hvordan Tiltalte 2 har haft det siden fødslen rent psykisk. Afhørte for-
klarede, at Tiltalte 2 havde et godt overskud de første par uger. Afhørte forklare-



/

side 5

de, at hun synes, at Tiltalte 2 er en rigtig god far” forklarede tiltalte, at hun nok
har sagt, at han gjorde det godt som far. Hun var i chok på det tidspunkt. Hun
følte dog, at det ikke rigtigt fungerede, og at hun måske hellere ville være ale-ne
med børnene. Tiltalte 2 havde stor kærlighed til børnene.

De daglige gøremål i hjemmet stod tiltalte for. Om natten delte de opgaverne
omkring børnene. De delte begge to ligeligt arbejdet med skiftning og putning.
Pigerne blev ret tidligt delt op imellem dem. Når en af pigerne græd om nat-ten,
det var typisk Forurettede 1, som var mere vågen end Forurettede 2, så hentede
Tiltalte 2 hende og gik rundt med hende. Det var mest Forurettede 1, som Tiltalte
2 gik rundt med. Tiltalte 2 var vågen det meste af natten. Tiltalte sov typisk 2,5
timer ad gangen om natten, og hun mener, at hun håndterede sine børn, som
mødre normalt håndterer deres børn. Hun havde meget kropskontakt med
børnene. Tiltalte var bekymret for, at Tiltalte 2 skulle falde i søvn om natten, når
han sad med et barn. Hun var bange for, at han skulle blive irriteret over, at
børnene græd. Hun husker ikke, hvad hun har forklaret til politiet om Tiltalte 2's
håndte-ring af børnene.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 79: ”Sigtede fortæl-ler
at det hun har set Tiltalte 2 gøre, har været mere mekanisk håndtering af bør-
nene” forklarede tiltalte, at hun godt kan have forklaret således. Det virkede som
om, at han tog børnene op med meget hurtige bevægelser. Hun ville selv have
gjort det mere roligt. Tiltalte nævnte det en enkelt gang for Tiltalte 2. Hun ville
ikke give indtryk af, at hun var hysterisk.

Tiltalte gik om dagen ture med pigerne. Hun mødtes så ofte med veninder. Hun
var væk hjemmefra i nogle timer, hvorefter de skulle være hjemme, så børnene
kunne få mad. Herudover har tiltalte kun en enkelt gang været alene pigerne.
Tiltalte 2 har vist været alene med pigerne en enkelt gang, da tiltalte var til en
gynækologisk undersøgelse ca. 12 dage efter fødslen. Hun erindrer dog ikke, om
Tiltalte 2's mor var til stede i lejligheden ved denne lejlighed. Tiltalte og Tiltalte
2 har en enkelt gang samtidig været væk fra børnene i en times tid, hvor de var
sammen ude at spise. Tiltalte 2's mor passede børnene ved denne lejlighed.
Tiltalte har således næsten hele tiden været inden for børnenes rækkevidde.

Tiltalte følte på et tidspunkt, at det hele blev lidt hårdt. Hun var bekymret over, at
Tiltalte 2 ikke fik sovet og spist ordentligt, at Forurettede 1 havde problemer med
maven, og at Forurettede 2 udviklede sig langsommere end Forurettede 1. Hun
følte, at Tiltalte 2 ikke tog ordentligt ansvar for børnene, og at han ikke gjorde
sig umage med dem. Hun talte med sundhedsplejersken om, hvorvidt hun skulle
deltage i en mødregruppe med mødre med samme problemer som hende. Hun
følte sig lidt alene med sine problemer. Hun havde det svært med dette, men
tænkte, at det skulle de nok klare. Hendes bekymringer spillede ikke ind på
hendes be-handling af børnene. Tiltalte mener, at Tiltalte 2 også havde det hårdt.
Han hav-de på et tidspunkt en blodsprængning i øjet. Han havde let ved at blive
irrita-bel. En gang gik han i irritation fra lejligheden. Hun syntes ikke, at han
kunne



/

side 6

tillade sig dette. Hun mente dog, at det måske kunne hjælpe, at han fik lidt fri-sk
luft. På et andet tidspunkt gav han op og sagde: ”Jeg ved ikke, om jeg kan det
her” , gav et af børnene til tiltalte og lagde sig på sengen. Hun ringede i den
forbindelse og talte med sin mor herom. Han kom senere tilbage og sagde, at han
var ked af det og gav som forklaring, at han bare var blevet træt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 63: ”Afhørte forkla-rede
at Tiltalte 2 havde temperament, og at der havde været situationer, hvor han var
frustreret og rusket lidt med hende (Forurettede 1), og hvor afhørte havde sagt,
om hun ikke lige skulle tage hende, fordi hun følte, at det kogte over for Tiltalte
2. Hun følte at Tiltalte 2 til tider havde været lidt for temperamentsfuld og situ-
ationen var blevet tilspidset” forklarede tiltalte, at det godt kan passe, at hun har
forklaret således. Hun har dog ikke sagt ”rusket” til politiet. Tiltalte 2 blev
frustreret, når børnene havde grædt for længe, eller når de ikke ville spise. Han
virkede irriteret over disse ting. Han sagde ofte, når han var frustreret, at han
havde brug for luft og en cigaret, og så gik han ud på altanen.

Tiltalte var meget opmærksom på, hvordan pigerne havde det. Hun opdagede på
et tidspunkt et mærke på Forurettede 1's kind. Hun spurgte sundhedsplejersken,
sin mor og Tiltalte 2's mor ind til dette.

Tiltalte tænkte meget over børnenes øjenkontakt og smil. Hun fik dog at vide, at
børnene var født for tidligt, og at de ikke helt kunne sammenlignes med an-dre
børn. Tiltalte lagde mærke til, at Forurettede 1 havde problemer med at ligge på
maven. Tiltalte googlede problemet. Hun holdt øje med børnenes motorik.
Forurettede 1 udviklede sig bedst, mens Forurettede 2 virkede meget slap.
Tiltalte havde en samtale med sundhedsplejersken omkring eventuel behandling
af Forurettede 2 med zoneterapi og kiropraktor.

Tiltalte følte, at børnene var bevidsthedsmæssigt til stede, når hun kiggede på
dem. Hun husker ikke, at dette ændrede sig. Hun følte dog på et tidspunkt, at de
så lidt mærkelige ud i ansigtet, og hun googlede derfor ”downs syndrom” . Det
grinede de begge af, og det var også lidt hysterisk. Sundhedsplejersken sagde, at
alt så normalt ud. De fik at vide, at Forurettede 1's hoved havde udvidet sig med
½ cm. Dette blev der talt med lægen om. Lægen sagde dog, at de ikke skulle
være bekymrede over dette.

Der opstod blå mærker på begge piger. Tiltaltes første indskydelse var, at det nok
skyldtes den måde, pigerne sov på – De kunne måske have ligget med ho-vedet
på en plasticsut. Hun undrede sig over, at det var begge piger, der havde fået
mærker. Tiltalte får ofte selv blå mærker, og hun tænkte derfor, at det måske
kunne være noget genetisk. Tiltalte talte med Tiltalte 2, deres mødre og
sundhedsplejersken om mærkerne. Tiltalte 2 virkede mindre bekymret over mær-
kerne end tiltalte. Sundhedsplejersken sagde, at små babyer ikke fik blå mær-ker,
så det skulle hun holde øje med. Hun vidste dog ikke, hvad hun skulle holde øje
med.



/

side 7

Tiltalte og Tiltalte 2 henvendte sig ofte til sundhedsmyndighederne. Første gang
var to dage efter, at de var kommet hjem fra hospitalet efter fødslen. De havde på
hospitalet fået at vide, at børnene skulle pakkes varmt ind, hvilket de så gjorde.
Forurettede 2 virkede dog slatten, hvorfor de blev bekymrede for, om børnene
var pakket for meget ind, og de ringede derfor til 1813. Da der var en times
ventetid, ringede de 112.
…

Foreholdt udtrækning nr. 63 (chatbesked) fra iPhone, ekstrakt 4, side 57:
”Pigerne sover nu!!! Kom så hjem!!” forklarede tiltalte, at hun skrev denne be-
sked, idet Tiltalte 2 som tidligere forklaret var gået hjemmefra, fordi han havde
brug for luft.

Foreholdt udtrækning nr. 78 (søgte elementer): ”knirken baby” , nr. 79
(webhistorik): ”Vejrtrækningsbesvær hos nyfødte – Lægehåndbogen på sund-
hed.dk” og nr. 80 (chatbesked): ”Hej Vidne 4 Jeg vil lige høre hvem vi kan ringe
til hvis vi har spørgsmål omkring at baby knirker når hun sover?” , eks-trakt 4,
side 61 og 62, forklarede tiltalte, at det, efter at de kom hjem fra hos-pitalet efter
fødslen, fortsatte med knirken hos Forurettede 2. Hun googlede først og skrev
bagefter til sundhedsplejersken om problemet.

Foreholdt udtrækning nr. 93 (note af 7. august 2020 kl. 23.56.54), ekstrakt 4, side
64: ”Amning +mad” forklarede tiltalte, at hun her har noteret klokkeslæt for,
hvor meget børnene havde fået. De havde fået et skema fra hospitalet til disse
oplysninger. Det var dog lettere at skrive det på telefonen end på papi-ret. Tiltalte
tog disse notater i den første periode. De fik på et tidspunkt at vi-de, at de ikke
behøvede at notere det længere.

Foreholdt udtrækning nr. 95 (kontakter), ekstrakt 4, side 65: ”112” forklarede
tiltalte, at hun ringede 112 den 8. august 2020 på grund af det tidligere omtal-te
spørgsmål vedrørende ”indpakkede” børn og varme.

Foreholdt udtrækning nr. 98 (søgte elementer): ”baby græder meget” og nr. 99
(webhistorik): ”Gråd hvorfor græder en baby og hvordan afhjælpes gråden?” ,
ekstrakt 4, side 66, forklarede tiltalte, at især Forurettede 1 græd meget. Hun var
bekymret, og hun googlede derfor noget omkring gråd for at finde ud af, hvad
der kunne gøres. Både tiltalte og Tiltalte 2 mente, at børnene ikke virkede glade.

Foreholdt udtrækning nr. 117 (chatbesked), ekstrakt 4, side 71: ”Hej Person 1
Undskyld det sene svar. Vi har haft en hektisk nat og kun lige blevet færdige med
sundhedsplejersken nu. Vil så gerne ses, men vi bliver nødt til at få ind-hentet
lidt søvn og hvile i dag. Vi må desværre aflyse i dag – tænker vi må ta-ge en dag
af gangen for planlægning af aftaler, for den her varme gør at baby-erne bliver
lidt urolige og svære at stille tilfredse. Og så er vi er lidt ekstra trætte” forklarede
tiltalte, at Person 1 er tiltaltes bonussøster, som er et par år



/

side 8

ældre end tiltalte. Hele tiltaltes familie var påvirkede af varmen. Der var hede-
bølge på dette tidspunkt. Der var blevet købt nogle blæsere til lejligheden.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 219, forklarede tiltalte, at hun har taget dette fo-to
af Forurettede 1. Tiltalte tror, at Forurettede 1 har en blodsprængning ved øjet.
Blods-prængningen blev vist nævnt for sundhedsplejersken. Hun talte også med
Tiltalte 2 om den. Tiltalte tænkte ikke over, hvordan blodsprængningen kunne
være opstået.

Foreholdt udtrækning nr. 141 (søgte elementer): ”modermærke i øjet” , nr. 142
(søgte elementer): ”modermærke på øjenlåg” og nr. 143 (søgte elementer):
”modermærke på baby” , ekstrakt 4, side 76 og 77, forklarede tiltalte, at hun nok
havde ræsonneret sig frem til, at det muligvis kunne være et modermærke, der
var ved Forurettede 1's øje.

Tiltaltes mor tog på et tidspunkt tilbage til Landsdel. Det kan godt passe, at det
skete den 16. august 2020.

Foreholdt udtrækning nr. 158 (chatbesked), ekstrakt 4, side 79: ”Kan virkelig
godt forstå du er emotionel. Sender en masse tanker til dig. Jeg håber du får en
ekstra dejlig dag med Person 2 og Person 3 i morgen. Vi har det godt og skal
bare have taget blodprøver for gulsot i morgen. Det lader til at det er på retur, så
det er bare et sikkerhedstjek. Forurettede 1 har lidt hård/sart mave for tiden, så
hun holder os vågen om natten. Det er lidt hårdt og vi har dage hvor vi er helt
zombieagtige, men heldigvis er hun super nem og rolig om dagen. Vi er hjem-me
de fleste hverdage, så I kigger bare forbi en anden dag. Stort knus” forkla-rede
tiltalte, at Vidne 10, som hun skrev til, er en veninde. Tiltaltes bekym-ring var,
om Forurettede 1 havde dårlige tarme. Det med maven, må være startet efter få
dage hjemme, idet de havde talt om, at de skulle spørge lægen herom, når de
skulle se ham en uge efter fødslen.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 220, forklarede tiltalte, at fotoet er optaget i sengen
i soveværelset. Det er Forurettede 1 til højre. Tiltalte havde ikke lagt mærke til
det røde mærke på Forurettede 1. Det er Tiltalte 2, der ligger i sengen.

Forevist fotos, ekstrakt 4, side 221, 222 og 225, forklarede tiltalte, at hun ik-ke
ved, hvordan mærket på Forurettede 1 er opstået. Tiltaltes mor må stadig have
boet hos dem, da skaden opstod. Pigerne blev delt mere op imellem tiltalte og
Tiltalte 2, fra det tidspunkt, hvor Forurettede 1's maveproblemer opstod. Tiltalte
havde bemærket det blå mærke på Forurettede 1, og der var også blevet talt om
dette.

Foreholdt notat af 19. august 2020 fra sundhedsplejerske vedrørende Forurettede
1, ekstrakt 8, side 187: ”Forurettede 1 har været en smule urolig og haft lidt
mavege-ner. Påvirket af dette, hvor Forurettede 1 har vågnet og været ked af det.
Aff har ikke været hver dag. Når den er kommet har den været en smule formet
og Forurettede 1 har været ked af det ved pressetrang. Da der var gået to dage
uden aff



/

side 9

blev rectum stimuleret med temp og Forurettede 1 havde derefter aff. som var en
smule fast” og notat af 19. august 2020 fra sundhedsplejerske vedrørende
Forurettede 2, ekstrakt 9, side 139: ”Forurettede 2 har været en smule urolig og
haft lidt mavege-ner. Aff har ikke været hver dag. Når den er kommet har den
været en smule formet” forklarede tiltalte, at begge piger havde problemer med
maven. Tiltal-te havde mange tanker om, hvad det kunne være og tænkte også, at
det måske kunne være laktoseintolerans.

Foreholdt udtrækning nr. 196 (søgte elementer): ”utrøstelig baby” , nr. 197
(webhistorik): ”Kolik? Læs her, hvis din baby der græder meget” og nr. 198
(søgte elementer): ”Baby græder pludseligt voldsomt” , ekstrakt 4, side 88 og 89,
forklarede tiltalte, at hun husker søgningerne. Forurettede 1 græd meget, når
Tiltalte 2 gik rundt med hende. Tiltalte sad med Forurettede 2 og skrev med en
anden tvillingemor, som også havde et barn, der græd meget. Tiltalte googlede
em-nerne. Tiltalte og den anden tvillingemor var ofte begge vågne ved 03.00-
04.00-tiden.

Foreholdt udtrækning nr. 302 (chatbesked): ”Forurettede 1 har grædt nonstop i
fle-re timer i nat. Hun er helt ulykkelig” , ekstrakt 4, side 114, forklarede tiltalte,
at Vidne 6, som hun har sendt beskeden til, er hendes mor.

Anklageren afspillede videoerne udtrækning nr. 310-313, ekstrakt 4, side 116 og
117, og henviste til stillbilleder, ekstrakt 4, side 232 og 233.

Tiltalte forklarede hertil, at det på den først afspillede video er Forurettede 2, der
ses først. Derefter Forurettede 1. Tiltalte tænkte over Forurettede 1's mimik. Hun
optog vi-deoerne, fordi hun havde lyst til at sende en besked til sin mor. Tiltalte
havde godt lagt mærke til, at Forurettede 1 var rød i hovedet - Forurettede 1 lå og
pressede. Det var primært, når Forurettede 1 skulle lægges, at der var problemer
med maven. Tiltalte havde en generel bekymring omkring Forurettede 1's mave,
og der blev talt med egen læge om det. Tiltalte havde lavet en videooptagelse til
lægen. I læge-huset gik tiltalte ind til lægen med Forurettede 2, og Tiltalte 2 gik
ind til lægen med Forurettede 1. Hun ved ikke, om Tiltalte 2 viste hendes
videooptagelse af Forurettede 1 til læ-gen. Det havde de aftalt, at han skulle.

Foreholdt journal af 4. september 2020 fra lægen vedrørende Forurettede 1,
ekstrakt 8, side 176, forklarede tiltalte, at det er korrekt, at der ikke står noget om
maven. Hun ved ikke hvorfor.

Foreholdt journal af 4. september 2020 fra lægen vedrørende Forurettede 2,
ekstrakt 9, side 133, forklarede tiltalte, at det er korrekt, at der heller ikke her står
noget om maven. Det var Forurettede 1 – og ikke Forurettede 2 - der havde
problemer med maven, så det er ikke så mærkeligt.

Foreholdt udtrækning nr. 331 (søgte elementer): ”rift i hals mund baby” , eks-
trakt 4, side 121, nr. 332 (webhistorik): ”rift bløder mubd baby – Google-søg-



/

side 10

ning” , ekstrakt 4, side 121, og nr. 333 (chatbesked): ”Hej Vidne 4 Har du
mulighed for at ringe i dag? Forurettede 1 har blødt lidt i munden i nat, som om
hun har haft en rift i munden. Nu græder hun ustoppeligt og der kommer en
gurglende lyd fra hende som om der er slim/vand i svælget. Tænker at ringe til
lægen, men vil også lige høre dig ad” , ekstrakt 4, side 122, forklarede tiltalte, at
Tiltalte 2 kom ind med Forurettede 1 og sagde, at hun blødte. Man kunne se en
rift og noget blod. Tiltalte troede igen, at det kunne have noget med maven at gø-
re. Hun skrev til sundhedsplejersken, og de tog på hospitalet. Man fandt ikke
noget alarmerende. Tiltalte blev hele tiden beroliget af sundhedspersonalet, som
hun talte med, så hun følte ikke, at hun kunne gøre mere uden at fremstå
hysterisk.

Foreholdt foto, ekstrakt 4, side 234, og udtrækning nr. 377 (chatbesked): ”Kom
hjem og så det her o Forurettede 1's hovede. Ved ikke hvordan det er kom-met.
Er det noget vi skal reagere på?” , ekstrakt 4, side 132, forklarede tiltalte, at
Vidne 7, som hun skrev beskeden til, er Tiltalte 2's mor. Tiltalte hav-de gået en
tur med Forurettede 1 og sin bonussøster. Efter turen gik Tiltalte 2 ned og
hentede børnene i liften. Oppe i lejligheden så tiltalte mærket og tænkte over,
hvad der var sket. Hun tænkte over, om det kunne være noget, som hun havde
påført barnet, om hendes jakkes lynlås kunne have ridset hende. Vidne 7 svare-de
noget i retning af: ”Det er nok ikke noget” .

Foreholdt udtrækning nr. 382 (chatbesked): ”Er Forurettede 1 okay?” , ekstrakt 4,
side 134, nr. 383 (chatbesked): ”Ja, hun er helt okay” , ekstrakt 4, side 134, og nr.
384 (chatbesked): ”Ja, holder lige øje. Jeg blev bare lidt forskrækket i dag, men
kom i tanke om at hun har haft et blåt mørke på kinden tidligere, så jeg vil høre
med sundhedsplejersken om hun måske har let ved at få blå mærker” , ekstrakt 4,
side 134, forklarede tiltalte, at hun havde en bekymring om, at bør-nene let
kunne få blå mærker. Dette skrev hun med sin mor om.

Foreholdt udtrækning nr. 392 (chatbesked): ”Se hvordan de fletter arme. Jeg
bliver stadig så glad hver gang jeg opdager det” , ekstrakt 4, side 136, nr. 394
(chatbesked): ”Hvad søren. Forurettede 2 har også et lille blåt mærke. Eller er det
Forurettede 1 det ligger forrest” , ekstrakt 4, side 136, og fotos, ekstrakt 4, side
235 og 236, forklarede tiltalte, at hun ikke husker, om hun havde bemærket mær-
ket i tindingen, inden hendes mor gjorde hende opmærksom på det.

Tiltalte husker også noget om et mærke på en af pigernes arme. Hun lagde og-så
mærke til et blåt mærke på Forurettede 1's mave. De talte om, at det kunne være
sket, da der blev lavet en infektionsprøve fra maven.

Foreholdt udtrækning nr. 397 (chatbesked): ”Du må ikke fortælle andre om det
jeg har fortalt. Det var meget privat for Tiltalte 2 at sige han havde givet op og
han er ked af at jeg har delt det med dig. Det var måske ikke helt i orden at jeg
deler det så hurtigt med dig uden at give ham tid til at sunde sig” , ekstrakt 4,
side 137, forklarede tiltalte, at denne besked til hendes mor handler om den-



/

side 11

gang - som hun tidligere omtalte - hvor Tiltalte 2 sagde ”Tag hende. Jeg kan ikke
mere” og så lagde sig på sofaen. Det virkede som om, at han trak sig. Tiltalte tog
pigerne og ringede grædende til sin mor. Hendes mor sagde, at det kunne man
godt opleve. Tiltalte 2 blev vred over, at hun havde delt det med sin mor.

Foreholdt udtrækning nr. 416 (chatbesked): ”Jeg har lidt svært ved sige hvor-når
jeg kommer ud. Pigerne er helt vildt ulykkelige lige nu og svære at få til ro. Vi
prøver lige at lægge dem, så jeg kan prøve at pakke sammen til at kom-me
afsted” , ekstrakt 4, side 141, forklarede tiltalte, at Vidne 9, som hun skrev dette
til, er hendes kusine. Tiltalte tror, at de skulle i Tivoli den dag.

Foreholdt udtrækning nr. 428 (chatbesked): ”De græder en del mere og er svære
at få til at sove. De vil for det meste kun sove i vores arme eller ved brystet. De
er mest hårdt om natten, når de vågner kl. 03-04 og ikke vil læg-ges tilbage i
sengen efter de har spist. Jeg har lidt mindre overskud om natten til at sidde med
dem i armene mens de ikke vil falde til ro. Kan også mærke at de begyndt at tage
fat med hænderne og sutte på tommeltotten, hvilket også er typisk for
tigerspring” , ekstrakt 4, side 143, forklarede tiltalte, at Person 4, som hun skrev
beskeden til, er den anden tvillingemor. Nogle gange sad tiltalte med pigerne om
natten. De skulle ammes eller have flaske hver 3. til 4. time.

Foreholdt udtrækning nr. 503 (chatbesked): ”Hej Vidne 4. Forurettede 2 er
begyndt at spise lidt mindre ved måltiderne og stopper op i måltidet, hvor hun
græder og ikke vil spise igen. Er der noget vi kan gøre? Hun spiser i gennemsnit
mel-lem 30-70” , ekstrakt 4, side 162, forklarede tiltalte, at det cirka var herom-
kring, at det blev et problem med Forurettede 2's manglende spisning. Tiltalte
valgte at tage til kiropraktor med Forurettede 2, men kiropraktoren ville ikke
behandle hende, fordi hun var så tynd. Der blev købt noget ny
modermælkserstatning til hende. Hvis hun ikke havde spist inden kl. 16.00, så
skulle de ringe til lægen. Forurettede 2 ville ikke spise, og derfor blev der ringet
til 1813.

Anklageren dokumenterede fotos, ekstrakt 4, side 239 og 240.

Foreholdt udtrækning nr. 511 (chatbesked): ”Hvor er jeg en smule træt af de
mænd også har været med til at vælge at få børn og så fordi de har arbejde så har
de ret til mere søvn end os. Tiltrods for vi også er på hele dagen! Jeg har haft
hele natten alene og har nærmest ikke sovet og nu han gået ind i stuen for at få
lidt søvn inden han skal på job. Syntes virkelig det er hårdt og unfair at man skal
stå med det alene fordi man har barsel” ekstrakt 4, side 164, og nr. 513
(chatbesked): ”Ja, det er vandvittig hårdt. Jeg har også været ved at bryde
sammen, fordi det har været så hårdt med søvnmangel. Min kæreste er hjem-me
igen, da der alligevel ikke var et job. Så jeg har ham hjemme lidt endnu. Kan I
opdele det lidt, så Person 5 lader dig sove lidt, når han er hjemme fra igen? Jeg
synes, det er super vigtigt med søvn og de fungerer ikke hvis hverken min
kæreste eller jeg får søvn. Hvis mine piger ikke begynder at sove mere stabilt om
natten og min kæreste begynder på job igen, har jeg overvejet at få en bar-



/

side 12

nepige som kan gå med barnevognen mens jeg får en lur. Ved bare ikke om jeg
kan finde en som jeg kan overlade ansvaret til” , ekstrakt 4, side 165, for-klarede
tiltalte, at hun ofte var meget træt, når hun sad med børnene i armene. Hun
anerkendte i sin besked (nr. 513), hvad Person 4 skrev til hende i sin besked (nr.
511).

Foreholdt udtrækning nr. 515 (søgte elementer): ”tvillinger græder” , ekstrakt 4,
side 166, nr. 516 (webhistorik): ”Gråd / Tvillinger Info” , ekstrakt 4, side 166, og
nr. 519 (webhistorik): ”Trøst af to på én gang / Tvillinger Info” , for-klarede
tiltalte, at hun forberedte sig på en periode alene med pigerne. Det kom sig vist
af, at Tiltalte 2 skulle til lægen. Tiltalte 2's mor, Vidne 7, kunne ikke væ-re der
for at hjælpe til, imens Tiltalte 2 var hos lægen.

Tiltalte og Forurettede 2 tog på hospitalet den 2. oktober 2020, fordi Forurettede
2 ikke ville spise. Forurettede 2 fik lagt drop, så hun kunne få noget at spise. Det
kunne være et ti-gerspring eller infektionstallet, den var gal med hos Forurettede
2. Tiltalte ville vide, hvorfor Forurettede 2 var så slap. Tiltalte 2's mor kørte
hende og Forurettede 2 til hospitalet. Til-talte var indlagt en enkelt nat sammen
med Forurettede 2. Forurettede 1 var derhjemme med Tiltalte 2, mens tiltalte var
alene på hospitalet med Forurettede 2. Tiltalte og Forurettede 2 havde et rum for
sig selv på hospitalet. Der kom tit en sygeplejerske ind i rummet, som sikrede
sig, at Forurettede 2 hele tiden fik mad. Der kom også en læge og kiggede på
Forurettede 2. Tiltalte spurgte lægen, hvorfor Forurettede 2 var så slap. Lægen
foreslog, at tiltalte blev en dag mere på hospitalet. Tiltalte var bange for, at der
skulle ske noget med Forurettede 1, når Tiltalte 2 var derhjemme med hende.
Han kunne måske falde i søvn fra Forurettede 1, fordi han var overtræt. Hun ville
derfor have, at Forurettede 1 og Tiltalte 2 kom til hospitalet. Tiltalte 2 ringede og
sagde, at Forurettede 1 var begyndt at kaste op, så derfor kom han senere end
aftalt til hospita-let. Straks han kom ind på hospitalet med Forurettede 1, kastede
Forurettede 1 rigtig me-get op. Forurettede 1 blev derfor medindlagt.  Det blev
konstateret, at Forurettede 1's ho-ved var ret stort, og hun skulle derfor have
hovedet scannet dagen efter. Forurettede 1 mistede samme aften bevidstheden.
Tiltalte, Tiltalte 2 og børnene havde rummet på hospitalet for sig selv. Pigerne lå
sammen og sov på hospitalet. Forurettede 1 lavede pludselig en lyd. Tiltalte 2 tog
hende op og sagde, at hun var be-vidstløs. Personalet blev kontaktet og
Forurettede 1 røg i respirator, kørt på Rigs-hospitalet og blev lagt på
operationsbordet med det samme. Forurettede 1's hoved skulle have været
scannet den 4. oktober. Tiltalte bemærkede, at der var en skade ved Forurettede
2's anus og på låret. Tiltalte spurgte vist ind til det.

Foreholdt politirapport ”Kliniske fotos Forurettede 2 d. 2/10” , ekstrakt 9, side
100: ”I forbindelse med efterforskningen af herværende sag rekvirerede
undertegnede den 13. oktober 2020, via mail til Overlæge, de kliniske fo-tos som
blev optaget af Forurettede 2 i forbindelse med indlæggelse på Hvidovre Hos-
pital d. 2. oktober 2020. Fotografierne er optaget af det tilstedeværende perso-
nale” , foto, ekstrakt 9, side 101, og personundersøgelse af 6. oktober 2020 fra
Retsmedicinsk Institut vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 180: ”… Af
journal-materialet fremgår, at der den 02-10-2020 blev optaget kliniske fotos.
Der er



/

side 13

fremsendt fire fotos per mail, overensstemmende i den medfølgende mailkor-
respondance med de fire kliniske fotos. Der er ingen datering af fotos, fotos er
alle uskarpe med dårlige lysforhold og uden målestok. De er nedenfor beskre-vet
i vilkårlig rækkefølge fra 1-4. 1. Foto viser bagsiden af venstre lår, hvor der ses
to, tværgående, parallelle striber, hvor den øverst beliggende ses nær-mest
bueformet med konkaviteten vendende op mod kroppen, rødlige under-
hudsblødninger, som i længden inddrager henholdsvis totredjedele og halvde-len
af lårets bagside” .
Ekstrakt 9, side 181: ”Af tegn på vold påvistes: 1. på ryggen lige til venstre for
midtlinjen, ca. midt på, en skorpedækket hudafskrabning målende 0,4 x 0,1 cm.
2. På højre hofte, en uskarpt afgrænset, blålig underhudsblødning, målende 3 cm
i diameter. 3. På venstre ankels forside, en rødlig underhuds-blødning, målende
0,8 x 0,5 cm. … På de fremsendte fotos fra den 02-10-2020 påvistes af tegn på
vold underhudsblødninger på bagsiden af venstre lår. Læsionerne kan ikke
sikkert aldersbestemmes. De må antages at være opstået ved let stump vold,
muligt i forbindelse med greb om låret” , ekstrakt 9, side 180, 181 og 182,
forklarede tiltalte, at hun bemærkede skaden på låret: hun husker ikke præcis
hvornår, men det var muligvis ude på hospitalet den 2. ok-tober, da der skulle
laves prøver for urinvejsinfektion. Hun har ikke set mær-ket på hoften og på
anklen. Hun følte, at hun var i en overlevelsesproces, hvil-ket kan være årsagen
til, at hun ikke bemærkede de andre mærker på Forurettede 2.

Foreholdt spørgetema af 5. marts 2021 fra Retsmedicinsk Institut, ekstrakt 9, side
191: ”… De ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020 påvi-ste
læsioner, underhudsblødninger på højre hofte (2) og venstre ankel (3) samt en
hudafskrabning på ryggen (1), kan ligeledes være opstået i tiden omkring den 02.
oktober 2020” forklarede tiltalte, at hun og Tiltalte 2 havde børnene på skift
natten til den 2. oktober, og at de var i Frederiksbergcenteret den 2. okto-ber,
hvor hun lagde mærke til, at Tiltalte 2 havde hårdt fat i Forurettede 2. Det er i
hvert fald ikke tiltalte, der har påført Forurettede 2 disse skader.

Foreholdt politirapport ”Kliniske fotos Forurettede 1 d. 6/10” , ekstrakt 8, side
119: ”I forbindelse med efterforskningen af herværende sag rekvirerede
underteg-nede den 13. oktober 2020, via mail til Overlæge, de kliniske fotos som
blev optaget af Forurettede 1 i forbindelse med indbringelse/indlæggelse på
rigshospitalet neonatal afdeling 5023 d. 6. oktober. Fotografierne er opta-get af
det tilstedeværende personale” , foto, ekstrakt 8, side 120, og personun-
dersøgelse af 6. oktober 2020 fra Retsmedicinsk Institut vedrørende Forurettede
1, ekstrakt 8, side 209-210: ”…1. Foto viser nedre del af brystet og bugen set fra
højre, hvor der nedadtil midt på og på højre side af brystkassen samt midt på og
på højre side af bugen, ses mindst fire grønlige underhudsblødninger og én mulig
hudafskrabning. … Af tegn på vold påvistes: 1. På højre side af hal-sen, i et
område målende 1,4 x 0,4 cm. to rødbrunlige, skorpedækkede hudaf-skrabninger,
målende henholdsvis 0,2 x 0,1 og 0,4 x 0,1 cm. … På de frem-sendte fotos fra
den 06-10-2020 påvistes af tegn på vold underhudsblødninger på brystet og
bugen og mulige hudafskrabninger/mulige underhudsblødninger



/

side 14

på højre side af halsen. … Læsionerne blev genfundet ved den retsmedicinske
undersøgelse den 06-10-202, hvor der påvistes hudafskrabninger på højre side af
halsen (1) og underhudsblødninger på brystet og bugen (2). Hudafskrab-ningerne
på højre side af halsen (1) og underhudsblødningerne på brystet og bugen (2) var
af nyere til ældre dato, fra få dage og op til omkring en uge gamle. Læsionerne
var opstået ved let til moderat stump vold. Læsionerne på halsen (1) kan være
opstået ved krads/riv. Læsionerne å brystet og bugen (2) kan meget vel være
opstået i forbindelse med klemning om brystkassen. …” forklarede tiltalte, at
hun bemærkede mærkerne på maven i forbindelse med undersøgelsen. Hun
husker ikke, om hun noterede dette nogen steder. Hun har løbende noteret
sådanne ting, men hun husker ikke, om hun har noteret mær-kerne på maven
nogen steder. Hun husker ikke at have oplevet en hændelse, der kunne have givet
Forurettede 1 disse mærker på maven.

Foreholdt personundersøgelse af 6. oktober 2020 fra Retsmedicinsk Institut
vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 181-182: ”Af det fremsendte
journalmateri-ale fremgår, at der ved helkropsrøntgen foretaget henholdsvis den
07-10-2020 og den 19-10-2020 påvistes brud af venstre overarmsknogle tæt ved
skulder-leddet, såkaldt ’corner lesion’, begge lårbensknogler og
underbensknogler ved knæleddet, såkaldt ’bucket handle lesion’ samt brud i
siden af højre 4.-7. rib-ben, brud i siden af 5.-10. ribben, bagtil på venstre 7. og
8. ribben og bagtil på venstre 11. ribben. Bruddene var med varierende tegn på
opheling og var dels friske, dels af nyere og af ældre dato, således var enkelte af
bruddene mindst 14 dage gamle og andre var friske ved røntgenundersøgelsen
den 07-10-2020. Alle brud var opstået ved svær stump vold. De påviste
ribbensbrud er karakteristiske for at være opstået i forbindelse med klemning om
brystkas-sen. Det påviste brud af venstre overarmsknogle kan meget vel være
opstået ved ryk i overarmen. De påviste brud af lårben og underbensknogler kan
være opstået ved gentagen frem-og-tilbage bevægelse af lemmerne, så som ved
ry-sten af kroppen eller rysten af underbenene i forhold til lårene” forklarede til-
talte, at hun ikke har holdt Forurettede 2 på en sådan måde, at sådanne skader
kunne være sket. Tiltalte har ikke rykket Forurettede 2 i armen. Hun ved ikke,
hvornår Tiltalte 2 har gjort det. Tiltalte har aldrig rystet Forurettede 2. Hun har
aldrig gjort sine børn fortræd.

Foreholdt spørgetema af 5. marts 2021 fra Retsmedicinsk Institut vedrørende
Forurettede 2, ekstrakt 9, side 190: ”… Spørgsmål 1: Erklæringens side 5 og 6 –
un-der ’Konklusion’ er angivet diverse ’kategorier’ af tidsangivelser for brud på
ribben og knogler samt underhudsblødninger på højre hofte, venstre ankel osv. –
Kan der siges noget mere specifikt omkring dateringerne for de – i er-klæringen
– nævnte skader/læsioner – i forhold til ’friske’, ’nyere dato’ og ’ældre dato’ med
en angivelse af hvornår regnet fra? … Svar 1: Ved den radi-ologiske
undersøgelse den 07-10-2020 påvistes brud af højre 5. ribben og venstre 6.-8.
ribben med tegn på knoglenydannelse, og bruddene skønnes mindst 14 dage
gamle, regnet fra tidspunktet for helkropsrøntgenundersøgel-sen den 07-10-2020.
Der påvistes brud af venstre overarmsknogle tæt ved



/

side 15

skulderleddet, såkaldt ’corner lesion’ og begge lårbensknogler og underbensk-
nogler ved knæleddet, såkaldt ’bucket handle lesion’. Bruddene var uden tegn på
opheling. Ved den radiologiske undersøgelse den 19-10-2020 sås tegn på
opheling af bruddene. Bruddene er næppe mere end 14 dage gamle, regnet fra
tidspunktet for helkropsrøntgenundersøgelsen den 07-10-2020. Ved den radio-
logiske undersøgelse den 19-10-2020 påvistes brud med knoglenydannelse af
højre 4., 6. og 7. ribben. Bruddet på højre 4. ribben var ikke synligt ved den
radiologiske undersøgelse den 07-10-2020, mens bruddene på højre 5., 6. og 7.
ribben kunne genfindes på røntgenundersøgelsen fra den 07-10-2020. Bruddene
af højre 4., 6. og 7. ribben er næppe mere end 14 dage gamle, reg-net fra
tidspunktet for helkropsrøntgenundersøgelsen den 19-10-2020. Der på-vistes
brud med tegn på opheling med knoglenydannelse i siden, på overgan-gen
mellem den bruskede og benede del af ribbenene, af venstre 5.-10. ribben.
Bruddene på venstre 6.-8. ribben var set på røntgenundersøgelsen den 07-10-
2020, og der var set knoglenydannelse. På venstre 7. ribben sås brud både bagtil
og i siden. Bruddene på venstre 5., 9. og 10. ribben kunne genfindes på
røntgenundersøgelsen den 07-10-2020. Bruddene på venstre 5., 9. og 10. rib-ben
er næppe mere end 14 dage gamle, regnet fra tidspunktet for helkrops-
røntgenundersøgelsen den 19-10-2020. Ved den radiologiske undersøgelse den
19-10-2020 påvistes yderligere brud med knoglenydannelse bagtil på venstre 8.
og 11. ribben. Bruddene er næppe mere end 14 dage gamle, regnet fra tids-
punktet for helkropsrøntgenundersøgelsen den 19-10-2020” forklarede tiltalte, at
hun ikke kan forstå, hvis der kan være opstået skader, mens hun har været på
Hvidovre Hospital. Hun var sammen med Forurettede 2 hele tiden. Hun må gætte
på, at skaderne skete, når Tiltalte 2 var alene med børnene om natten.

Foreholdt konklusion i obduktionserklæring fra Retsmedicinsk Institut vedrø-
rende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 216: ”Der er ved obduktionen af den efter
det oplyste af navlebrok lidende, 10 uger gamle, undervægtige pige af tegn på
vold påvist blodansamlinger med membrandannelse under den hårde hjerne-
hinde på begge sider af storhjernen, mulige kvæstningsblødninger af hjerne-
vævet på begge pandelapper, ribbensbrud på højre side af 4.-9. ribben på
ydersiden og af 6.-8. ribben bagtil ved tilhæftningen til hvirvelsøjlen, hvoraf
nogle sås med blodudtrædninger i det omgivende bløddelsvæv og alle sås med
begyndende heling, en blodudtrædning i venstre lunges overlap samt blodud-
trædninger omkring den venstre synsnerve og på bagfladen af højre øjenæble.
Ved helkropsrøntgen foretaget den 07-10-2020 påvistes ydermere såkaldte
hjørnebrud af yder- og inderside af begge lårben, nær knæleddet samt et hjør-
nebrud af højre skinneben nær knæleddet. Bruddene var med varierende grad af
opheling og kan være friske, nyere og op til af ældre dato, fra få dage til mindst
to uger gamle, muligt ældre, og alle brud var opstået ved svær stump vold. De
påviste ribbensbrud og blodudtrædningen i venstre lunges overlap kan meget vel
være opstået i forbindelse med klemning om brystkassen. De påviste brud af
lårben og underbensknogler kan være opstået ved gentagen frem-og-tilbage
bevægelse af lemmerne, så som ved rysten af kroppen eller rysten af
underbenene i forhold til lårene. …” forklarede tiltalte, at hun ikke



/

side 16

har haft fat omkring Forurettede 1's brystkasse.

Tiltalte kan kun gætte sig frem til, at det må være Tiltalte 2, der har påført bør-
nene skaderne. Tiltalte var i starten i chok. Det har været som et puslespil, hvor
brikkerne løbende er faldet på plads. Hun har tænkt over, om det kunne være
hendes mor eller Tiltalte 2's mor, der har påført børnene skaderne, men det har
hun udelukket. Hun tror, at skaderne er sket, når tiltalte har sovet, og Tiltalte 2
har været frustreret og i afmagt har gjort, hvad han har gjort. Tiltalte har aldrig
stået i en situation, hvor det har slået klik for hende. Hun kan ikke for-stå, hvis
der er sket skader på pigerne, mens de har været på Hvidovre Hospi-tal, hvor hun
var alene med Forurettede 2 fra fredag aften til lørdag formiddag. Hun har aldrig
set, at Tiltalte 2 har været voldelig mod pigerne.

Tiltalte ville under afhøringen under den første anholdelse ikke tro på, hvad der
var fundet af skader på pigerne. Tiltalte 2 sagde til tiltalte, da de havde været til
afhøring hos politiet efter den første anholdelse, at han ikke havde gjort pi-gerne
fortræd. Tiltalte sagde til ham: ”Lad os se, hvad undersøgelserne viser – Det kan
være knogleskørhed” . Tiltalte tænkte dog, at Tiltalte 2 måske kunne ha-ve tabt
pigerne, hvis han var faldet i søvn, når han sad med pigerne. Tiltalte ville under
afhøringen hos politiet ikke tro på, at Tiltalte 2 havde påført dem ska-derne –
Hun havde jo aldrig oplevet noget. Tiltalte har været længe om at for-stå, hvad
der er sket. Tiltalte har nok beskyttet Tiltalte 2 i starten, idet hun ikke troede på,
at han kunne være sådan. Hun har aldrig set ham være voldelig.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 90: ”Sigtede fortæl-ler
at hun føler sig ramt og har været chokeret og vred over situationen. Sigte-de
bliver ked af det og fortæller at det nok først er gået op for hende nu. Sigte-de
havde ikke kunne forstå tingene. Sigtede ville gerne understrege at hun al-drig
ville beskytte Tiltalte 2 over hendes piger og at pigerne kommer først uanset
hvad. Sigtede fortæller at hun synes det har virket meget som om at hun har
beskyttet Tiltalte 2 under hele afhøringen, men at dette nok skyldes hendes kær-
lighed til ham, fordi han er pigernes far” forklarede tiltalte, at det er korrekt, at
hun har forklaret således, dog har hun ikke sagt, at hun har beskyttet Tiltalte 2.
Hun kunne ikke sige, at det var Tiltalte 2, når hun aldrig havde oplevet no-get.
Hun havde ikke på noget tidspunkt mistanke om noget. Mærkerne på pi-gerne
havde hun heller ikke koblet sammen med noget vold, og det havde hen-des mor,
Tiltalte 2's mor eller sundhedsplejersken heller ikke.

Tiltalte og Tiltalte 2 har ikke talt sammen om sagen, efter de blev løsladt efter
varetægtsfængsling. Hun skrev et brev til Tiltalte 2 om, at han skulle komme og
hente sine ting, og at han skulle erkende, hvad han havde gjort. Hun har ikke hørt
fra ham, og Tiltalte 2's bonusfar kom og hentede Tiltalte 2's ting. Tingene blev
hentet i slutningen af december 2020. Efter den første løsladelse tog tiltalte og
Tiltalte 2 sammen på hospitalet til Forurettede 1 og Forurettede 2, og hun tænkte
dengang, at det hele var en misforståelse.
…



/

side 17

Tiltalte 1 forklarede adspurgt af advokat Normann, at hun havde arbejde, da
Tiltalte 2 flyttede ind hos hende i marts 2020. Hun var marketingsansvarlig i
Arbejdsplads. Hun cyklede til arbejdet, som lå på Område. Det var en
fuldtidsstilling. Tiltalte følte ikke, at der var pladsproble-mer i hendes lejlighed.
Tiltalte 2 var sygemeldt på grund af stress, da han flyttede ind hos hende. Han
kunne ikke med en kollega, som syntes, at Tiltalte 2 ikke gjorde sit job godt nok.

Der var ting, som tiltalte ville have gjort anderledes end Tiltalte 2 gjorde med
hensyn til børnene, f.eks. i forbindelse med putning. Tiltalte 2 blev frustreret
over, at Forurettede 2 ikke ville spise den tidligere omtalte dag, da de var i
Frederiks-berg Centret. Hun syntes, at han burde have taget det stille og roligt.
Hun var bange for, at Tiltalte 2 ville falde i søvn, når han sad alene med børnene.
Tiltalte har kun set Tiltalte 2 en enkelt gang efter, at de er blevet løsladt – Det var
i Fa-milieretshuset, hvor de ikke talte sammen. Tiltalte har været nervøs og har
ik-ke haft lyst til at være i nærheden af Tiltalte 2 i forbindelse med retsmøderne i
denne sag. Hun synes dog nu, at det går meget godt. Tiltalte 2 var i en krise i sit
liv, da hun mødte ham. Han var sygemeldt. Tidligere havde han spillet fod-bold.
Hun håbede, at han med tiden ville komme ovenpå igen.

Tiltalte og hendes mor var fortrolige. De talte sammen hver dag i telefonen, mens
tiltalte var gravid. De talte venindeagtigt sammen. Tiltalte er også for-trolig med
sin far. Hun har boet hos sin far og hans kone efter tabet af Forurettede 1. Hendes
far har kun været på kortvarige besøg i de ca. to måneder efter fødslen. Tiltaltes
forhold til Tiltalte 2's mor var fint. Tiltalte 2's mor var meget hjælpsom, og hun
gav meget af sig selv. Hun var en god svigermor og farmor. Tiltalte delte med
farmoren sin bekymring om, hvorvidt Tiltalte 2 kunne lide af ludomani, efter at
hun havde oplevet noget med spil på fodboldkampe under en ferie. Tiltaltes
veninde Vidne 24 boede sammen med tiltalte, inden Tiltalte 2 flyt-tede ind.
Vidne 24 fungerede som tiltaltes jordemoder under fødslen. Vidne 24 er en tæt
veninde. Efter fødslen sås tiltalte og Vidne 24 ikke så meget - De har gået en tur
sammen, og de har ringet og skrevet lidt sammen. At de ikke sås skyldtes, at
Vidne 24 havde travlt med sit job. Tiltalte har op til fødslen spurgt Vidne 24 ind
til de ting, der skal foregå i graviditeten. Hun har ikke stillet fagspørgsmål til
Vidne 24 om pigerne efter fødslen. Tiltaltes veninder Vidne 11, Vidne 17 og
Vidne 19 fik børn i samme periode som tiltalte. Vidne 11's søn græd meget lige-
som tiltaltes børn, og de skrev sammen. Vidne 9, som er tiltaltes kusine, fik en
søn i november 2019. Tiltalte har også skrevet med Vidne 9 om børnene. Tiltalte
har nok været i kontakt med omkring 10 fagpersoner før og efter føds-len – Øre-
næse-halslæge, sundhedsplejerske, kiropraktor og diverse læger.

Tiltalte 2 har nok sagt til tiltalte, at hun skulle slappe lidt af og tage det med ro –
Ikke direkte sagt, at hun var hysterisk, men hun har selv tænkt, at hun måske var
lidt hysterisk. Tiltalte googlede alt muligt. Hun og Tiltalte 2 blev enige om, at
hun skulle holde sig ude af diverse Facebook-grupper om alle mulige emner



/

side 18

om babyer. Tiltalte har lidt af angst og har tidligere haft angstanfald. Et
angstanfald betyder for hende, at hjertet hamrer, hun får svedige håndflader og
tror, at hun skal dø. Hun begynder også at hyperventilere. Hun har nu lært at få
kontrol over det. Man kan måske se, at hun stivner lidt, når hun har angstanfald,
men det er nok mest noget hun føler. Hun har aldrig været udfa-rende i
forbindelse med angstanfald. Hun har ikke haft angstanfald, efter bør-nene blev
født. Hun havde i graviditeten angst, hvis hun ikke kunne mærke børnene sparke.
Angsten flyttede sig fra tiltalte til børnene, da tiltalte blev gravid og
efterfølgende fødte.

Forsvareren dokumenterede notat af 25. juni 2020 fra Psykolog vedrørende
Tiltalte 1, ekstrakt 3, side 113.

Tiltalte forklarede hertil, at det er fagpersonens fagudtryk, når der f.eks. næv-nes
kognitiv omstrukturering og katastrofetanker.

Tiltalte har aldrig oplevet, at hendes børn var besværlige. Hun mener, at de har
grædt mere og sovet mindre end almindelige børn. De sov mere om dagen end
om natten.

Foreholdt udtrækning nr. 80 (chatbesked): ”Hej Vidne 4. Jeg vil lige høre hvem
vi kan ringe til hvis vi har spørgsmål omkring at baby knirker når hun sover?” ,
ekstrakt 4, side 62, og nr. 81 (chatbesked): ”Hej Tiltalte 1. Så skal I ringe til
hospitalet der hvor I blev udskrevet eller 1813” , ekstrakt 4, side 62, forklarede
tiltalte, at Vidne 4 var sundhedsplejersken. Tiltalte tolkede meget bogstaveligt, at
der skulle ringes 1813. Vidne 4 bekræftede således tiltalte i, at man godt kunne
ringe 1813.

Foreholdt udtrækning nr. 101 (chatbesked): ”Information om dit opkald er sendt
til din læge. Få yderligere viden om sygdom eller tilskadekomst på (1813.dk)” ,
ekstrakt 4, side 67, forklarede tiltalte, at de først ringede 1813 og derefter 112.
Børnene var dehydrerede, og derfor blev der ringet.

Foreholdt udtrækning nr. 117 (chatbesked): ”Hej Person 1. Undskyld det sene
svar. Vi har haft en hektisk nat og kun lige blevet færdige med sundhedsple-
jersken nu. Vil så gerne ses, men vi bliver nødt til at få indhentet lidt søvn og
hvile i dag. Vi må desværre aflyse i dag – tænker vi må tage en dag af gangen for
planlægning af aftaler for den her varme gør at babyerne bliver lidt urolige og
svære at stille tilfredse. Også er vi er lidt ekstra trætte” , ekstrakt 4, side 71,
forklarede tiltalte, at Person 1, som tiltalte skriver til, er hendes bonussøster.

Foreholdt udtrækning nr. 114 (chatbesked): ”Hej mor. Hvad tid har du aftalt med
Person 1 i morgen?” , ekstrakt 4, side 70, forklarede tiltalte, at hendes mor og
tiltalte havde aftalt at mødes med Person 1.

Foreholdt udtrækning nr. 133 (chatbesked): ”Hej mor. Har du lyst til at over-



/

side 19

natte her i nat? Så kan vi gå en tur med pigerne i morgen og Tiltalte 2 kan få lidt
tid for sig selv. Knus” , ekstrakt 4, side 75, forklarede tiltalte, at hun skrev denne
besked til sin mor i håb om, at hun kunne hjælpe, så Tiltalte 2 kunne få lidt søvn.

Foreholdt udtrækning nr. 149 (søgte elementer): ”hård mave spædbarn” , eks-
trakt 4, side 78, og nr. 150 (webhistorik): ”Forstoppelse hos spædbørn – Pati-
enthåndbogen på sundhed.dk” , ekstrakt 4, side 78, forklarede tiltalte, at hun
husker, at hun lavede søgningerne, fordi begge børn havde lidt hård mave. Ef-ter
råd endte begge børn med at få lactulose.

Foreholdt udtrækning nr. 146 (chatbesked): ”I forhold til Tiltalte 2, ring til læge-
vagten og få ordinære smertestillende. Og bed ham kontakte en kiropraktor så
hurtigt som muligt. Du kan ikke stå alene med den opgave. knus mor” , eks-trakt
4, side 77, og nr. 148 (søgte elementer): ”kranio sakral terapi baby” , ekstrakt 4,
side 77, forklarede tiltalte, at disse to udtrækninger ikke har noget med hinanden
at gøre. Det var sundhedsplejersken, der anbefalede kranio sa-kral terapi. Tiltalte
2 havde et blodsprængt øje og ondt i ryggen. Tiltalte og Tiltalte 2 talte sammen
om, at det blodsprængte øje kunne skyldes, at Tiltalte 2 var presset.

Foreholdt udtrækning nr. 335 (chatbesked): ”Tak. Vi finder bare et andet tids-
punkt. Jeg går ret meget derhjemme og nogle lange ture i By 1, så du kan li-ge
skrive når det passer dig. Det kan sagtens bare være en hurtig kop kaffe, hvis du
ikke har tid til mere. Jeg synes det går godt, men det er selvfølgelig også vildt
udmattende i de her dage. Forurettede 1 har vrøvl med maven, så det føl-tes helt
som kolik. Det er ret hårdt, men heldigvis får vi hjælp af familien, så vi kan få en
lille lur i ny og næ” , ekstrakt 4, side 122, og nr. 336 (chatbesked): ”Tiltalte 2 er
stadig hjemme frem til 1. oktober, hvor han nok skal starte i prak-tik, hvis han
ikke har fundet et job. Han er vildt god til pigerne og tager Forurettede 1 om
natten, så det er dejligt at have ham hjemme lidt endnu. …” , forkla-rede tiltalte,
at hun her skriver med Person 6, som er en gymnasieveninde. Tiltalte 2 skulle i
kontanthjælpsaktivering, hvis han ikke fandt et job. Tiltalte 2 var bedre til at
håndtere Forurettede 1 end Forurettede 2. Han havde en bedre kontakt til
Forurettede 1. Tiltalte 2 var i stuen ved tv’et eller i sit værelse, når han var
sammen med Forurettede 1. Tiltalte var så imens i soveværelset med Forurettede
2.

Foreholdt udtrækning nr. 341 (chatbesked): ”Hej Person 7. Vi er lige indlagt med
Forurettede 1, men alt er okay. Jeg synes det er blevet lidt sent nu, så jeg tænker
du er gået i seng?, ekstrakt 4, side 124, og nr. 342 (chatbesked): ”Alt er okay.
Forurettede 1 gylpede lidt blod op i nat, så vi har været til tjek på hospitalet. Hun
har en mild forkølelsesvirus, så vi er indlagt med hende til (forhåbentlig) i mor-
gen. Vi har det alle fint” , ekstrakt 4, side 124, forklarede tiltalte, at Person 7 er
hendes storebror. Det som hun skriver til Vidne 9 angående forkølelsesvi-rus, har
hun fået at vide af lægen. De ville få endeligt svar dagen efter. De fik nogle
teknikker til at skylle barnets næse med saltvand og suge slim ud. Det



/

side 20

var primært Tiltalte 2, der kom til at stå for dette.

Foreholdt udtrækning nr. 385 (søgte elementer): ”downs syndrom” , ekstrakt 4,
side 134, forklarede tiltalte, at hun søgte alt muligt på nettet.

Foreholdt udtrækning nr. 398 (chatbesked): ”Du må ikke fortælle andre om det
jeg har fortalt. Det var meget privat for Tiltalte 2 at sige han havde givet op og
han er ked af at jeg har delt det med dig. Det var måske ikke helt i orden at jeg
deler det så hurtigt med dig uden at give ham tid til at sunde sig” , ekstrakt 4,
side 137, forklarede tiltalte, at dette ikke skulle ud i en større kreds, fordi det var
et tabu.

Foreholdt, at hun flere gange har søgt på ”Vej” , forklare-de tiltalte, at dette
gjorde hun, hver gang hun skulle finde telefonnummeret til lægen.

Når tiltalte havde kontakt med fagfolk følte hun, at hun fik sikkerhed for, at
pigerne havde det godt. Tiltalte følte, når hun blev beroliget, at hun kunne trække
sig lidt. Tiltalte havde tillid til fagfolkene. Hun kunne ligesom lægge ansvaret i
nogle andres hænder, når der var problemer med børnene. Hun følte også, at hun
kunne slappe lidt af og trække sig, når hendes mor og svigermor var på besøg.

Tiltalte har ikke set Tiltalte 2 ryste nogen af børnene på hospitalet. Tiltalte har
hørt Tiltalte 2 spørge lægen på hospitalet, om det kunne være fordi, han havde
holdt Forurettede 1 på en bestemt måde, at hun havde fået sine skader.

Tiltalte 2 appellerede til, at de skulle stå sammen, efter at de var blevet løsladt
efter første anholdelse. Tiltalte 2 virkede her ked af det. Hun fornemmede, at po-
litiet var gået hårdt til ham under afhøringen af ham. Han sagde til tiltalte, at de
skulle være stærke sammen.

Tiltalte bor nu på Landsdel. Forurettede 2 er i pleje hos tiltaltes mor og tiltaltes
mors mand, som også bor på Landsdel. Både tiltalte og Tiltalte 2 har samvær
med Forurettede 2. Forurettede 2 er hjemme hos tiltalte, når tiltalte har samvær
med Forurettede 2. Der er også en samværskonsulent til stede. Forurettede 2 har
sit eget værelse hos tiltalte. Tiltalte 2 har også samvær med Forurettede 2. Det er
planen, at tiltalte vil blive boende på Landsdel. Tiltalte solgte sin lejlighed i By 1
i december. Tiltalte har talt me-get med en præst, idet det ikke indenfor rimelig
tid er muligt at få tid hos en krisepsykolog på Landsdel. Hun taler stadig med
præsten. Tiltalte har fået et nyt netværk på Landsdel. Tiltalte har været i et nyt
kæresteforhold, efter hun er flyttet til Landsdel, og hun har fast job.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede tiltalte, at hun har haft angst si-den
2017. Hun fik det bedre med sin angst fra 2020. Hendes angstanfald fandt sted
lidt under 10 gange frem til aborten i november 2019. Tiltalte afleverede



/

side 21

speciale og trappede derefter ud af medicinen Sertralin, som hun fik. Sertralin
virker også mod depression. Efter fødslen fik hun ikke angstanfald. Hun hav-de
kun bekymringer for børnene. Hun gik f.eks. hele tiden hen og kiggede i vuggen
for at se, hvordan børnene havde det. Hun var grådlabil efter fødslen. Hun har
f.eks. siddet med et barn og grædt, hvor Tiltalte 2 så er kommet og har taget sig
af barnet, som hun sad med. Hun var ikke temperamentsfuld. Hun havde ikke en
kort lunte. Hun blev mere ked af det end sur, når hun var træt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 45: ”Afhørte forkla-
rede, at hun godt har kunne mærke, at Tiltalte 2's lunte har været kort. Afhørte
forklarede, at hun også selv har haft en kort lunte. Afhørte forklarede, at hun og
Tiltalte 2 også har kunne grine af det og joke med det nogle gange” fastholdt
tiltalte, at hun ikke selv har haft en kort lunte. Hun husker ikke, at hun har sagt
således. Hvis hun har sagt således, må det hentyde til, at hun græd og var ked af
det.

Tiltalte fik ikke maksimal dosis Sertralin – Hun lå mellem 25 og 100 mg. Hun
syntes, at Tiltalte 2 var god og støttende op til fødslen. Han var nok god til at
dulme hende. Han gav hende ofte en krammer, når hun havde bekymringer. På et
tidspunkt - to dage efter fødslen - sad hun og græd, da hun ammede en af
pigerne. Dette skyldtes dog, at hun var lykkelig.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 95, 4. afsnit: ”Sigtede
foreholdt, at Tiltalte 2 havde udtalt, at sigtede godt kunne bryde græ-dende
sammen, hvis tingene blev for pressede. Sigtede svarede ja til dette og
forklarede, at nogen gange så havde hun siddet med pigerne i armene og hav-de
været så træt, at hun bare begyndte at græde og havde bedt Tiltalte 2 om at holde,
så hun lige kunne komme op og gå lidt og vågne. Især i starten under amningen,
havde hun bedt ham om at tage dem for hende, når hun blev for træt” forklarede
tiltalte, at hun har sagt således. Hun sagde til Tiltalte 2, at hun havde det hårdt og
bad ham tage et barn. Hun har oplevet Tiltalte 2 som en kær-lig og omsorgsfuld
far.

Tiltalte 2 var med til øre-næse-halslæge og til test for gulsot. Både hun og
Tiltalte 2 har været til sundhedsplejerske med børnene.

Foreholdt lægejournal af 19. oktober 2014, ekstrakt 3, side 7: ”føler sig pres-set,
bange, deprimeret, skriver bachelor” , forklarede tiltalte, at det godt kan passe, at
hendes angstanfald startede i 2014. Der blev talt om, hvorvidt det kunne være
generaliseret angst. Hun lærte teknikker til at leve med anfaldene.

Foreholdt lægejournal af 24. november 2014, ekstrakt 3, side 11: ”Fortæller at
hun altid har været generet af nervøsitet” forklarede tiltalte, at hun ikke al-tid,
men f.eks. når der var eksamener, eller det var tordenvejr, var generet af
nervøsitet.



/

side 22

Foreholdt lægejournal af 10. marts 2016, ekstrakt 3, side 25: ”kendt angst og gn.
år tendens til mavesmerter. Slemt den sidste mdr. tid, hvor hun også er temlig
presset med studie og arbejde” forklarede tiltalte, at hun godt kan gen-kalde sig
dette.

Foreholdt lægejournal af 14. juni 2016, ekstrakt 3, side 28: ”Vedr. angst, har hun
det svært i øjeblikket; har et år tilbage på sit studie, og SU er udløbet, så hun skal
finde et arbejde og det presser hende meget. Siger at hun ellers havde fået godt
styr på sin angst og gerne vil ud af medicinen, da hun har taget det i to år. Hun
har forståelse for, at det ikke er aktuelt, når hun har det skidt” for-klarede tiltalte,
at hun følte, at det nok var for tidligt at droppe medicinen, når hun ikke var
færdig med eksamenerne. Hun fortsatte med sin medicin, indtil hun mødte
Tiltalte 2 i 2018. Tiltalte 2 sagde, at han godt kunne støtte hende.

Foreholdt lægejournal af 30. januar 2017, ekstrakt 3, side 32: ”Ønsker at trappe
ned i angst medicin. Har stået på 100 mg dgl. i knapt 2 år. Hun synes, det er det
rigtige tidspunkt at trappe ned nu, da hun står foran at skulle skrive sit speciale,
det har hun ro med og hun har et studiejob, som hun er godt inde i, så hun kan
holde sin angst i ave. Den rør dog fortsat på sig, hvis hun følel-sesmæssigt bliver
presset. Det er der behov for at arbejde videre med ved tidl. psykolog, hvortil
hun henvises i dag. Ut. har sagt til hende, at jeg ikke umid-delbart er så sikker på,
at det er det rigtige tidspunkt at trappe ned pga. det pres, som jo uvægerligt
kommer under specialeskrivning. Hun er meget opsat herpå og viljestyret. Vi
taler om, at det ikke er alt, man kan styre med sin vil-je. Hun opretholder sig
ønske, men er indstillet på, at det skal foregå langs-omt, og at jeg også vil følge
hende” forklarede tiltalte, at dette er korrekt gen-givet.

Foreholdt lægejournal af 11. september 2017, ekstrakt 3, side 39: ”angsten rør
noget på sig efter anspændthed i sommer i forbindelse med afslutning af studie i
Dansk v. universitet og nu jobsøgning. Svimmel og anspændt som og-så tidl. ved
angst. BT 110/60 fys og ct. psykolog. Forbliver på samme dosis sertralin”
forklarede tiltalte, at hun forblev på 100 mg. Sertralin.

Foreholdt lægejournal af 1. august 2018, ekstrakt 3, side 45: ”Vedr. Angst. Været
i beh. med Sertralin i ca. 3,5 år. Max dosis har været 100 mg dgl. gn. det sidste
halve år taget 50/100 mg hv. anden dag. Ikke haft angst anfald eller fysiske
symptomer ved nedtrapning. … Vil i den forbindelse gerne følges ved psykolog
som tidl har fulgt hende. Da hun således er stabil og har været det gennem
længere tid aftales i dag yderligere nedtrapning til sertralin 50 mg dgl.”
forklarede tiltalte, at dette godt kan passe.

Foreholdt lægejournal af 4. juli 2019, ekstrakt 3, side 58: ”Gn. det seneste år
meget stress og generelt dårligt arbejdsmiljø på arbejdspladsen. Har forsøgt at
følge med så godt som muligt, nu er grænsen nået. Har haft tiltagende
stresssymptomer siden oktober 2018. Har i samråd med leder aftalt sygemel-



/

side 23

ding og overflytning til anden afdeling. Har flere alvorlige stresssymptomer,
sover dårligt, trist, træt, koncentrationsbesvær mm. Er kendt med angst, ikke
længere medicisnk behandlet. Kan skelne fint mellem angst og stress, har gode
handlemuligheder, når hun mærker angsten” forklarede tiltalte, at hun havde fået
nogle redskaber til at håndtere sin angst. Firmaet, som hun arbejdede i, var på
dette tidspunkt ved at gå konkurs, så der var et stort pres.

Foreholdt lægejournal af 10. januar 2020, ekstrakt 3, side 65: ”Henvist mhp. tidl.
graviditetsskanning. Har haft spontan abort 13.11.” forklarede tiltalte, at det var i
november 2019, at hun aborterede.

Tiltalte blev ved 12 ugers graviditetsundersøgelsen henvist til psykolog.

Foreholdt lægejournal af 10. marts 2020, ekstrakt 3, side 72: ”Jeg skriver vedr.
henvisning til psykolog. Min jordemoder på Hvidovre Hospital har bedt mig om
at få en henvisning til psykolog i forbindelse med angst ift. gravidite-ten” og
lægejournal af 12. marts 2020, ekstrakt 3, side 73-74: ”Mange be-kymringer ang
grav, kendt angst problematik. … Kendt med generaliseret angst og
sygdomsangst. 2015-2018 i Sertralinbehandling samt kognitiv be-handling ved
psykolog, dette afsluttet 2019. Er tvillingegravid uge 17. Tidli-gere spontan abort
i 1. trismeter. Siden graviditen begyndelse recidiv af angst-sympt. Mange tanker
om aftenen om kroppen og mange bekymringer for grav. Både kæreste og
jordmoder bekymrede. Passer sit arbejde. Er ikke funktions-mæssigt påvirket.
Ingen deprersive symptomer. Sover godt om natten. Aktuelt udtalt om aftenen og
pat genkender symptomer fra tidligere. Henvises til psy-kolog” forklarede
tiltalte, at hun var overdrevet bekymret under graviditeten. Hun bekymrede sig
blandt andet om, hvordan Tiltalte 2 ville være som far.

Foreholdt lægejournal af 6. august 2020, ekstrakt 3, side 87: ”Patienten har været
fulgt i Team Sårbare Familier eller Familieambulatoriet. Der er givet støtte til
relationsdannelse og ernæring af barn. Patienten er udskrevet til fortsat kontrol
hos sundhedsplejerske og egen læge. Der kan være øget risiko for udvikling af
efterfødselsdepression” forklarede tiltalte, at der var en sam-tale på barselsstuen
omkring efterfødselsdepression. Tiltalte forstod godt, at der var en risiko for
efterfødselsdepression med den sygehistorik, hun havde.

Foreholdt lægejournal af 11. september 2020, ekstrakt 3, side 93: ”Der vurde-res
at være behov for opfølgning mhp. at følge pt.’s psykiske tilstand” forkla-rede
tiltalte, at der blev talt med tiltalte og Tiltalte 2 om at få noget støtte til at være
forældre.

Foreholdt lægejournal af 11. september 2020, ekstrakt 3, side 93: ”31-årig kvinde
henvist af Obstetrisk Ambulatorium mhp. pakkeforløb for generalise-ret angst.
Pt. tilbydes individuelt forløb ved psykolog på 8 sessioner, hvortil pt. er mødt
stabilt. Metoden har været kognitiv adfærdsterapi med fokus på at reducere pt.’s
bekymringer og sikkerhedsadfærd ifm. graviditet. Pt. har ikke



/

side 24

været i psykofarmakologisk behandling. Pt. profiterer undervejs af samtaler-ne,
og mærker en vis reduktion af bekymringer og angstanfald under gravidi-tet.
Efter veloverstået fødsel oplever pt. ikke angsten som invaliderende læn-gere,
om end pt. fortsat har bekymringer vedr. døtres velbefindende og trang til at
tjekke, om de er okay. Dog mere på generelt plan, får ikke længere angstanfald.
Det er indtrykket, at dette ikke influerer negativt på relationen til døtrene, hvor
pt. beskriver relationen som god. Dog beskriver pt. ved afslut-ning selv at være
udfordret, oplever emotionelle udsving, grådlabilitet, hvilket på nuværende
tidspunkt også kunne tilskrives den forstyrrede søvn, ustabilt spisemønster og
almindelige efterfødselsreaktioner. Pt. skønnes ikke at have begyndende
fødselsdepression, afviser bl.a. gennemgående nedtrykthed. Om ikke andet
vurderes det relevant med hyppig opfølgning for at følge pt.’s til-stand og
belastningsgrad.” forklarede tiltalte, at dette opsummerer det meget godt.

Foreholdt lægejournal af 1. oktober 2020, ekstrakt 3, side 94: ”Humør: Følt sig
lidt trist og energiforladt siden, men synes det er ok nu og sundhedsple-jersken
har henvist til psykolog som kommer og screener forud for evt. opstart i
efterfødselsreaktions-gruppeterapi” forklarede tiltalte, at hun husker, at hun blev
screenet af sundhedsplejersken Vidne 4. Tiltalte skulle svare på nogle spørgsmål
med svarmuligheder på en skala fra 1-5. Hun håbede, at hun og Tiltalte 2 kunne
få noget støtte. Tiltalte 2 var helt ude i tovene på dette tidspunkt – Han sov ikke
og spiste ikke, og han levede af cigaretter og iskaffe.

Foreholdt spørgeskemabesvarelser, tillægsekstrakt 1, side 9-10, forklarede til-
talte, at hun på spørgsmålet ”I de sidste 7 dage har jeg været anspændt og be-
kymret uden nogen særlig grund” svarede ”Ja, meget ofte” , idet hun bekymre-de
sig om pigernes velbefindende. Da hun svarede ”Ja, nogle gange” til spørgsmålet
”I de sidste 7 dage har jeg følt mig angst eller panikslagen uden nogen særlig
grund” har hun nok ment, at hun var bekymret for pigerne – ikke panikslagen.
Da hun svarede ”Ja, nogle gange” til ”I de sidste 7 dage har jeg følt at tingene
voksede mig over hovedet” har hun nok tænkt, at hun stod me-get alene med de
huslige gøremål og Tiltalte 2's manglende søvn. Når hun svarer ”Ja, ret tit” til
spørgsmålet ”I de sidste 7 dage har jeg været så ulykkelig jeg har grædt” , så
skyldes det nok bare, at hun har været så træt, at hun har grædt. Hun synes ikke,
at undersøgelsen var særlig valid.

Tiltalte er selv en gang faldet i søvn med en af pigerne på brystet. Det er hun
ikke stolt af. Hun har derfor efterfølgende været opmærksom på, at pigerne
skulle ligge for sig selv, når tiltalte skulle sove. Tiltalte har ikke haft katastro-
fetanker om at gøre skade på børnene.

Foreholdt sin forklaring i grundlovsforhøret, ekstrakt 1, side 10: ” Hun er ble-vet
tilbudt et efterfødselsforløb på Hvidovre Hospital, men det sagde hun nej til til at
starte med. Hun udfyldte et skema hos Sundhedsplejersken. Hun fik at vide, at
hun slog ud som om, hun var presset, ifølge skemaet. Hun blev tilbudt



/

side 25

at være en del af en gruppe, men det syntes hun ikke var en god løsning. De blev
i stedet enige om, at der skulle komme en psykolog og tale med hende. Det er
korrekt, at politiet fandt nogle notater omkring tanker, da de ransagede
lejligheden. Notaterne har hun lavet i forbindelse med, at hendes mors venin-de,
Person 8, var ved at uddanne sig som psykoterapeut og tilbød hende at blive
ringet op en gang i mellem. Det takkede hun ja til. I den forbindelse skulle hun
notere, hvilke stemmer der talte til hende i forskellige situationer, f.eks. den
selvkritiske stemme eller den angste stemme. Ved næste samtale skulle hun så
reflektere over stemmerne” vedstod tiltalte forklaringen. Tiltalte og Person 8
kom aldrig rigtig i gang med dette forløb. Tiltalte havde fået nogle værktøjer af
Person 8.
Vidne 8 er tiltaltes moster. Forholdet til hende var fint op til føds-len. Tiltalte har
brugt hende i forbindelse til angstanfald. Vidne 8 er sexolog og har blandt andet
haft med børn at gøre, der har været udsat for seksuelle overgreb. Tiltalte og
Vidne 8 har talt om, at tiltalte var bange for, at børne-ne skulle få angst ligesom
tiltalte. Tiltaltes mor er ligesom tiltalte en overbe-kymret type. Vidne 8 kan godt
lide at gå og give folk diagnoser. Tiltalte er chokeret over, at Vidne 8 skulle have
sagt, at hun mener, at tiltalte lider af münchausen by proxy. Tiltalte har aldrig talt
med Vidne 8 herom.

Foreholdt telefonsamtale af 28. november 2020 mellem telefonnummer Tlf nr. 1
og Tlf nr. 2, tillægsekstrakt 1, side 18-19, forklarede tiltalte, at hun her talte med
sin mor. Tiltalte var chokeret over, hvad mosteren havde sagt. Det er helt
sindssygt, hvad mosteren siger. Den i telefonsamtalen nævnte telefonsamtale
med mosteren fandt sted fra hospitalet, før Forurettede 1 blev lagt i respirator.
Her ringede tiltalte til mosteren og sagde, at mosteren skulle tage sig af tiltaltes
mor. Det er ubehageligt, at mosteren siger, at tiltalte lød følel-seskold. Det er til
en afhøring, at mosteren skulle have sagt, at tiltalte lider af münchausen by
proxy. Hun har ikke sagt det til tiltalte selv. Tiltalte 2 sagde til tiltalte: ”Det er din
moster, der siger det der” , og tiltalte sagde hertil: ”Det er helt sindssygt det der”
.

Tiltalte forstår ikke, hvorfor hun ikke så mærkerne på pigerne. Hun skulle
koncentrerere sig om tusinde ting, og derfor har hun nok ikke lagt mærke til små
detaljer såsom mærker på pigerne. Lejligheden, som hun og Tiltalte 2 boede i
med børnene, var på 76 kvm. Tiltalte sov meget let. Børnene må have fået
skaderne om natten, når tiltalte har ligget og sovet i soveværelset. Det er kor-
rekt, at tiltalte på et tidspunkt sagde, at hun havde brug for en helt almindelig
hverdag, hvor livet gik op i andet end børn. Hun gik ofte tur med børnene, men
når hun har gjort det, så har hun altid mødtes med veninder. Hun har væ-ret nede
med vasketøj, mens Tiltalte 2 har været alene med børnene. Når Tiltalte 2 har
været alene med pigerne, så har Vidne 6 eller Vidne 7 typisk været til ste-de.
Både Vidne 7 og Vidne 6 har været alene med pigerne. Det er sket to gan-ge.
Den ene af disse to gange sagde Vidne 7, at tiltalte og Tiltalte 2 kunne gå ud og
få en is, så skulle hun nok passe børnene imens. Da de så var ude, ville tiltalte
dog bare hjem til pigerne. Der er ikke andre end de fire – tiltalte, Tiltalte 2, Vidne
7



/

side 26

og Vidne 6 - der har været alene med pigerne. Tiltalte har tænkt over, om det
kunne være Vidne 7 eller Vidne 6, der havde gjort pigerne fortræd, men det
mener hun ikke, at det er.

Tiltalte forstår ikke, at der ikke står noget i lægens notater om, at der var be-
kymringer omkring børnene – og især Forurettede 1's mave. De sad, efter at
tiltalte havde været inde hos lægen med Forurettede 2, og Tiltalte 2 havde været
inde hos lægen med Forurettede 1, efterfølgende og talte sammen allesammen.
Tiltalte husker ikke, om hun talte med lægen om Forurettede 2's slaphed.

Tiltalte husker, at hun følte sig flov over Tiltalte 2 under den tidligere omtalte
episode i Frederiksberg Centret. Hun tror dog ikke, at Tiltalte 2 kunne have ska-
det Forurettede 2 ved den lejlighed.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 146: ”Sigtede blev
adspurgt om hvorvidt Tiltalte 2 tog så hårdt fat i, at det kunne have skadet
Forurettede 2. Sigtede troede ikke, at Tiltalte 2 tog så hårdt fat, at det kunne have
skadet Forurettede 2, ikke i den situation. Sigtede troede dog, at Tiltalte 2 kunne
have taget for hårdt fat i andre situationer – eksempelvis i forbindelse med, at
pigerne skulle have næsedråber” forklarede tiltalte, at dette er korrekt.

På Hvidovre Hospital under indlæggelsen op til den 6. oktober 2020 var tiltal-te
hele tiden i nærheden af børnene - Enten på stuen, stuens toilet eller ved 7-
Eleven for lige at købe noget. Tiltalte 2 har nok været ude at ryge nogle gange og
hente mad en enkelt gang. Forurettede 1 holdt op med at trække vejret efter et
lille hyl eller skrig. Tiltalte 2 tog Forurettede 1 op og bad tiltalte kalde på hjælp.
Tiltalte 2 spurgte på hospitalet, om der kunne være sket noget i forbindelse med,
at han rystede hende lidt, da han og hende op for at prøve at få liv i hende. Dette
ske-te efter, at en læge spurgte Tiltalte 2 og tiltalte, om Forurettede 1 havde været
udsat for vold. Hospitalet ville anmelde deres mistanke om vold, og det syntes
tiltal-te og Tiltalte 2 var helt fint, idet de bare ville til bunds i det.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 39: ”Afhørte blev
adspurgt om hvorvidt hun har nogen mistanke om, at Tiltalte 2 har udøvet vold
mod Forurettede 1, da han var alene hjemme med hende. Afhørte forklarede, at
hun ikke har mistanke herom. Afhørte beskrev Tiltalte 2 som en god far og at
han er kærlig over for deres døtre. Afhørte forklarede, at Tiltalte 2 passer på dem.
Afhørte forklarede, at hun er meget tryg ved at lade Tiltalte 2 være alene med
deres døtre, når hun selv skal ud med en veninde” forklarede tiltalte, at hun har
forklaret således, og at det er i overensstemmelse med det faktiske.

Tiltalte har da tænkt over, om hun selv kunne have løftet børnene forkert, så de
har fået skader.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 41: ”Afhørte forkla-
rede, at Forurettede 2 havde noget på lårene, da hun kom ind på hospitalet
sammen



/

side 27

med afhørte. Afhørte forklarede, at hun havde tænkt over hvorvidt hun har holdt
for hårdt om Forurettede 2's ben og at Forurettede 2 derfor har fået et rødt
mærke. Af-hørte forklarede, at hun har haft det helt vildt dårligt med det og
tænkt om hun var en dårlig forælder” forklarede tiltalte, at dette er refleksioner
omkring, hvorvidt skaderne kunne skyldes, at hun havde for hårdt fat om
Forurettede 2's ben.

Forurettede 1's blå mærke på kinden opdagede hun, efter at hun selv havde været
nede med børnene for at gå en tur.

Tiltalte ammede pigerne. Det var hårdt, og de fik ikke mad nok, så de be-gyndte
at få modermælkserstatning. Da pigerne var omkring 2-4 uger gamle gik de over
til primært at give dem flaske, og så var amning mest en hygge-ting. Både tiltalte
og Tiltalte 2 skiftede ble på pigerne.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 45: ”Afhørte forkla-
rede, at de begge begyndte at have det hårdt efter en måned. Afhørte forklare-de,
at de havde det sådan ’shit, jeg kaster håndklædet i ringen’ eller at man godt
kunne tænke sig at spole nogle måneder frem, så børnene var større” for-klarede
tiltalte, at hun ikke selv havde det så hårdt, at hun ville kaste håndklæ-det i
ringet. Hun mener bare med dette, at både hun og Tiltalte 2 havde det hårdt, og
de talte om, at de glædede sig til, at pigerne blev større og nemmere.

Tiltalte husker ikke, om hun overfor politiet har forklaret, at Tiltalte 2 håndtere-
de børnene på en kejtet måde.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 58: ”Afhørte forkla-
rede, at hun havde svært ved at se for sig, at Tiltalte 2 skulle være voldelig over
for sine børn. Han havde måske af og til været lidt kejtet i sin måde at tage
Forurettede 1 op på og gjort det lidt anderledes, end afhørte selv ville havde
gjort” forklarede tiltalte, at hun godt kan have forklaret således. Hun har nok sagt
mekanisk og ikke kejtet.

Forholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 59: ”Adspurgt om hun
selv eller Tiltalte 2 tidligere havde haft tendens til at blive hidsige eller miste be-
sindelsen i pressede situationer, svarede afhørte, at de begge havde oplevet af-
magt i forhold til pigerne, på den måde, at de havde måtte lægge dem og sagt ’nu
skrider jeg’, men ikke på en måde, hvor de havde været voldelige over for
børnene” forklarede tiltalte, at hun måske har taget parti for Tiltalte 2, hvis hun
har sagt således. De syntes begge, det var hårdt med søvnmangel og vågne børn.
Hun har aldrig selv følt trang til bare at skride.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 4, side 73: ”Sigtede forkla-rede
angående Forurettede 2's slaphed, at dette ikke er skrevet i papirerne fra 5 ugers
tjekket, da hun først begyndte at tænke over dette efter” forklarede tiltalte, at hun
så åbenbart først har fået refleksionen angående Forurettede 2's slaphed efter 5 u-
gers besøget hos lægen.



/

side 28

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 75: ”Sigtede bliver
henvist til sundhedsplejerskens noter igen, hvor hun har noteret at sigtede synes
det var hårdt og derfor glædede sig til at komme tilbage på job. Sigte-de
fortæller mens hun bliver ked af det, at hun havde fortrudt de ord nu. På det
tidspunkt var hun meget presset og derfor glædede sig til en hverdag, hvor
pigerne kunne komme i vuggestue og hun tilbage på arbejde. Sigtede fortæller
det nok var hendes måde at have et ’mini breakdown’, da det var hårdt at mi-ste
så meget af sig selv. Sigtede savnede at være sammen med sine veninder og det
var et frirum hun følte hun manglede. Derfor fik hun sagt dette til syge-
plejersken” forklarede tiltalte, at det er rigtigt, at hun har forklaret således.
Bagefter var hun flov over, at hun havde tænkt eller sagt sådan.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 96: ”Sigtede fore-holdt,
at Tiltalte 2 ikke havde set hende gøre noget mod børnene, men at sigtede havde
været mere alene med børnene end han havde. Sigtede forklarede, at det var
rigtigt, at hun havde været mere alene med børnene og været ude med bør-nene. I
de situationer, hvor Tiltalte 2 var gået ud på altanen, havde pigerne ligget og
småsovet. Når de så vågnede og græd, skyndte han sig at slukke cigaretten og
kom ind. Tiltalte 2 havde aldrig forladt sigtede i situationer, hvor det hele hav-de
været kaotisk” forklarede tiltalte, at hun ikke ved, hvorfor hun har sagt, at han
aldrig havde forladt sigtede i situationer, hvor det hele havde været kao-tisk.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 210: ”Sigtede forkla-
rede, at Tiltalte 2 var til fem-ugers undersøgelse med Forurettede 1. Tiltalte 2 og
sigtede var forinden blevet enige om at spørge lægen om Forurettede 1 havde
noget med maven. Lægen lyttede til Forurettede 1's mave og konkluderede, at
Forurettede 1 var for tidligt født og nok skulle indhente det” forklarede tiltalte, at
hun i dag er i tvivl om, hvorvidt Tiltalte 2 foreviste lægen videoen af den
skrigende Forurettede 1, som hun havde optaget, for at han skulle vise den til
lægen.

Tiltalte var alene med Forurettede 2 fredag den 2. oktober til lørdag den 3.
oktober 2020 på hospitalet. Samme dag som hospitalsindlæggelsen fandt sted,
havde hun været ude at gå tur med børnene og været i Frederiksberg Centret.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 212: ”Sigtede blev
adspurgt om hvorvidt Tiltalte 2 var alene med Forurettede 2 op til
indlæggelsen. Sigte-de forklarede, at Tiltalte 2 var alene med pigerne skiftevis,
men hun kunne ikke huske hvem af pigerne. Sigtede mente, at hun var meget
alene med Forurettede 2 i da-gene op til indlæggelsen, hvorfor hun var chokeret
over, at skaderne var så friske” forklarede tiltalte, at det er en gåde for hende,
hvornår skaderne kunne være sket. Hun var på det tidspunkt meget opmærksom
på Forurettede 2, fordi hun ik-ke ville spise."
…



/

side 29

"Tiltalte 2 forklarede, at han og Tiltalte 1 havde kendt hinanden i ca. 2½ år, da
Tiltalte 1 blev gravid. De havde forinden talt om, at Tiltalte 1 gerne ville have
børn tidligt, men det var ikke planlagt, at hun skulle blive gravid på det
tidspunkt, hvor hun blev det. Tiltalte havde ikke lige så travlt med at få børn som
Tiltalte 1. Tiltalte blev glad, da Tiltalte 1 blev gravid. Det blev han over-rasket
over, at han blev. Tiltalte flyttede ind hos Tiltalte 1 i marts 2020. Tiltalte havde
det på det tidspunkt svært på sit job, hvor han var stresset. Det endte med en
sygemelding. Han arbejdede som pædagogmedhjælper på en instituti-on. Han er
ikke uddannet pædagog. Han gik i gymnasiet, men fik ikke fuldført 3. g. Efter
gymnasiet arbejdede han blandt andet på hotel og som tjener. Tin-gene fungerede
ikke så godt på institutionen, hvor han arbejdede. Det lagde et pres på ham, så
han måtte sygemelde sig. Institutionen havde med børn at gø-re, der havde
kromosomfejl og indlæringsbesvær. Disse børn krævede meget i forhold til
struktur. Han følte sig ikke helt udstyret med de egenskaber, som var påkrævet i
jobbet. Han blev sygemeldt i december 2019, og han blev op-sagt i januar 2020.

Foreholdt lægejournal af 20. november 2019, ekstrakt 6, side 80: ”Svær tid på
arbejde. Medført sygemelding pga fysisk sygdom, syg over 1 uge ( udmattet/
immunforsvar nede). Desuden tankemylder og angst, svært ved at sove. Føler
angst for at tage på arbejde, for at lave fejl, for at ikke gøre det godt nok. Fø-ler
han overvåges af kolleger. Arb som pædagog. Ikke konflikter men til tjene-stelig
samtale og det gik egentlig bedre bagefter men har også givet en usik-kerhed.
Overvejet at skifte til nyt sted. Er egentlig glad for job og kolleger. Han mener
det er 80% ham og 20% arbejdspladsen” forklarede tiltalte, at den fysiske
sygdom skyldtes stress. Han var bange for at lave fejl på arbejdet. Han besad
ikke de nødvendige kvalifikationer, så derfor mente han, at han havde 80% af
skylden. Der blev kigget efter ham på arbejdet, fordi han ikke besad de
nødvendige kvalifikationer til jobbet. Det var med tanke på sygemel-ding, at han
den 20. november 2019 var hos lægen.

Foreholdt lægejournal af 24. februar 2020, ekstrakt 6, side 81: ”Har 1 måned
tilbage af ansættelse. Fortsat sygemeldt. Arb-giver indforstået. Skal flytte. Skal
have tvillinger omkring 15.8. Overvejer at søge ind som fængselsfunktio-nær.
Har nu fået lavet aftale hos psykolog og skal dertil 2.3. det går bedre med at
håndtere stress, tankemylder mv., Men han har heller ikke været i situ-ationer
hvor der var meget press på. Blev lidt irritabel under flytninger. Sover OK om
natten” forklarede tiltalte, at tankemylderet opstod, når han var stres-set og i
pressede situationer. Der var tale om unødvendige tanker. Han ansøg-te om at
blive fængselsfunktionær. Han følte det realistisk at kunne starte på fuld tid som
fængselsfunktionær fra 1. april. Han blev ikke ansat.

Foreholdt lægejournal af 12. marts 2020, ekstrakt 6, side 83: ”Samtale ved
jobcenter, ønsker status mhp sygdom og funktionseven ift job. Sygemeldt frem
til 31.3.20 fra sin stilling som pædagog, herefter fritstillet. Det vurderes ikke
hensigtsmæssigt at pt genoptager arbejde i gamle stilling” forklarede til-



/

side 30

talte, at han og lægen vist talte om, at det ikke var hensigtsmæssigt, at han st-
artede i en lignende stilling, der krævede de samme kompetencer, som det gamle
job gjorde.

Foreholdt lægejournal af 12. marts 2020, ekstrakt 6, side 83: ”Aktuelt; følges
som psykolog, god effekt, som led i behandling. Afholder pt sig fra situationer
der provokerer angst og tankemylder; det drejer sig om mange opgaver på en
gang, opgaver hvor man ikke kan lægge det fra sig eller med en skarp dealine”
forklarede tiltalte, at det kunne blive for uoverskueligt, når han påtog sig for
mange opgaver. Han kan ikke sige, hvad der menes med ”opgaver hvor man ikke
kan lægge det fra sig” .

Foreholdt lægejournal af 12. marts 2020, ekstrakt 6, side 83: ”Det vurderes at
Tiltalte 2 fra April kan opstarte arbejde med 20 timer om ugen de første 2 uger,
herefter vurdere symptomer og derefter optrappe med 2,5 time om ugen med
løbende vurdering og mulighed for ændring i plan. Der skal tages hensyn til
arbejdsopgaver der ikke udløses symptomer, derfor ikke mange opgaver på én
gang, ikke opgaver med dealine. Der stiles mod fuldtidsarbejde på normale
vilkår på sigt” forklarede tiltalte, at han og lægen lavede en plan over, hvor-dan
han kunne trappe op.

Tiltalte og Tiltalte 1 fik i marts 2020 at vide, at de skulle have tvillinger. Dette
var de klar over ville blive en stor opgave. Tiltalte satte det med at få et arbej-de
på pause, indtil tvillingerne var født. Tiltalte følte, at de forberedte sig godt på at
blive forældre. De talte meget om, hvad det ville kræve at have tvillin-ger.
Fødslen var ukompliceret. Tiltalte 1's mor boede i starten, efter de var kom-met
hjem fra hospitalet, hjemme hos tiltalte og Tiltalte 1. Der var glæde hos til-talte
og Tiltalte 1 de første par uger. De kunne godt mærke, at det var hårdt, at pigerne
skulle have mad hver anden time. De talte meget om at hjælpes ad om
opgaverne, så ingen af dem gik ned med flaget. Tiltalte følte, at han kunne
håndtere ansvaret ved at få børn. Der var helt sikkert ting, han kunne blive be-dre
til. Det er rigtigt nok, at han skulle have været bedre til at få sovet, når
muligheden var der. Det var Tiltalte 1, der var mest inde over de huslige gøre-
mål. Tiltalte deltog dog også i det huslige arbejde. Han købte f.eks. meget ind.
De havde lavet lasagne til et par uger i forberedelserne til at blive forældre, så de
havde tid til børnene. I stedet for at sove brugte tiltalte tiden til noget af-
slappende, såsom at se film eller spille computer. Han føler i dag, at han i ste-det
burde have prioriteret søvn. Tiltalte 1 tog sig af at gå tur med pigerne. Tiltal-te
tog sig meget af at lave flasker. Han og Tiltalte 1 deltes om bleskift. Det var
primært om natten, at børnene var delt op. Der var problemer med, at børnene
vågnede på skift, så de skulle passes på skift. De prøvede at dele børnene op, så
de fik en hver. Tiltalte 1 lå med Forurettede 2 i soveværelset, og tiltalte lå med
Forurettede 1 i stuen på sofaen. Tiltalte gik ikke som sådan rundt med
Forurettede 1 om nat-ten. Tiltalte har på intet tidspunkt holdt på børnene på en
uansvarlig måde. Det er dog muligt, at han nogle gange har gjort tingene
vedrørende børnene lidt hurtigt på grund af manglende søvn.



/

side 31

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 88-89: ”Sigtede blev
foreholdt Tiltalte 1's forklaring side 16, hvor Tiltalte 1 forklarede og viste hvor-
dan sigtede lagde børnene hårdt og vendte dem hårdt. Sigtede blev adspurgt om
hvorvidt han kan genkende dette. Sigtede afviste dette. Sigtede forklarede, at
man har mindre finesse, når man er træt. Sigtede har ikke været voldelig el-ler
rusket dem. Sigtede blev adspurgt om hvorvidt han kan huske situationer, hvor
han har lagt børnene lidt hårdt. Sigtede forklarede, at der har været si-tuationer,
hvor han var træt og ikke havde det samme overskud” forklarede tiltalte, at han
aldrig har taget uansvarligt fat i børnene. Det er muligt, at han har taget hurtigere
fat i børnene, når han har været træt.

Tiltalte har været alene med børnene, når Tiltalte 1 har været ude at handle eller
været nede og vaske tøj, og endvidere når han har båret dem op ad trappen, efter
at Tiltalte 1 var kommet hjem efter gåtur med dem. Han har været alene med
børnene i lejligheden, men så har Tiltalte 1 været et andet sted i lejligheden
imens. Det længste tidsrum, han har været alene med et af børnene, var da han
var alene med Forurettede 1, da Forurettede 2 og Tiltalte 1 tog på hospitalet den
2. okto-ber 2020, og han og Forurettede 1 først kom derud den 3. oktober.

Når tiltalte kigger tilbage, så kan han godt se, at der har været problematikker
vedrørende børnene. Han har ikke kunnet konstatere, at de ændrede adfærd,
bortset fra at de løbende blev mere grådlabile. Forurettede 1 fik maveproblemer,
som de prøvede at finde ud af, hvad skyldtes. Han kan i dag regne ud, at bør-
nene må have haft smerter. Når man trykkede Forurettede 1 blødt på maven,
gjorde det ondt på hende. Forurettede 2 havde ikke samme motoriske evner som
Forurettede 1. Forurettede 2 virkede slap. Det var ikke tiltalte, der opdagede, at
Forurettede 1's hoved vokse-de ujævnt. Forurettede 1's ujævnt voksende hoved
gav anledning til bekymringer. De talte med sundhedsplejersken om det.
Problemet gik dog i sig selv igen. De blå mærker på pigerne, var tiltalte
opmærksom på. Han undrede sig over dem, og han spurgte Tiltalte 1 ind til dem.
Tiltalte kunne godt regne ud, at det var u-normalt, at babyer fik blå mærker.
Tiltalte og Tiltalte 1 spurgte dog sundheds-plejersken ind til de blå mærker. Han
og Tiltalte 1 talte om, hvorvidt de blå mær-ker kunne være noget
sygdomsmæssigt. Det var primært Tiltalte 1, der enten skriftligt eller telefonisk
kontaktede sundhedspersonale. Tiltalte var med på lægebesøg og til stede, når
der var besøg af sundhedsplejersken. Tiltalte 1 virke-de altid mere bekymret end
tiltalte, når det gjaldt børnenes helbred, og det var også hende, der googlede
alting.

Foreholdt udtrækning nr. 63 (chatbesked): ”Pigerne sover nu!!! Kom så hjem!!” ,
ekstrakt 4, side 57, forklarede tiltalte, at han var gået en tur, idet han havde brug
for at trække vejret, da Tiltalte 1 skrev denne besked til ham. Han var væk i en
halv times tid. Det havde været udfordrende, og tiltaltes bæger var blevet fyldt.
Tiltalte sagde til Tiltalte 1, at han havde brug for at komme ud og trække vejret. I
dag har han det skidt med, at han gik. Det var ikke intenti-onen, at han skulle
være væk i flere timer.



/

side 32

Forevist foto, ekstrakt 4, side 219, forklarede tiltalte, at han tror, at dette er
Forurettede 2. Han er ikke sikker. Tiltalte husker det røde mærke. Han tænkte
nok over, om det kunne være et jordbærmærke.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 220, forklarede tiltalte, at han bemærkede mær-ket.
Han husker ikke, at der skulle være sket noget, der kunne give Forurettede 1 et
sådant mærke. Det var lige efter, at Tiltalte 1's mor var rejst tilbage til Landsdel.
Tiltalte og Tiltalte 1 talte om, hvordan mærket kunne være opstået. Det var fjernt
for ham, at det skulle være opstået på grund af vold.

Forevist fotos, ekstrakt 4, side 221-225 og 230, forklarede tiltalte, at han lø-
bende observerede mærket. Tiltalte var bekymret over mærket, og han og Tiltalte
1 talte om det.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 98: ”Sigtede direkte
forespurgt, om han havde vist sin mor det blå mærke på Forurettede 1's
kind/kæbe, sigtede svarede: ikke lige det her tror jeg. Sigtede huskede ikke lige
situatio-nen, da det var 4 måneder siden. Sigtede foreholdt fotos af Forurettede 1
fra den 180820, beskrevet på side 11, som er det samme mærke, som er blevet
blåt. Sigtede forklarede, at det var det samme mærke helt frem til den 250820 og
han kunne ikke huske om de havde talt om det” forklarede tiltalte, at han und-rer
sig over, hvis han har sagt, at han ikke kunne huske, om de havde talt om det.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 231, forklarede tiltalte, at det er rigtigt, at
Forurettede 1 ser rødlig ud i hovedet. Han kan ikke sige, om hun har et fjernt
udtryk i øjnene. Han følte, at der hele tiden var god kontakt til børnene. Man
kunne al-tid få børnenes opmærksomhed, når man kiggede på dem.

Den 10. september blev tiltalte opmærksom på, at Forurettede 1 havde blod i
mun-den. Han opdagede det vist om aftenen eller om natten. Han så noget rødligt
i munden på Forurettede 1. Han gik ind i soveværelset og viste Tiltalte 1 det. Der
var ikke sket noget forud for, at hun havde blod i munden. Han tænkte, at det var
unormalt. Han forbandt det ikke med vold. Tiltalte havde forinden gået og
vugget med Forurettede 1, og han mener, at hun var vågen.

Foreholdt udtrækning nr. 397 (chatbesked): ”Du må ikke fortælle andre om det
jeg har fortalt. Det var meget privat for Tiltalte 2 at sige han havde givet op og
han er ked af at jeg har delt det med dig. Det var måske ikke helt i orden at jeg
deler det så hurtigt med dig uden at give ham tid til at sunde sig” , ekstrakt 4,
side 137, forklarede tiltalte, at hans bæger også ved denne lejlighed var fyldt op.
Han havde brug for at få tankerne hen på noget andet. Han havde brug for at
komme lidt væk fra det hele – Få en timeout. Han satte sig på en plads, hvor han
sad i en halv times tid. Tiltalte var bedre til at tage nogle pau-ser end Tiltalte 1.
Ved denne lejlighed havde han taget pausen uden Tiltalte 1's ac-



/

side 33

cept, hvilket han i dag ikke finder var i orden.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 234, forklarede tiltalte, at han husker ridserne.
Tiltalte 1 havde gået tur med børnene. Tiltalte bar pigerne op ad trapperne efter
Tiltalte 1's tur med dem. Da de alle var kommet op, lagde Tiltalte 1 mærke til rid-
serne. Tiltalte forbandt det ikke med vold. Tiltalte 1 kom med en teori om, at det
skyldtes en lynlås, hvilket tiltalte syntes lød som en rimelig forklaring. Tiltalte
husker ikke, om Tiltalte 1 kom alene tilbage med børnene efter gåturen, eller om
der var en veninde eller andre med hende.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 235, forklarede tiltalte, at han lagde mærke til det
blå mærke på Forurettede 2's pande, og han og Tiltalte 1 talte sammen om
mærket.

Forevist fotos, ekstrakt 4, side 238 og 239, forklarede tiltalte, at han ikke hus-ker
dette mærke - Det hele flyder lidt sammen.

Tiltalte husker dagene op til den 2. oktober, hvor Forurettede 2 blev indlagt. I
disse dage havde Forurettede 2 problemer med at spise. Der var ingen
udfordringer vedrø-rende Forurettede 1 i disse dage. Han og Tiltalte 1 var væk
fra børnene den 29. sep-tember i to timer, hvor børnene var sammen med tiltaltes
mor. Pigerne var vist også delt op imellem tiltalte og Tiltalte 1 i dagene op til den
2. oktober. Tiltalte 1 kørte den 2. oktober til hospitalet med Forurettede 2. Tiltalte
var herefter alene med Forurettede 1 i 12-14 timer indtil om eftermiddagen den
3. oktober. Det var ik-ke meget anderledes, end når Tiltalte 1 var der, bortset fra
at tiltalte og Forurettede 1 lagde sig ind i soveværelset. Der var ingen særlige
udfordringer om natten mellem den 2. og 3. oktober. Om formiddagen den 3.
oktober, hvor Forurettede 1 skulle have mad, gylpede hun gentagne gange.
Maden kom op med det sam-me, hvilket fik alarmklokkerne hos tiltalte til at
ringe. Tiltalte skulle på hospi-talet den 3. oktober for at være sammen med
Tiltalte 1 og Forurettede 2. Tiltalte havde, forinden han tog til hospitalet, skrevet
med Tiltalte 1 om Forurettede 1's gylpeproble-mer. De blev alle indlagt på en
stue, som de havde for sig selv. Der kom ikke andre til stede på stuen end
sundhedspersonalet. Tiltalte husker ikke umiddel-bart nogen mærker på pigerne
mens de var på hospitalet, men det er muligt, at han og Tiltalte 1 opdagede et blåt
mærke på Forurettede 2's hånd. Børnene blev skiftet, mens de var på stuen, så
begge børn havde alt tøjet af i løbet af hospitalsop-holdet. Natten til den 6.
oktober vågnede tiltalte ret brat på grund af lyde fra Forurettede 1. Tiltalte tog
Forurettede 1 op og stod og vuggede lidt med hende. Efter 30-60 sekunder var
Forurettede 1 ikke, som hun plejede at være. Hun var ikke til at komme i kontakt
med. Tiltalte vækkede Tiltalte 1 og sagde, at der var noget helt galt. Han bad
hende trykke på alarmknappen. Efter en foreløbig scanning af Forurettede 1,
kom lægen og spurgte tiltalte og Tiltalte 1, om de kendte noget til ska-derne på
Forurettede 1. Tiltalte har måske i den forbindelse spurgt, om det måske var ham,
der var kommet til at gøre noget, mens han stod med Forurettede 1. Han kunne
dog ikke selv se, hvad det skulle være.

Forevist foto (Forurettede 2 den 2. oktober), ekstrakt 9, side 101, forklarede
tiltalte, at



/

side 34

han ikke husker disse blå mærker på Forurettede 2's underlår. Tiltalte har ikke
klemt Forurettede 2, så hun kunne få sådanne blå mærker. Han har heller ikke set
Tiltalte 1 gø-re noget, der kunne give Forurettede 2 sådanne blå mærker.

Tiltalte har heller ikke tildelt nogen af pigerne mærker på ryg eller hofte.

Forevist foto, ekstrakt 8, side 120-121, forklarede tiltalte, at han ikke husker at
have set disse blå mærker på hospitalet.

Tiltalte har ikke oplevet en episode under indlæggelsen eller kort forud for
indlæggelsen, der kunne have givet en hudafskrabning på halsen.

Foreholdt alle skaderne på de to børn, og måden det skulle være sket på, for-
klarede tiltalte, at han ikke har rusket eller klemt nogen af sine piger. Han har
ikke været frustreret på en sådan måde, at han ville lade det gå ud over sine piger.
Han gik hjemmefra de to gange, hvor han var særligt frustreret. Når det ikke er
ham, der har skadet pigerne, må det jo være Tiltalte 1, der har påført pi-gerne alle
deres skader. Skaderne må være påført, når tiltalte ikke har været til stede. Der
har også været tidspunkter på hospitalet, hvor Tiltalte 1 har været alene med
børnene. Tiltalte har aldrig oplevet Tiltalte 1 så frustreret, at han har frygtet, at
hun kunne finde på at skade børnene. Tiltaltes første indskydelse, da han hørte
om, at pigerne havde været udsat for vold, var chok. Tiltalte gik listen igennem
med de personer, der havde været sammen med pigerne. Tiltal-te kom frem til, at
det umuligt kunne være andre end Tiltalte 1, der havde udøvet vold mod pigerne.
Helt frem til han blev løsladt, havde han svært ved at for-holde sig til, at det
skulle være Tiltalte 1, der havde gjort det. I slutningen af sit ophold i Vestre
Fængsel kom han frem til, at det ikke kunne være andre end Tiltalte 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 64: ”Sigtede blev fo-
reholdt, at lægerne har pointeret, at skaderne er fuldt ud forenelige med ry-
steskader og at sigtede eller Tiltalte 1 derved ikke har tabt børnene eller gået ind
i en væg. Sigtede blev også gjort opmærksom på, at Forurettede 2 og
Forurettede 1 ikke selv har påført sig skaderne. Sigtede blev gjort opmærksom
på, at hver-ken han eller Tiltalte 1 har kunne pege på andre, der har påført
Forurettede 2 og Forurettede 1 skederne. Sigtede blev adspurgt om hvorvidt
både Tiltalte 1 og sigtede har gjort det eller om det kun er én af dem, der har
gjort det. Sigtede forkla-rede, at det hverken er ham eller Tiltalte 1, der har gjort
det” forklarede tiltalte, at det den 20. oktober 2020, hvor han blev afhørt, stadig
ikke var gået op for ham, at det var Tiltalte 1, der stod bag skaderne på pigerne.
Han går stadig og håber på, at det viser sig, at det ikke er Tiltalte 1, der har gjort
det. Det har væ-ret smertefuldt at forholde sig til.

Foreholdt sin forklaring af 19. maj 2021 til politirapport af 20. maj 2021, ekstrakt
5, side 109: ”Sigtede forklarede, at han har reflekteret over en masse ting siden
sin sidste afhøring. Sigtede havde tidligere ikke ville forholde sig til,



/

side 35

om Tiltalte 1 kunne have gjort det. Sigtede var nået frem til den konklusion, at
det ikke kunne være andre end Tiltalte 1, der havde gjort det. Sigtede forholdt sig
ikke længere til, om Tiltalte 1 gjorde det, men snarere til hvorfor Tiltalte 1 gjorde
det. Sigtede følte ikke skyld, men han følte, at han bidrog lidt til, at Tiltalte 1
kunne have gjort det i en afmagtssituation” forklarede tiltalte, at det er rigtigt, at
han forklarede således, og at dette er i overensstemmelse med det faktiske. Det
var således i foråret 2021, at han kom frem til, at det var Tiltalte 1, der var den
skyldige. Tiltalte 1 er ikke et ondt menneske, så det må være sket i en af-
magtssituation. Tiltalte 1 påtog sig mere arbejde med børnene end tiltalte. Hun
havde sværere ved at tage en pause end tiltalte. Tiltalte føler, at han kunne ha-ve
været der lidt mere, og derfor føler han, at han bidrog lidt til, at Tiltalte 1 kunne
have gjort det i en afmagtssituation. Tiltalte har ikke rakt ud til Tiltalte 1 for at
finde ud af, hvad der er sket. Dette blev han anbefalet af sin advokat. Han
modtog et brev fra Tiltalte 1, hvor hun anklagede ham. Selvom advokaten ikke
havde frarådet ham det, ville han nok ikke have svaret på brevet. Dette ville ikke
have ført til noget. Hun har blokeret ham og spærret ham på Face-book, så det
har heller ikke været muligt at få kontakt til hende.

Foreholdt mail af 18. december 2020 fra Tiltalte 1 til tiltalte, ekstrakt 5, side 23:
”Kære Tiltalte 2. Tak for dine breve. Jeg havde selv skrevet breve til dig, som jeg
fik tilbage ved sidste afhøring. Du skal vide at jeg havde tænkt mig på dig, sendt
dig kærlige tanker og været bekymret – og jeg havde også drømt om at vi kunne
finde sammen som familie igen. Men det har været et stort chok for mig, at
opdage hvad pigerne har været udsat for. Min hjerne har ikke ville for-stå det og
jeg har hele tiden tænkt at der må være sket en ulykke, men det ty-der nu intet
på. Jeg har følt en stor skyldfølelse og undersøgt om det kunne være mig, men
jeg kan ikke komme i tanke om nogen situationer, hvor jeg kunne have rusket
pigerne og kommet til at brække ribben, led og lårben. Jeg ved at du ikke er
noget ondt menneske og at du elsker dine piger og mig meget højt, men jeg er
alligevel meget chokeret over at du kaster skylden på mig og bruger min angst
som argument” forklarede tiltalte, at han sendte breve til Tiltalte 1. Han ville ikke
acceptere, hvad der var sket. Han håbede, at der ville komme en anden
konklusion. Han handlede ikke rationelt, og derfor sendte han breve til hende.
Han har ikke, efter Tiltalte 1 skrev sin mail til ham, taget kontakt til Tiltalte 1.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede tiltalte, at han synes, at Tiltalte 1
var en omsorgsfuld mor. Hun virkede lidt overbekymret. Han kan ikke sætte en
finger på hendes job som mor. De havde ikke et perfekt forhold frem til aborten i
december 2019. De var dog glade for hinanden, og de kunne se en fremtid
sammen. Tiltalte og Tiltalte 1 havde talt om Tiltalte 1's udfordringer med angst
og angstanfald. Han regnede ikke med, at dette skulle være det store problem.
Han husker ikke, hvornår han fandt ud af, at Tiltalte 1 havde været me-dicineret
med antidepression medicin. Der var angstanfald hos Tiltalte 1 frem til aborten –
næsten på ugebasis. Arbejdssituationer eller eksaminer kunne udlø-se
angstanfald. Hun kunne være utrøstelig, når hun havde angstanfald. Tiltal-



/

side 36

te lærte at håndtere det over tid. Både tiltalte og Tiltalte 1 var kede af det, da
Tiltalte 1 aborterede. De nåede ikke rigtig at bearbejde det, inden de fandt ud af,
at Tiltalte 1 var gravid igen. Tiltalte 1 havde angstanfald, mens hun var gravid.
Dette fik hun på grund af bekymringer omkring graviditeten – Vist ikke af an-dre
ting. Angstanfaldene kunne tage fra 10 minutter og op til timer for Tiltalte 1 af
komme sig over. Det gik op for dem ved 12 ugers undersøgelsen, at de skulle
have tvillinger. De vidste godt, at de ville få deres sag for med tvillin-ger. Tiltalte
og Tiltalte 1 havde det fint sammen, og graviditeten var problemfri. Tiltalte fik
stress første gang i september/oktober 2019. Tidligere i sit liv har han været
nedtrykt og deprimeret over, hvad han skulle med livet. Han fik dengang
psykologhjælp. Han har aldrig været medicineret Han talte med en psykolog to
gange i forbindelse med, at han havde fået stress i 2019.

Tiltalte og Tiltalte 1 havde forskellige måder at håndtere børnene på. Han synes
dog ikke, at han håndterede dem robotagtigt eller mekanisk. Tiltalte var kærlig
overfor børnene. Tiltalte deltog i alt med børnene. Han var blandt andet med til
kiropraktor og til læge. Det er rigtigt, at han ikke udnyttede sine pauser på den
rigtige måde, og at han var dårlig til at få sin søvn. Han har ikke spillet computer,
når han har håndteret pigerne.

Foreholdt de blå mærker på pigerne forklarede tiltalte, at han altid var bekym-ret,
når han så skader på pigerne. De fik ikke af sundhedspersonale at vide, at der var
noget galt, når de henvendte sig. De snakkede med både læger og
sundhedsplejersken om problemer og blå mærker på pigerne. Tiltalte 1's mor har
lidt af en stofskiftesygdom.

Der var den 10. september ikke tale om, at blodet flød ud af Forurettede 1's
mund. Han kiggede på det og viste det til Tiltalte 1, fordi han syntes, at det var
under-ligt. Det var vist en af overvejelserne, tiltalte gjorde sig, at Forurettede 1
kunne ha-ve revet sig med sine negle.

Tiltalte 1 havde det svært, men hun sagde aldrig noget om, at hun var klar til at
kaste håndklædet i ringen. Der var tilfælde, hvor Tiltalte 1's bæger også var fyldt
op. Tiltalte og sundhedsplejersken talte sammen om - efter at både tiltalte og
Tiltalte 1 havde svaret på spørgeskemaerne (tillægsekstrakt 1, side 9-10 og 12-
13) - at Tiltalte 1 kunne risikere at få en fødselsdepression.

Når tiltalte har været sammen med pigerne, hvor Tiltalte 1 ikke har været til ste-
de, så har Vidne 6 eller tiltaltes mor ofte været til stede.

Tiltalte husker ikke den af Tiltalte 1 omtalte episode på en café i Frederiksberg
Centret, heller ikke at Tiltalte 1 skulle have påtalt noget overfor ham.

Op til indlæggelsen den 2. oktober tog Tiltalte 1 sig mest af Forurettede 2, mens
tiltalte tog sig mest af Forurettede 1 – sådan som det plejede at være. Det er
korrekt, at Tiltalte 1 ikke sov tungt. Han kan ikke forstå, hvis man kan sove sig
igennem



/

side 37

vold mod børnene i deres lejlighed.

Tiltaltes mor kørte tiltalte og Forurettede 1 på hospitalet den 3. oktober. Tiltalte
ved ikke, hvorfor Forurettede 1 ikke blev officielt indlagt den 3. oktober. Hun
blev først officielt indlagt den 4. oktober. Tiltalte kan godt have været væk fra
stu-en i 30 til 45 minutter, mens hele familien var indlagt. Tiltalte 1 var ikke på
no-get tidspunkt så længe væk fra stuen. Toiletbesøg foregik på stuen. Det har
ikke været muligt at udøve vold mod børnene på stuen, mens både tiltalte og
Tiltalte 1 har været der, uden at den anden ville opdage det.

Tiltalte ser nu Forurettede 2 to gange om måneden. Han ville gerne se hende
noget mere, men det kan ikke lade sig gøre. Tiltalte taler ofte med psykolog. Han
har været tilknyttet psykolog, siden han blev løsladt.

Adspurgt af advokat Normann forklarede tiltalte, at han i sit job af kompeten-cer
manglede værktøjer til at tackle børn med lav IQ, kromosomfejl og indlæ-
ringsvanskeligheder. Det var noget, han selv følte. Han søgte ind på fængsels-
funktionæruddannelsen. Han bestod ikke den sidste prøve og blev derfor ikke
optaget. Han har nok googlet ”angst” , men hans viden herom kom primært fra
Tiltalte 1. Tiltalte har nok svært ved at skelne mellem angst og angstanfald. Det
er muligt, at det ikke var deciderede angstanfald, han oplevede hos Tiltalte 1.
Tiltalte husker det som en bachelor, Tiltalte 1 var i gang med, da hun fik angst-
anfald.

Tiltalte føler, at han ikke var god nok til at udnytte sine pauser. Han aftalte si-ne
pauser med Tiltalte 1.

Tiltalte fortryder, at han på et tidspunkt sagde, at de aldrig skulle have fået børn.
Han undskyldte ret hurtigt overfor Tiltalte 1, at han havde sagt sådan.

Det var Forurettede 2, der havde et mærke i tindingen. Tiltalte tænkte, at det med
rif-ten på kinden ikke lignede et uheld og ikke kunne bortforklares. Det blev der
talt om, og tiltalte stillede sig tilfreds med Tiltalte 1's forklaring om, at det kunne
skyldes en lynlås.

Efter den foreløbige scanning på hospitalet spurgte lægen, om tiltalte og Tiltalte
1 kunne have påført Forurettede 1 skader. Tiltalte overvejede, om han kunne
have gjort noget, da han tog Forurettede 1 op. Han kom frem til, at han ikke
havde gjort noget, der kunne give sådanne skader.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 27: ”Afhørte forkla-
rede, at Forurettede 1 blev slap og lam. Afhørte forklarede, at Forurettede 1 til at
starte med skreg, som babyer normalt gør. Afhørte forklarede, at han stod og
hoppe-de op og ned med Forurettede 1 ligesom han klappede hende på ryggen”
forklarede tiltalte, at det er rigtigt, at han forklarede således, og at dette er i
overensstem-melse med det faktiske. Han stod og holdt Forurettede 1 og forsøgte
at få kontakt



/

side 38

til hende ved at kigge på hende. Han hoppede lidt op og ned - uden at lette fra
jorden – med Forurettede 1 i armene, og han klappede hende let på ryggen.
Derefter vækkede han Tiltalte 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 40: ”Afhørte forkla-
rede, at han og Tiltalte 1 har tænkt over hvorvidt de blå mærker kunne skyldes, at
de er kommet til at gå ind noget med børnene” forklarede tiltalte, at det er rigtigt,
at de drøftede dette. De gjorde sig nogle refleksioner – også mange an-dre end at
støde ind i ting. De havde denne dialog flere gange.

Tiltalte har aldrig oplevet Tiltalte 1 voldelig eller aggressiv.

Tiltalte har aldrig haft bekymringer om, hvorvidt Tiltalte 1 havde usynlige stem-
mer i hovedet. Han husker ikke, at han og Tiltalte 1 har talt om dette.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 44-45: ”Adspurgt om
Tiltalte 1 var nervøs for udefrakommende ting som sygdom osv. eller om hun var
nervøs for, at hun ville være årsag til at der skete noget med børnene oply-ste
afhørte, at Tiltalte 1 var bange for, at der gik noget galt under graviditeten, som
at hun aborterede o.l. Det handlede ikke om, at hun var bange for, at hun bevidst
ville være årsag til der skete noget. Adspurgt om Tiltalte 1 havde andre
symptomer f.eks. hørte stemmer var det slet ikke sådan noget. Hun var usik-ker
og nervøs over ting, om det gik godt osv. Altså bekymringer” forklarede tiltalte,
at dette er i overensstemmelse med det faktiske.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 57: ”Sigtede blev ad-
spurgt om det er korrekt forstået, at han sov på sofaen og Tiltalte 1 sov i sen-gen,
når de delte børnene op. Sigtede forklarede, at det ikke var planlagt på en
skematisk måde, hvor han eksempelvis tog Forurettede 1 med ind i sofaen kl. 23.
Sigtede og Tiltalte 1 startede ofte med begge at ligge i sengen og så ville de se
tingene an. Hvis Forurettede 1 fik det svært senere på natten gik sigtede ind i so-
faen med hende” forklarede tiltalte, at det var sådan, det foregik.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 57: ”Sigtede blev ad-
spurgt om hvad han mener med at have det svært. Sigtede forklarede, at han
mener, at børnene var kede af det og at det ikke var nok at trøste dem” forkla-
rede tiltalte, at når det ikke var nok at trøste dem, så blev børnene skilt ad. Det
var noget, de forsøgte sig med.

Tiltalte brugte sine pauser på at se film eller spille lidt computer – noget der var
afstressende for ham.
…

Tiltalte 2 forklarede adspurgt af advokat Normann, at han ikke mener, at han
forsømte sine forpligtelser som far. Han mener dog i dag, at han ikke forvaltede
sine pauser godt nok. Han burde have fået mere søvn. Tiltalte 1



/

side 39

påpegede, at hun ikke var tilfreds med tiltaltes udnyttelse af sine pauser. Hun
påpegede nok dette 3-4 gange. De blev dog aldrig enige om en løsning på pro-
blemet. Tiltalte 1 virkede overbekymret, men i bagklogskabens lys kan han godt
se, at det var berettiget. Tiltalte prøvede at få Tiltalte 1's bekymringer væk ved at
nedspille situationerne og sige, at det nok skulle gå.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 5, side 81: ”Sigtede huskede
ikke, at han har sagt, at Tiltalte 1 var hysterisk. Sigtede forklarede, at han har
prøvet at tale det ned, men anerkendte stadig, at det var alvorligt. Sigtede for-
søgte i situationen at være positiv ved at sige, at det nok ikke var noget” for-
klarede tiltalte, at han godt kan have sagt således. Tiltalte følte, at hans rolle var
at nedtone tingene, da Tiltalte 1 havde en tendens til overbekymring.

Tiltalte 1 havde ikke lyst til at give pigerne saltvand i næsen. Tiltalte syntes hel-
ler ikke, at det var sjovt, da pigerne ikke brød sig om det, men han gjorde det.
Det var en ting, der var svær at gøre imod pigerne. Tiltalte 1 var utilfreds med
den måde, som det foregik på. Hun var dog ikke aggressiv i den forbindelse.

Tiltalte 1 havde bekymringer angående pigerne. Før pigerne blev født, var
Tiltalte 1's bekymringer andre steder.

Når pigerne græd mere, end de normalt gjorde, så forsøgte han at få dem til at
holde op med at græde ved at gå med dem, vugge dem og synge for dem. Til-
talte og Tiltalte 1 tænkte over, om børnene kunne have kolik. Tiltalte og Tiltalte 1
gjorde alt, hvad man kunne gøre, for at børnene skulle holde op med at græde,
men intet hjalp. Man følte sig utilstrækkelig, når man ikke kunne gøre det godt
for børnene. Fremgangsmåden var, at tiltalte og Tiltalte 1 skiftedes til at ta-ge sig
af børnene. Tiltalte og Tiltalte 1 snakkede sammen om problemerne. Tiltalte 1
foretog mange søgninger på nettet angående deres problemer med børnene.
Tiltalte har nok også søgt på nettet, men ikke i samme omfang som Tiltalte 1.

Tiltaltes sociale netværk var ikke så stort. Det bestod af den nærmeste familie,
herunder en bror, Person 9, og en kusine.

Foreholdt tiltaltes telefonsamtale af 19. december 2020 med Person 9, ekstrakt 5,
side 110 og side 112-113 øverst, forklarede tiltalte, at han i forbindelse med
sagen har læst samtalen. Samtalen ligger langt tilbage i tid. Tiltalte gik i lang tid
og ville ikke erkende, hvad der var sket. Derfor sagde han til politiet, at han ikke
ville spekulere i det. Han kunne i starten ikke tro på, hvad Tiltalte 1 havde gjort.
Tiltalte håbede, at årsagen til de ting, der var galt med pigerne, lå et andet sted.

Foreholdt samme telefonsamtale, ekstrakt 5, side 114 øverst, forklarede tiltal-te,
at han her prøvede at se situationen fra Tiltalte 1's synsvinkel. Efter Tiltalte 1's
perspektiv havde hun jo ikke gjort det. Tiltalte har stadig svært ved at tro den
slags om Tiltalte 1.



/

side 40

Foreholdt samme telefonsamtale, ekstrakt 5, side 116 sidste afsnit - 117, for-
klarede tiltalte, at han husker dette. Han havde nærmest fået at vide af politiet, at
det var ham, der havde gjort det. Det var meget ubehageligt.

Efter tiltalte og Tiltalte 1 blev varetægtsfængslet, var det i starten tiltaltes mor,
der tog sig af Forurettede 2. Forurettede 2 flyttede senere til Landsdel, hvilket
tiltalte havde det svært med. Det er stadig uafklaret, hvad der skal ske med
Forurettede 2. Han hå-ber at få en fremtid, hvor Forurettede 2 er en stor del af
hans liv. Han ville have det svært med det, hvis Tiltalte 1 skulle få uovervåget
samvær med Forurettede 2. Som tidli-gere sagt håbede tiltalte, at der var en
anden årsag til pigernes skader.

Grunden til, at tiltalte de to tidligere omtalte gange forlod Tiltalte 1 og pigerne,
skyldtes nok pigernes gråd, og at han selv fik for lidt søvn. Han fjernede sig
derfor fra scenariet, og lod Tiltalte 1 træde til. Tiltalte sagde efterfølgende til
Tiltalte 1, at han var ked af, at han havde forladt dem. Der var ikke tale om en
”håndteringsstrategi” fra hans side, og han var også kun væk en halv times tid.

Videoen, hvori Forurettede 1 skreg, når hun blev trykket på maven, havde tiltalte
muligvis på sin telefon. Han husker ikke, om han viste videoen til lægen ved 5
ugers undersøgelsen. Han husker, at formålet med videooptagelsen var at vise
den til lægen. Han talte med lægen om problemet.

Tiltalte nævnte noget om blå mærker hos pigerne overfor sin mor, dog ikke på
samme måde som Tiltalte 1 ved at sende fotos til sin mor."
…

"Sygeplejerske Vidne 1 … forklarede, at hun er sygeple-jerske og arbejder på
Hvidovre Hospitals børne- og ungeafsnit. Det gjorde hun også i efteråret 2020.
Hun er på sengeafsnittet, hvor der er børn i alderen fra 14 dage til 18 år. Børnene
kan fejle alt. Fra hendes afdeling sender man børn til neonatal afdeling på
hospitalet, hvis børnene er helt små og meget dårlige. Vidnet giver børn medicin
og vurderer behandlingen. Vidnet har både medicinske og omsorgsmæssige
opgaver.

Vidnet var på arbejde lørdag den 3. oktober 2020. Tiltalte 1 og Forurettede 2 var
blevet indlagt om fredagen den 2. oktober 2020. Vidnet hjalp den 3. oktober en
kol-lega, som primært hjalp Tiltalte 1 og Forurettede 2, med at lægge et kateter
på Forurettede 2. Vidnet så ikke Tiltalte 2 den dag. Der var den 3. oktober, da
vidnet hjalp kollega-en, en bedsteforælder i rummet – enten en mormor eller
farmor. Tiltalte 1 virke-de træt og sagde, at hun savnede den anden tvilling, der
var hjemme med Tiltalte 2. Tiltalte 1 havde det svært, da katederet blev lagt, og
hun holdt sig derfor på afstand. Vidnet så først den anden tvilling den nat, hvor
denne tvilling blev rigtig dårlig. Vidnet var ikke på arbejde om søndagen den 4.
oktober.



/

side 41

Vidnet havde nattevagt natten til den 6. oktober, hvor hun mødte ind kl. 23.00.
Begge tvillinger var på dette tidspunkt indlagt. Lyset på hospitalets gange blev
tonet ned kl. 23.00, og så var der ro på gangene. Man kan ikke hø-re, hvad der
sker på stuerne, når dørene er lukket. Ved 03.00-tiden blev der ringet alarm fra
tvillingernes stue. Der er både en kaldeknap og en alarmknap på stuerne. Det var
alarmknappen, der var blevet anvendt på tvillingernes stue. Vidnets kollega,
Vidne 23, løb først ind på stuen. Da vidnet kom ind på stu-en, stod Tiltalte 2 med
Forurettede 1 i armene og sagde, at Forurettede 1 ikke trak vejret or-dentligt, og
at hun var slap. Vidne 23 tog barnet. En læge blev tilkaldt. Man for-søgte at puste
Forurettede 1 i ansigtet, men hun reagerede ikke på dette. Man ville have
Forurettede 1 op på akutstuen, hvor der var flere remedier til at hjælpe hende.
Vidnet husker ikke, hvor på stuen Tiltalte 1 var, mens Tiltalte 2 stod med
Forurettede 1, men vidnet husker, at Tiltalte 1 havde Forurettede 2 i armene.
Tiltalte 2 sagde, at Forurettede 1 efter måltidet var blevet slap, og at han ikke
kunne få kontakt til hende. Vid-net husker ikke, om Tiltalte 2 sagde, hvad han
troede, der var galt med barnet. Vidnet har ikke talt med forældrene om, hvad der
var galt med Forurettede 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 2: ”Da vidnet kom til
stuen, stod faren med Forurettede 1 og han sagde, at hun gylpede og blev slap.
Han sagde, at det var som om, at hun fik noget i den gale hals, småkastede op og
gylpede. Det var derfor, at han havde hende oppe og han havde prøvet at banke
hende i ryggen” forklarede vidnet, at forklaringen er i overensstemmel-se med,
hvad der skete. Tiltalte 2 sagde, at Forurettede 1 lige havde fået mad. Senere på
natten spurgte Tiltalte 2, om det kunne være fordi, at han lige havde rusket
Forurettede 1 lidt for at få gang i hende.

Først blev der tilkaldt en læge, forvagten, til stuen og så en anden læge, bag-
vagten. Bagvagten har mere erfaring end forvagten. På akutstuen blev
Forurettede 1 scannet med en ultralydsscanner, da det virkede som om, at der var
noget galt med hendes hoved. Scanningen viste, at der var en blødning i hovedet.
Forurettede 1 skulle derfor også CT-scannes. En ”Giraf” blev hentet. I en ”Giraf”
er der også et genoplivelsesudstyr til børn. Forurettede 1 virkede slap i kroppen,
og vidnet så, at der var mærker på Forurettede 1's krop. Vidnet spurgte
bagvagten, om der kunne være sket noget, idet Forurettede 1 også havde mærker.
Bagvagten sag-de, at han havde samme tanke. Forurettede 1 havde kun ble på.
Vidnet så et mærke bag på baglåret. Vidnet havde om lørdagen også set et mærke
på Forurettede 2 – på baglåret. Forurettede 2 var også rød og hævet ved numsen.
Der blev talt om, hvorvidt børnene havde et syndrom. Forurettede 1 havde
mærker på brystkassen, som så ud som at stamme fra fingre. Disse så vidnet
først, da der var kommet ro på Forurettede 1. De sprang ikke så tydeligt i øjnene.
Tiltalte 1 og Tiltalte 2 opholdt sig meget på gangene med Forurettede 2, efter at
Forurettede 1 var kommet på akutafdelingen. Der var ingen af dem, der blev ved
Forurettede 1 på akutafdelingen. Dette fik vidnet til at tænke, om der var noget,
der ikke var, som det skulle være, da de oftest ser, at i hvert fald den ene forælder
bliver ved det syge barn.

For- og bagvagten konfronterede Tiltalte 1 og Tiltalte 2 med deres mistanke om



/

side 42

vold. Vidnet var på dette tidspunkt sammen med Forurettede 1. Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 virkede kede af det, da de kom ud efter samtalen med lægerne. Tiltalte
1 græd meget. Tiltalte 2 sagde, at han ikke kunne forstå, hvad der var sket, og at
han ik-ke kendte til, at der var sket noget.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 4: ”Faren sagde, at det
var rigtig ubehageligt at de mistænkte dem, men at han godt kunne forstå at de
skulle være sikre på, hvad der skete. Det var som om, at han havde en forståelse
for, at det var sådan det skulle være” forklarede vidnet, at dette er korrekt
gengivet. Der var hospitalspersonale ved Tiltalte 1 og Tiltalte 2 hele tiden, fra det
tidspunkt, hvor mistanken om vold opstod.

Tiltalte 1 fik en seng på gangen, idet hun lignede én, der kunne finde på at besvi-
me. Hun græd meget og var helt ude af den. Hun rystede også. Hun lå og rin-
gede til familien.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 4: ”Moren begyndte
bare at ryste og blev utilpas og hun kunne ikke rigtig samle sig om, at komme
ned at sidde” forklarede vidnet, at dette er korrekt. Tiltalte 1 blev fysisk dårlig.

Vidnet var hele tiden ved Forurettede 1, fra da Forurettede 1 kom på
akutafdelingen, bortset fra da Forurettede 1 var i CT-scanneren. Forurettede 2 var
imens på sin stue. Efter scanningen blev Forurettede 1 kørt til
neonatalafdelingen, hvor Tiltalte 1 og Tiltalte 2 kom op og gik igen. Tiltalte 2
virkede oprørt og gik frem og tilbage på gangen. Vidnet har aldrig før oplevet
forældre, der ikke blev ved et barn, der blev ar-bejdet med. Tiltalte 2 kom nogle
gange ind for at høre, om der var noget nyt, når der kom nye læger til.
Forældrene virkede til at være i dyb krise og i krise over, hvad der skete. Tiltalte
2 og Tiltalte 1 blev på et tidspunkt spurgt, om de ville ind og se Forurettede 1.
Det endte med, at de også fik Tiltalte 1 ind og se Forurettede 1 lig-ge i respirator.
Forurettede 1 blev af vidnet fulgt til ambulancen, da Forurettede 1 skulle til
Rigshospitalet. Hun så ikke Forurettede 1 siden.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at moderen virkede passiv og
lod vidnet gøre, hvad der skulle gøres. Vidnet mener ikke, at hun så Tiltalte 1
være ked af det om lørdagen.

Vidnet er ikke vant til, at forældre ikke er inde ved det barn, der bliver arbej-det
med. Hospitalet vil gerne have, at der er en forælder til stede, idet barnet kender
forældrenes dufte og lyde. Vidnet kan ikke afvise, at der på et tids-punkt er
blevet sagt, at forældrene ikke længere måtte være til stede. Det er muligt, at
Tiltalte 1 havde en angstanfald, vurderet ud fra den måde, som hun re-agerede
på.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 5: ”Moren blev ba-re
liggende ude i sengen på gangen og spurgte til hvad de gjorde og hvorfor der
ikke skete nogen. Moren ville rigtig gerne have at tingene bare gik hurtigt”



/

side 43

forklarede vidnet, at dette er rigtigt. Det skulle bare gå stærkt, mente Tiltalte 1.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at Tiltalte 2 kom og spurgte,
hvad der skete, når der kom en ny læge. Tiltalte 2 lagde ofte en hånd på
Forurettede 1's mave, og det virkede så som om, at han blev ked af det, og så gik
han ud.

Læge Vidne 13 var en af de læger, der kom til på akutstuen. Vidnet hus-ker ikke,
hvad der blev sagt. Hun husker dog, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 blev spurgt, om de
havde rusket børnene. De blev kun spurgt til episoden på stuen – ikke om der var
sket noget i hjemmet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 5-6: ”Vidnet spurgt,
hvor hårdt han havde rusket hende. Faren sagde ’Jeg har jo bare lige haft fat i
hende for at få det løs’. Læge, Vidne 13, havde sagt til faren, at der skulle mere
til og at det ikke bare lige ville ske ved en enkelt gang. Det var helt tyde-ligt, at
faren talte om den aktuelle situation og ikke om noget der kunne være sket
hjemme” forklarede vidnet, at det godt kan passe, at der blev sagt såle-des.

Vidnet ved ikke, hvad Tiltalte 1 lavede i sengen på gangen, idet vidnet var inde
på stuen. Hun kunne fra stuen høre, at Tiltalte 1 ringede til folk. Hun sagde
blandt andet i en telefonsamtale, at den, som hun talte med, skulle bede for
Forurettede 1."
…

"Sygeplejerske Vidne 2 … forklarede, at hun var sygeplejerske på Hvidovre
Hospital i 2020. Hun var på børne- og ungeafsnittet. Vidnets opga-ver bestod
blandt andet i at give medicin, måle værdier, tale med pårørende og hente børn
fra akutafsnit.

Vidnet havde nattevagt i weekenden den 2.-4. oktober. Vidnet var ikke meget på
stuen, hvor de tiltalte og deres børn var. Vidnet blev tilkaldt et par gange til
stuen, efter at der på stuen var blevet ringet. Vidnet husker, at moderen var meget
træt og udmattet. Faderen tog sig mere af børnene – Han var mindre træt.
Familien virkede meget almindelig. Nogle andre sygeplejersker nævnte bagefter
noget med en speciel stemning på stuen.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 13: ”Afhørte blev
spurgt ind til hendes indtryk af forældrene. Afhørte oplyste, at hun generelt
havde opfattet dem som velfungerende, moren virkede dog noget udmattet – det
kom til udtryk ved, at hun virkede lidt lad, opgivende og nærmest lidt kri-
seplaget. Afhørte synes ikke hun virkede glad og frisk – hun virkede dog ganske
bekymret for børnene, og spurgte flere gange ind til undersøgelser. Fa-ren
virkede ikke helt så udmattet, og var flere gange ude at hente kaffe og den slags”
forklarede vidnet, at dette godt kan passe, at vidnet har brugt ordene ”opgivende”
og ”kriseplaget” om moderen. Vidnet kan huske, at moderen ved



/

side 44

en lejlighed stod med det ene barn og sagde: ”Kan du ikke kigge på det? - Det
ser ud som om, at hun ikke har det godt” . Vidnet kiggede på barnet og syntes, at
det virkede meget normalt, og hun sagde derfor til moderen, at hun ikke skulle
være bekymret. Det var lidt påfaldende, at vidnet blev bedt om at kigge på barnet
midt om natten.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 14: ”Afhørte havde
blot undret sig lidt over den måde, som moren nærmest ville have afhørte til at
holde pigen – afhørte tolkede det nærmest som lidt ’jeg kan ikke overskue det
agtigt’ fra morens side” forklarede vidnet, at dette lyder som vidnets ord. Det var
det indtryk, vidnet havde.

Det ene barn kastede meget op. Faderen stod og holdt barnet og sagde, at hun
lige havde fået mad og kastede vildt meget op. Vidnet tror, at det barn, han stod
med, var det barn, som senere døde.

Foreholdt sit notat af 4. oktober 2020, ekstrakt 9, side 11: ” Tvillingesøster har til
eftermiddag og aften haft store opkastninger/gylpet. Ut så opkastning, der var
eksplosiv og stor. Far sørger for at bøvs hende af undervejs ved flas-ke. Der er
lagt væskeskema på stuen” forklarede vidnet, at det var meget, der blev kastet op
meget hurtigt. Vidnet kan efterfølgende godt se, at dette godt kunne have været
et tegn på en hjerneskade. Vidnet drøftede på et tidspunkt, efter at det hele var
overstået, dette med en overlæge.

Vidnet havde intet særligt at bemærke om pigernes trivsel. Vidnet gav antibio-
tika en tidlig morgen til en af pigerne. Det var flydende medicin. Vidnet kom til
at sprøjte det ud i ansigtet på barnet, og faderen kom til at grine ad dette. Vidnet
syntes ikke, at dette var sjovt.

Vidnet mener ikke, at hun lagde mærke til mærker på børnene.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at da moderen stod med bar-net
og ville give det til vidnet, var moderen bekymret om, hvorvidt barnet var helt
sig selv – om det var ved bevidsthed. Vidnet tog hende alvorligt og holdt barnet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 13: ”Moren sagde
noget i retning af ’min datter er så slap, prøv at se’, det var afhørtes opfattel-se,
at moren nærmest ville have afhørte til at holde hende. Moren sagde, at det var
som om, at hun ikke rigtig kunne få kontakt til pigen” forklarede vidnet, at det
var sådan, det var. Vidnet noterede sig, at barnet trak vejret.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 13: ”De fik lagt pi-gen
på sengen, hun var sløv og slap, men ganske kort tid efter vågnede hun op igen
og virkede mere frisk. Afhørte tænkte, at det var en slags ’mælkekoma’ – en
normal reaktion, hvis man får mere at spise end man plejer” forklarede vid-



/

side 45

net, at det var sådan hun opfattede det.

Vidnet tør ikke udtale sig om, hvorvidt en blødning i hjernen kan medføre op-
kast.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun ikke husker, om hun
til politiet har sagt noget om, hvordan forældrene håndterede børnene.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 14: ”Det var dog
afhørtes indtryk, at de håndterede børnene helt normalt. Moren virkede meget
bekymret og kunne spørge ind til undersøgelser flere gange – nogle gange kl. 1
om natten. Faren var hjælpsom og også på børnene. Det var afhørtes opfat-telse,
at begge forældre var på begge børn” forklarede vidnet, at dette var hen-des
opfattelse. Begge forældre hjalp til og passede børnene.

Vidnet tolkede det som bekymring fra moderens side, da moderen tilkaldte
vidnet midt om natten. Hun opfattede det ikke som om, at moderen ville have
opmærksomhed.

Vidnet husker ikke, om børnene græd meget.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 14: ”Forespurgt til om
det var afhørtes opfattelse, at de græd mere end normalt oplyste afhørte, at det
nærmest var det modsatte. Afhørte synes de var meget stille” forklarede vidnet,
at hun godt kan have forklaret således - sådan husker hun det også i dag."
…

"Overlæge Vidne 3 … forklarede, at han er overlæge på Rigshospi-talets
intensivafdeling for nyfødte og børn op til 2 år, der har behov for respi-
ratorbehandling. De modtager syge børn fra hele landet. Han har været på den
afdeling siden 2011. Afdelingen hedder også neonatalafdelingen. Alle lægerne på
vidnets afdeling er uddannet til at vurdere børn med påførte skader, og de har
stor fokus herpå.

Vidnet deltog i behandlingen af Forurettede 1 i oktober 2020. Den 6. oktober
2020 modtog de Forurettede 1 fra Hvidovre Hospital. En læge og en
sygeplejerske havde hentet Forurettede 1 i Hvidovre. Forurettede 1 havde kastet
op og var blevet meget dår-lig. Når man lyste Forurettede 1 i øjnene, så trak den
ene pupil sig ikke sammen. Pupilen var udvidet og kantet. Dette kan være et
udtryk for, at der er et forhø-jet tryk inde i hjernen. Forurettede 1 blev overflyttet
til Rigshospitalet på baggrund af en ct-scanning, der var foretaget kl. 03.00.
Forurettede 1 var blevet svært dårlig. CT-scanningen viste blødning udenpå
hjernen på begge sider. Der var både friske og ældre blødninger. Forurettede 1
var meget svært syg. Hun lå i respirator. Hun fik morfin og noget afslappende til
musklerne. Hun havde et rør i lunger-ne og en maskine til at trække vejret. Hun
skulle stabiliseres, og de skulle fin-



/

side 46

de ud af, om de kunne lægge et dræn ind for at få væske ud. Vidnet kan af jo-
urnalen se, at forældrene er spurgt ind til, om Forurettede 1 kunne have været
udsat for vold. Der stod noget om, at der var stillet spørgsmål om, hvorvidt
barnet kunne være blevet rystet for voldsomt. Der var tale om usædvanlige
skader hos Forurettede 1, som ikke kunne være opstået af sig selv. Derfor var
vidnet op-mærksom på eventuelle andre skader på Forurettede 1. Vidnet lavede
en ultralyds-scanning, som viste, at der kom blod op til hjernen, og at dette blod
blev skub-bet ud, som om der var et for højt tryk.

Foreholdt sit kontinuationsnotat af 6. oktober 2020, ekstrakt 8, side 26: Sub-
durale kavitet tappet med butterfly, herefter drænani” forklarede vidnet, at der
blev sat en nål igennem kraniet, hvor der blev tappet ca. 30 ml. væske ud, hvilket
er en pæn portion for en så lille pige. Senere på dagen blev der ved en operation
lagt et dræn. Der kom en brunlig væske ud. Det der kom ud, var blod, der havde
undergået en nedbrydningsproces. Væsken tydede på en blød-ning, der var sket
for noget tid siden.

Der blev taget skeletrøntgen. Der blev konstateret 3 brækkede ribben på ven-stre
side bagtil – en ældre skade, kunne man se, idet der var en opheling. På
lårbensknoglerne fandtes små stykker afbrækket knogle (corner-læsioner). Der
sås også brud på skinnebenet, et såkaldt bucket handle brud. Begge typer brud er
brud, som opstår ved rystevold. Corner-læsioner opstår kun ved ryste-vold.

Skaden, som den der var opstået i hjernen, opstår typisk, hvis barnet er blevet
rusket. Man bløder normalt ikke på begge sider af hjernen samtidig.

Vidnet var ikke i tvivl om, at der var tale om en non-accidental skade hos
Forurettede 1.

Foreholdt sin mail af 6. oktober 2020 til Den Sociale Døgnvagt, ekstrakt 1, side
29: ”Hej skriver hermed de oplysninger du udbad dig på skrift. Som for-klaret i
telefonsamtale for 10 minutter siden er jeg overlæge på Rigshospita-lets
Neonatalafdeling, Intensivafdeling for nyfødte og småbørn. Henvendelsen
drejser sig om en 2 måneder gammel tvillingepige, som vores intensive trans-
porthold hentede i morges på Hvidovre Hospitals børneafdeling pga kramper.
Krampernes årsag er en stor blødning uden på hjernen, påvist ved ultralyds-
scanning og CT-scanning i dag. Barnet blev lagt i respirator inden overflyt-
ningen til Rigshospitalet, og er nu dybt bedøvet i respirator, med tegn til mu-lig,
alvorlig hjerneskade ud over blødningen. Øjenundersøgelse i morges viser
blødninger i nethinden på venstre øje, højre øje kunne der ikke ses ind i pga
tekniske vanskeligheder. Desuden har barnet hudblødninger i forskellig alder,
blandt andet en ret frisk hudblødning på det ene baglår” forklarede vidnet, at han
var klar over, at politiet skulle indblandes i sagen. Vidnet bemærkede ved
indlæggelsen, at der var et blåt mærke på den ene balle/baglår. Han så også et
grønt mærke i panden på Forurettede 1. Grønne mærker er ældre end blå mærker.



/

side 47

Foreholdt sit kontinuationsnotat af 6. oktober 2020, ekstrakt 8, side 26: ”Har
tilsyneladende blå mærker i ansigt og på krop” forklarede vidnet, at han selv så
dette. Det er muligvis det grønne mærke i panden, han her upræcist omtaler som
blåt.

Foreholdt sit kontinuationsnotat af 6. oktober 2020, ekstrakt 8, side 26: ”på den
ene balle et mere frisk” forklarede vidnet, at han ikke var involveret i at tage
billeder af dette. Han mener, at det var på den venstre balle, der var et blåt
mærke. De havde også undersøgt Forurettede 1's blods evne til koagulation.
Denne var normal.

Vidnet var ikke i tvivl om, at Forurettede 1 havde været udsat for ryste- og ruske-
vold, idet der var blødninger på begge sider af hjernen. Der var tale om både
gamle og nye blødninger, og der var både nye og gamle knoglebrud. Skaderne i
hovedet og på lårbensknoglerne var resultat af ruskevold. De brækkede rib-ben
kunne også tyde på, at hun var blevet klemt om brystet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 17: ”Afhørte forkla-
rede videre, at de skader der efterfølgende blev opdaget på Forurettede 1 via
scan-ninger, herunder ’buckethandle brud’, ’corner brud’, brud på skinneben og
lårben, kun kunne fremkomme med en særdeles hårdhændet og voldsom be-
handling af barnet” forklarede vidnet, at der skulle lægges kræfter i for at give
barnet sådanne skader - Det ville være voldsomt at kigge på. Det er smerte-fuldt
at brække ribben, også for babyer. Der må have været tale om meget voldsomme
rusketure, og det var nogle meget smertefulde skader.

Der blev lagt en ny trykskrue på Forurettede 1 den 8. oktober for at lave et mod-
tryk. Trods dette blev Forurettede 1 dårligere og dårligere. Hun fik kramper. Der
blev målt efter aktivitet i hjernen. Det viste sig, at der ikke var aktivitet i hjer-
nen. Man tog derfor Forurettede 1 ud af respiratoren, idet der ikke var udsigt til,
at hun kunne overleve.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at det er et tegn på forhøjet tryk
i hjernen, at pupillerne ikke reagerer på lys. CT-scanningen svarede godt til dette
billede. Et forhøjet tryk kan skyldes, at man ikke har trukket vejret på grund af
blokerede luftveje, eller det kan skyldes blødninger. Der var intet, der tydede på
blokering af luftvejene hos Forurettede 1. Hendes lunger og hjerte blev undersøgt
grundigt, og der var ikke tegn på, at der havde været vejrtræknings-problemer.
De brækkede ribben hos Forurettede 1 har ikke givet vejrtrækningspro-blemer.
Vidnet kan ikke sige, med hvor voldsom en kraft der er blevet klemt om
Forurettede 1.

De gjorde flere tiltag for at forbedre blodets mulighed for at komme til hjernen
og retur igen.



/

side 48

Væsken, der blev trukket ud af Forurettede 1's hoved, var brunlig – colafarvet –
hvilket tyder på, at blødningen ikke var helt frisk. Man kan ikke udelukke nye
blødninger, men det ville typisk kræve nye overrivelser af blodkar i forbin-delse
med nyt traume. Nye blødninger i den colafarvede væske, må således skyldes
nye skader.

Blå mærker bliver senere grønne og til sidst gule. Et blåt mærke har ikke væ-ret
rødt først.

Foreholdt sit kontinuationsnotat af 6. oktober 2022, ekstrakt 8, side 26: ”Ingen
pettekier i huden eller ved almindeligt indblik i konjunktivae” forklare-de vidnet,
at dette betyder, at der ikke hos Forurettede 1 var hudblødninger og blødninger i
øjnenes bindehinder, der kunne være opstået i forbindelse med strangulering.
Blodets evne til at størkne blev rutinemæssigt undersøgt.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at han af journalen kunne
læse, at det var faderen, der stod med barnet, da barnet blev ukontaktbart. Vidnet
har ikke haft dialog med forældrene. Han husker ikke, om han har hørt en teori
om, at skaderne skulle være sket i forbindelse med, at barnet var ble-vet holdt af
faderen på Hvidovre Hospital."
…

Sundhedsplejerske Vidne 4 forklarede adspurgt af advokat Buch-Jepsen, "at
hun er ansat som sundhedsplejerske i Team, og at hun var sundhedsplejerske for
de tiltaltes tvillinger. Hun blev tilknyttet familien allerede under graviditeten. Der
var en ekstra sår-barhed hos moderen, så derfor blev vidnet tilknyttet under
graviditeten. Det var jordemoderen, der henviste på grund af angst hos moderen.
Vidnet husker ikke, hvornår hun første gang mødte moderen. Hun husker dog, at
de ved det første møde talte om forældreskab. Begge forældre deltog, og mødet
foregik hjemme hos forældrene. Vidnet bemærkede ikke noget unormalt under
dette besøg. Begge forældre så frem til forældreskabet. Vidnet havde kun dette
ene besøg hos forældrene under graviditeten.

I 2020 var det ikke muligt for sundhedsplejersker at mødes andre steder med
forældre end i hjemmet. Der blev under graviditetsbesøget talt om, hvornår fa-
deren kunne starte på uddannelse. De talte om, at det ville være hårdt at starte i
august. Vidnet blev tilknyttet familien, da pigerne blev født.

Vidnet har ikke tal på antallet af besøg hos familien.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 99: ”Afhørte forkla-
rede, at hun har set pigerne seks gange efter de blev født” forklarede vidnet, at
dette godt kan passe. Hun husker, at hun havde ekstrabesøg. Der er altid be-søg
af sundhedsplejersken på 3.-5.-dagen, på 12.-dagen, efter 3 uger, efter 8 uger og
efter 4-6 måneder. Det er ikke unormalt at have ekstrabesøg. Grunden



/

side 49

til ekstrabesøgende havde med vægt at gøre. Forurettede 2 havde lidt
spisevægring. Vidnet ved ikke, om Forurettede 2 på et tidspunkt blev indlagt på
grund af spisevæg-ring.

Tiltalte 1 virkede overvældet og glad over at være blevet mor. Vidnet husker ik-
ke, at der under det første besøg efter fødslen var noget, der gav hende anled-
ning til bekymring. Hun talte om, at det var vigtigt at have øjenkontakt med
børnene. Vidnet screener under et besøg altid for efterfødselsreaktioner - Det-te
gælder både mor og far. Vidnet husker, at Tiltalte 1 på den baggrund blev henvist
til en gruppe for folk med efterfødselsreaktioner. Tiltalte 1 havde behov for
hjælp. Vidnet bemærkede i den tid, hvor hun kom i de tiltaltes hjem, ingen
ændring i den måde, som Tiltalte 1 behandlede børnene på, så vidt hun husker.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 99: ”Afhørte blev
adspurgt om hvordan hun vurderede Tiltalte 1 efter børnene blev født. Afhørte
forklarede, at Tiltalte 1 var meget opmærksom på børnene og stillede mange
spørgsmål. Afhørte forklarede, at Tiltalte 1 var kærlig over for børnene og at hun
tog dem op, hvis de græd. Afhørte forklarede, at hun observerede et form for skel
i Tiltalte 1 uden, at hun præcist kan forklare hvorfor. Afhørte forklare-de, at hun
screenede Tiltalte 1 som del af en efterfødselstest i et spørgetema” for-klarede
vidnet, at Tiltalte 1 holdt lidt på følelserne. Vidnet så ingen usædvanlig ændring i
den måde Tiltalte 1 var på. Det er en stor ting for alle at blive foræld-re.

Foreholdt spørgeskemabesvarelser, tillægsekstrakt 1, side 9-10, forklarede
vidnet, at man stadig benytter sådanne tests. Hvis man scorer over 10-12, så skal
man være opmærksom, og så kan man blive henvist til en efterfødsels-gruppe,
hvor en psykolog og en sundhedsplejerske er tilknyttet. Vidnet talte med Tiltalte
1 om hendes score, der var på 13. De talte i den forbindelse om, at Tiltalte 1
holdt lidt på sig selv følelsesmæssigt. Der blev talt om at lægge tele-foner væk,
når man havde kontakt med børn.

Når vidnet var på besøg hos de tiltalte, så så hun altid børnene uden tøj på. De
havde nemlig ikke tøj på, når de blev vejet. Vidnet har aldrig set blå mær-ker på
børnene. Hun har heller ikke set rifter på børnene. Vidnet mener, at der er blevet
talt om ondt i maven. Forældrenes opførsel under møderne afveg ik-ke fra andre
forældres. Vidnet husker, at der blev talt om gråd, og at tvillinger kunne græde på
forskellige tidspunkter. Vidnet husker, at faderen spurgte, om det var normalt, at
børn kunne få blå mærker. Forældrene havde observeret blå mærker på det ene
barn. Vidnet svarede, at det ikke var normalt. Det var på kinden og vistnok på
brystet, at der var blå mærker. Dette har hun sands-ynligvis skrevet i et notat.
Vidnet fandt det naturligt, at faderen var nysgerrig. Tiltalte 1 var til stede, da
faderen spurgte. Vidnet husker ikke, om Tiltalte 1 sagde noget i forbindelse med,
at der blev talt om blå mærker.

Vidnet forklarede nu, at det er muligt, at vidnet husker forkert, og at det mu-



/

side 50

ligvis var Tiltalte 1, der spurgte, om det var normalt at få blå mærker.

Vidnet mener, at begge forældre altid var til stede, når hun var på besøg. Der
bliver kigget efter trivsel og udvikling. De tiltaltes børn udviklede sig. Vidnet
henviste til egen læge og kiropraktor, hvis noget vedrørende udvikling afveg.
Vidnet mistænkte ikke, at de tiltaltes børn var udsat for vold. Vidnet husker ikke,
om hun med forældrene har talt om jordbærmærker – et uskyldigt mo-dermærke,
som ikke er et rigtigt modermærke. Øjenbetændelse er smitsomt. Forældre kan
smitte børn med øjenbetændelse – og omvendt. Vidnet husker ikke, om det ene
af børnene på et tidspunkt var rød ved øjet. Vidnet havde fy-sisk fat i børnene,
formentlig under alle besøgene. Hun trykker alle børn på benene og vender dem
rundt fra ryg til mave og får dem til at løfte hovedet. Hun vejer altid børn, når
hun er på besøg. Vidnet husker ikke, om det sidste besøg hos de tiltalte var den
30. september 2020. Vidnet havde ingen mistan-ke om, at der var knoglebrud på
børnene. Hun ville have reageret, hvis hun havde haft den mindste mistanke om
knoglebrud. Børn er meget bløde. Børne-ne virkede ikke smertepåvirkede, når
hun trykkede dem på arme, ben og krop. Da der blev talt om blå mærker, sagde
vidnet, at disse kunne være påført, men at de også kunne skyldes sygdom. De
blev henvist til egen læge om dette. Ved et af de sidste besøg havde Forurettede 1
navlebrok.

Der var ingen af børnene, der skreg, når hun undersøgte dem. De græd, men de
kunne trøstes. Dette er der intet usædvanligt i.

Der er muligvis blevet talt om Forurettede 1's hovedstørrelse. Vidnet ville i så
fald have henvist til en læge. Forurettede 2 var mere blød og slap end Forurettede
1.

Vidnet gjorde sig ingen observationer omkring Tiltalte 2's håndtering af børnene.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 113: ”Afhørte for-
klarede, at Tiltalte 2 var utrolig kærlig over for børnene og kysser og krammer
dem. Afhørte forklarede, at Tiltalte 2 tog børnene meget blidt op og gik rundt
med dem” forklarede vidnet, at hun formentlig godt kan have sagt således.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at hun har oplevet andre end
Tiltalte 1, der har holdt på følelserne. Vidnet følte, at hun havde en god dialog
med Tiltalte 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 99: ”Afhørte forkla-
rede, at det ikke er fordi Tiltalte 1 skal græde, men at hun fik lyst til at ’åbne en
eller anden lem’ og den er lukket hos Tiltalte 1” forklarede vidnet, at det for-
mentlig er rigtigt, at hun har forklaret således. Vidnet følte, at der gemte sig
nogle følelser hos Tiltalte 1. Det er muligt, at vidnet på sin måde har forsøgt at få
Tiltalte 1 til at åbne sig.

Tiltalte 1 læste nok selv spørgsmålene og satte krydser, da hun udfyldte spørge-



/

side 51

skemaet, tillægsekstrakt 1, side 9. Skemaet er ikke et diagnosesystem. Skema-et
kan derimod bruges som et redskab til at åbne op for nogle snakke. Det vir-kede
som om, at begge forældre glædede sig til at blive forældre. Vidnet me-ner, at
forældrene havde forventningsafstemt forinden fødslen. Vidnet gjorde dem
opmærksom på, at det var en kæmpe omvæltning at blive forældre til tvillinger.
Vidnet vejledte om, at det kunne være en god idé for Tiltalte 2 at vente med at
starte uddannelse.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 100: ”Afhørte for-
klarede, at hun fornemmede, at Tiltalte 2 ikke var så realistisk. Adspurgt afviste
afhørte, at Tiltalte 2 forstod hvor stor en opgave det er. Afhørte forklarede, at hun
lagde mærke til dette i forbindelse med besøgene” forklarede vidnet, at hun her
nok sigtede til det med Tiltalte 2's uddannelse.

Der blev under et besøg talt om, at Tiltalte 2 en nat gik sin vej, og der blev i den
forbindelse talt om afmagtsfølelser. Det kan være en god strategi at gå, idet
alternativet kan være værre. Tiltalte 2 sagde, at han var overrasket over sig selv –
at han kunne finde på at gå sin vej. Vidnet taler med alle forældre om ruske-vold.
Afmagt kan føre til ruskevold. I dette tilfælde udsprang samtalen om ruskevold
af, at Tiltalte 2 var gået sin vej. Vidnet husker ikke, at hun har talt med Tiltalte 1
om håndteringsstrategi.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 101: ”Afhørte for-
klarede, at hun havde en fornemmelse af, at Tiltalte 2 trak sig mere og mere. Af-
hørte forklarede, at Tiltalte 1 beskyttede Tiltalte 2 og tog børnene mere end
Tiltalte 2 Tiltalte 1 gik blandt andet ture med børnene, fordi Tiltalte 2 havde brug
for at sidde på altanen og ryge cigaretter og læse en bog. Afhørte forklarede, at
hun ikke havde indtrykket af, at Tiltalte 2 helt opgav. Afhørte forklarede, at
Tiltalte 2 havde Forurettede 1 meget” forklarede vidnet, at hun tror, at hun fik
denne fornemmelse, fordi Tiltalte 2 var træt. Han fortalte, at han faldt i søvn på
sofaen. Tiltalte 1 havde svært ved at være væk fra børnene. Hun var bange for, at
der skulle ske dem noget. Når vidnet under afhøringen sagde ”beskytte” , så
mener hun det nok på den måde, at Tiltalte 1 aflastede Tiltalte 2.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 101: ”Afhørte for-
klarede, at det skal være en fælles ting for dem begge, men at det virkede som
om, at Tiltalte 1 passede på Tiltalte 2” forklarede vidnet, at der også her er tale
om aflastning som netop forklaret ovenfor.

Vidnet fik heller ikke Tiltalte 2 til at åbne sig.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 102: ”Afhørte for-
klarede, at det prellede af på Tiltalte 2 og at hun heller ikke fik åbnet ham” for-
klarede vidnet, at det er rigtigt, at hun heller ikke fik åbnet Tiltalte 2. Tiltalte 2
smi-lede, ligegyldigt hvor træt han var.



/

side 52

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 102: ”Afhørte for-
klarede, at Tiltalte 2 bare smilede og grinte lidt af det hele, og at det er hans må-
de at sige, at det er hårdt på” forklarede vidnet, at det er dette, hun lige har prøvet
at sige.

Der var hos de tiltalte et behov for flere sundhedsplejerskebesøg end de fire
obligatoriske. Det var egen læge og Tiltalte 1, der bad om ekstra sundhedsple-
jerskebesøg.

Vidnet husker det som, at det var Tiltalte 2, der fortalte om de blå mærker.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 105: ”Afhørte afvi-ste,
at hun observerede blå mærker på børnene. Afhørte forklarede, at Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 spurgte om det er normalt, at børn har blå mærker” forklarede vid-net,
at de havde en fælles snak om de blå mærker, og at hun derfor ikke hus-ker,
hvem af de tiltalte der bragte emnet op.

Vidnet kommunikerede primært med Tiltalte 1 – både telefonisk og via beskeder.
Det er ikke unormalt at kommunikere på den måde, selvom der findes en plat-
form til kommunikation. Vidnet husker ikke, hvad der blev ringet og skrevet om.
Vidnet følte, at Tiltalte 1's spørgsmål var relevante. Tiltalte 1's henvendelser af-
veg ikke fra andre forældres. Der var tale om forskelligartede spørgsmål fra
Tiltalte 1. Vidnet kunne ikke altid svare på Tiltalte 1's spørgsmål. I så fald
henviste hun til egen læge eller andre relevante fagpersoner, f.eks. kiropraktor,
1813 eller 112. Vidnet følte ikke, at Tiltalte 1 misbrugte sine muligheder for at
kon-takte fagpersoner. Der er formentlig blevet talt om, at børnene var to
forskelli-ge individer, som kunne udvikle sig forskelligt. Vidnet bruger ikke selv
ud-trykket tigerspring. Børn kan opleve mavesmerter, idet de er født med et
ufær-digt tarmsystem. Der er mange børn, der får forstoppelse. Dette kan skyldes
modermælkserstatning. Lactulose kan løse problemet. Vidnet fik ikke indtryk af,
at børnene græd mere end andre børn. Der blev talt om, at børnene græd på skift,
og at der derfor var gråd konstant. Vidnet har før oplevet, at folk har siddet med
deres telefoner, når hun har været på besøg.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 115: ”Afhørte for-
klarede, at hun talte med Tiltalte 2 og Tiltalte 1 om, at de skulle lægge deres tele-
foner væk” forklarede vidnet, at hun husker, at hun talte med begge forældre om
at lægge telefonerne væk.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 116: ”Afhørte for-
klarede, at Tiltalte 2 og Tiltalte 1 godt kunne sidde med en telefon i den ene
hånd, mens de gav et af børnene sutteflaske med den anden” forklarede vidnet, at
det er rigtigt, at de begge kunne finde på dette.

Foreholdt sit notat af 17. september 2020, tillægsekstrakt 1, side 8-9: ”Mor
opleves rolig. Har kontrol over sin angst, men har haft udbrud, men oplever at



/

side 53

kunne håndtere situationerne. Har svært ved at være væk fra børnene når de
sover. Sidder inde i sovrummet når børnene sover der, for at kunne tjekke til
børnene. Vi taler om strategier for at mor lige så stille kan forsøge at gå fra
børnene. Starte med nogle minutter og lægge til lige så stille” forklarede vid-net,
at der er blevet talt om, at det kunne trigge Tiltalte 1's angst at være væk fra
børnene.

Foreholdt sit notat af 23. september 2020, tillægsekstrakt 1, side 9: ”Tiltalte 1
fortæller at hun har angst tilfælde, ikke hver dag. Men fortæller at hun i stedet
har behov for kontrol over pigerne. Har svært ved at slippe dem. De skal helst
være i samme rum som Tiltalte 1. Der spørges ind til hvad der giver Tiltalte 1
ener-gi. Hun fortæller at hun har behov for at komme ud at gå tur og høre
lydbog. Tiltalte 1 fortæller også at hun er meget opmærksom på Tiltalte 2 så han
ikke bliver belastet. Nogle dage er hårde end andre. Men Tiltalte 1 kan mærke at
hun syntes det er hårdt” forklarede vidnet, at det var børnene, som Tiltalte 2
kunne belastes af. Tiltalte 2 kunne måske også udvikle en efterfødselsreaktion.
Hun husker dog ikke, at de talte om Tiltalte 2 og efterfødselsreaktioner.

Adspurgt af anklageren forklarede vidnet, at hun mærkede på børnenes krani-
eform under besøgene. Hun trykkede på deres arme og ben. Man kan arbejde
med børns ben, hvis der er mavegener. Vidnet lavede stræk og bøj med børne-nes
ben. Hun foldede armene ind under børnene, når de lå på maven. Hun ve-jede
børnene under alle besøg.

Foreholdt, at der sandsynligvis har været brækkede ribben på børnene under
hendes besøg, forklarede vidnet, at børnene var kede af det, når de kom på
puslebordet, men at man kunne trøste dem. Der var således tale om normal gråd.
På et af besøgene skulle hun arbejde lidt ekstra for at få kontakt til -vistnok -
Forurettede 1. Der var været alderssvarende øjenkontakt til børnene under alle
vidnets besøg. Hun har ikke bemærket smerter hos børnene.

Foreholdt sit notat af 6. august 2020, ekstrakt 8, side 186: ”Obj. Rolig pige på
puslebordet. God øjenkontakt. Kigger rundt. … Kranieform fin” og sit no-tat af
6. august 2020, ekstrakt 9, side 138: ”Obj. Lidt ked af det på puslebor-det. Falder
til ro da hun bliver lagt lidt på siden. God kortvarig a´øjenkontakt.
… Kranieform fin” bekræftede vidnet, at hun tjekkede begge pigers kranie den 6.
august.

Foreholdt sit notat af 10. august 2020, ekstrakt 9, 139: ”Forældre har været
urolige for om Forurettede 2 knirker. De oplever det som en mulig knirken når
hun so-ver om natten. Pæne farver” forklarede vidnet, at hun i dag ikke husker, at
det var et tema, at Forurettede 2 knirkede.

Foreholdt sit notat af 19. august 2020, ekstrakt 8, side 187: ”Forurettede 1 har
væ-ret en smule urolig og haft lidt mavegener. Påvirket af dette, hvor Forurettede
1 har vågnet og været ked af det. Aff har ikke været hver dag. Når den er
kommet



/

side 54

har den været en smule formet og Forurettede 1 har været ked af det ved presset-
rang. Da der var gået to dage uden aff. blev rectum stimuleret med temp og
Forurettede 1 havde derefter aff. som var en smule fast” forklarede vidnet, at hun
ikke husker samtalen om maven. De har formentlig talt om mavegener. Det er et
tema, hun ofte ser ved 3 ugers undersøgelser.

Foreholdt sit notat af 24. august 2020, ekstrakt 8, side 188: ”Weekenden har
været hård, da begge børn har sovet uroligt. I går aftes tilbød forældre ekstra
MME og dette havde effekt og natten til i dag har vret bedre. Vi drøfter at e.l. evt
skal tilse Forurettede 1 for at uss om der er noget der kan genere hende. Anb mor
at fremrykke 5 ugers BUS til denne uge” , forklarede vidnet, at det er rig-tigt, at
der ikke står noget om blå mærker i dette notat.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 222, forklarede vidnet, at hun ikke husker at ha-ve
set dette mærke. Hun ville have noteret det, hvis hun havde set det.

Foreholdt sit notat af 19. august 2020, ekstrakt 9, side 139: ”Forurettede 2 har
været en smule urolig og haft lidt mavegener” forklarede vidnet, at et godt kan
pas-se, at begge piger havde problemer med maven.

Foreholdt sit notat af 17. september 2020, ekstrakt 8, side 189: ”Behovsbesøg
… Meget forkølet. Begge forældre hjemme: Forældre fortæller: Det har været
nogle hårde periode, hvor pigerne på skift har været urolig” forklarede vidnet, at
et behovsbesøg er et besøg udover de sædvanlige besøg. Vidnet husker, at der
blev talt om, at børnene sov på skift. Dette var hårdt for forældrene.

Foreholdt sit notat af 17. september 2020, ekstrakt 8, side189: ”Obj. Forurettede
1 er meget ked af det ved puslebordet. Kan trøstes. Kortvarig øjenkontakt. Men
sparsom med mimik og svært at fastholde kontakten. … Kranieform fin” for-
klarede vidnet, at dette formentligt var ved den føromtalte episode, hvor hun
måtte arbejde lidt mere for at opnå øjenkontakt.

Foreholdt sit notat af 17. september 2020, ekstrakt 9, side 140: ”Forældre spørger
ind til om det er normalt at børn har blå mærker. De har oplevet at Forurettede 2
har et blåt mærke på kinden. Obj. Forurettede 2 er meget ked af det ved pusle-
bordet. Kan trøstes. God øjenkontakt. Men sparsom med mimik og svært at
fastholde kontakten. Kigger væk og kommer tilbage i kontakten. Bruger spar-
somt kroppen til kommunikation. Opleves en smule blød i kroppen. Løfter ho-
vedet sparsomt. Vækst: Stabile kurver. Ingen blå mærker” forklarede vidnet, at
hun vil mene, at hun aktivt kiggede efter blå mærker.

Forevist fotos, ekstrakt 4, side 235 og 236, forklarede vidnet, at hun ikke be-
mærkede dette mærke, da hun undersøgte Forurettede 2, dagen efter fotoet blev
opta-get.

Foreholdt sin tilføjelse til notat af 23. september 2020, ekstrakt 8, side 189:



/

side 55

”Tilføjelse til notat: Dette er en opmærksomhed som ikke er blevet skrevet ind
og som er blevet aktuel efter der er efterspurgt om en udtalelse af familien.
Forældre fortæller i besøget, at Forurettede 1 har haft urolige nætter og svært ved
at sove i sengen. Far har derfor mange nætter i træk sovet med Forurettede 1 på
brystkassen, hvor hun har fundet god ro. Mor har været inde og kigge til dem
begge i løbet af natten og der har været situationer, hvor Forurettede 1 har været
vågnet og mor har hørt det og givet hende flaske med MME og lagt hende til-
bage hos far som stadig sov” forklarede vidnet, at hun lavede tilføjelsen på grund
af denne sag. Hun drøftede dette forinden med en leder, og de blev eni-ge om, at
der skulle laves denne tilføjelse.

Foreholdt sit notat af 23. september 2020, ekstrakt 8, side 190: ”Forurettede 1
læg-ges på sofaen og kigger rundt. Finder mine øjnene og fastholder
øjenkontakten længe. Følger mig med øjnene. Bruger arme og ben til at
kommunikere med. En smule pludren. Ikke et stort smil, men det opleves at
Forurettede 1 trækker en smule i mundvigen som et smil. Når jeg kigger væk
fastholder hun blikket. Forældre er overrasket, da de ikke har oplevet Forurettede
1 så god i kontakten. Stærk. Løfter hovedet flot i bugleje. Kranieform ses med en
smule asymmetri” forklarede vidnet, at børn har en favoritside at kigge til, og
derfor kan der op-stå lidt asymmetri i kraniet.

Forevist foto, ekstrakt 4, side 237, forklarede vidnet, at hun ikke husker, om det
var denne asymmetri, som hun bemærkede. Hun har nok bemærket det, mens
Forurettede 1 lå på maven.

Hun husker samtalen den 23. september om, hvordan forældrene trivedes.

Foreholdt sit notat af 23. september 2020, tillægsekstrakt 1, side 9: ”Tiltalte 1
fortæller at hun har angst tilfælde. Ikke hver dag. Men fortæller at hun i stedet
har behov for kontrol over pigerne. Har svært ved at slippe dem. De skal helst
være i samme rum som Tiltalte 1. Der spørges ind til hvad der giver Tiltalte 1
ener-gi. Hun fortæller at hun har behov for at komme ud at gå tur og høre
lydbog. Tiltalte 1 fortæller også at hun er meget opmærksom på Tiltalte 2 så han
ikke bliver belastet. Nogle dage er hårde end andre. Men Tiltalte 1 kan mærke at
hun syntes det er hårdt” forklarede vidnet, at hun husker det som om, at Tiltalte 2
nævnte, at hans far var død, og at dette fyldte en del.

Foreholdt sit notat af 30. september 2020, ekstrakt 8, side 190: ”Har haft nogle
gode dage. Været i godt humør. Har været ked af det hele dagen. uro i kroppen.
Svært for forældre at trøste. Spist mindre i dag. Blev passet nogle ti-mer i går af
farmor. Lå under legetæppe med mange lyde. Obj. Bliver ked af det ved
puslebordet. Men kan trøstes. God øjenkontakt med det samme, men bliver igen
ked af det. Kan trøstes” forklarede vidnet, at det er korrekt, at hun ikke i sit notat
skriver noget om mærker på Forurettede 1.

Forevist fotos, ekstrakt 4, side 239-241, forklarede vidnet, at hun ikke husker



/

side 56

at have set dette mærke på Forurettede 1.

Foreholdt, at der den 6. oktober 2020, var blå mærker på Forurettede 1's mave,
for-klarede vidnet, at børnene altid er afklædte, når hun vejer dem, og de blev ve-
jet den 30. september 2020. Vidnet har ingen blå mærker set på Forurettede 1, da
hun blev vejet den 30. september.

Vidnet husker ikke, om der med forældrene blev talt om, hvorvidt man skulle
fremrykke 5 ugers besøget hos lægen.

Foreholdt på ny sit notat af 24. august 2020, ekstrakt 8, side 188: ”Vi drøfter at
e.l. evt skal tilse Forurettede 1 for at uss om der er noget der kan genere hende.
Anb mor at fremrykke 5 ugers BUS til denne uge” forklarede vidnet, at ”e.l” er
egen læge og ”bus” er børneundersøgelse. Der må således den 24. august være
blevet talt om at fremrykke 5 ugers undersøgelsen. Vidnet ved ikke, om dette
blev gjort.

Foreholdt vækstmålinger, ekstrakt 8, side 194-197, forklarede vidnet, at hun har
lavet de røde markeringer. Målingerne for Forurettede 1 ligger under gennem-
snittet. Det er dog stadig inden for normalområdet.

Foreholdt målinger af Forurettede 1's hovedomfang, ekstrakt 8, side 198,
forklarede vidnet, at Forurettede 1's hovedomfang endte med at vokse stabilt.
Vidnet har ikke tænkt over dette sammenlignet med asymmetrien i Forurettede
1's hoved.

Foreholdt sit notat af 30. september 2020, ekstrakt 9, side 142: ”Obj. Bliver ked
af det ved puslebordet. Kan trøstes. God øjenkontakt. Kigger primært til hø.
Vækst: Et lille fald på alle kurver. Dog ikke tabt sig i vægt” forklarede vidnet, at
hun ikke den 30. september konstaterede mærker på Forurettede 2.

Adspurgt på ny af advokat Buch-Jepsen og foreholdt sit notat af 30. septem-ber
2020, ekstrakt 9, side 142: ”Er mindre ked af det” forklarede vidnet, at hun ikke
husker, om Tiltalte 1 den 30. september 2020 fortalte, at Forurettede 2 var
mindre ked af det end tidligere.

De talte ikke decideret om, hvad Tiltalte 1 skulle gøre, hvis det blev for meget.
Men de har nok talt om, at hun kunne gå nogle ture.

Vidnet husker noget om en sms om en rift i munden. Hun husker ikke, hvor-når
hun modtog denne sms.

Foreholdt, at det var den 10. september 2020, forklarede vidnet, at hun talte med
forældrene om riften. Der blev talt om, at tvillingerne godt kunne have revet
hinanden.

Børnene var vist indlagt med RS-virus, da de var forkølede.



/

side 57

Adspurgt på ny af advokat Normann og foreholdt spørgeskemaet ”Gotland” ,
tillægsekstrakt 1, side 12-13, forklarede vidnet, at dette skema er lavet til mænd.
Scoren i dette vægter anderledes, end scoren i skemaet ”Edinburgh” til kvinder
gør."
…

"Vidne 5 forklarede, at hun har været ansat ved Retsmedicinsk Institut siden
2003, og hun blev uddannet retsmediciner i 2012. Siden 2015 har hun været
ansat som overlæge, og siden 2019 som vicestatsobducent. Hun har ansvaret for
at supervisere de erklæringer, som de afgiver. Erklæringerne i denne sag er
udarbejdet af en yngre kollega og en anden overlæge.
…

Vidnet forklarede adspurgt til erklæring af 5. maj 2021 vedrørende Forurettede 2,
ekstrakt 9, side 177 ff, at de havde det materiale til rådighed, som frem-går af
side 178, 5. afsnit.

Når et brud på ribbenene er karakteristisk for klemning, betyder det, at forde-
lingen af bruddene typisk ses i forbindelse med klemning. Det vil sige, at
bruddene svarer til, at man har klemt, mens man holdt barnet med tommel-
fingrene foran på brystkassen og de øvrige fingre på bagsiden. Der er således
flere ribbensbrud bagtil. En sådan klemning kan også efterlade mærker i hu-den,
men vil ikke nødvendigvis.

Bruddet på armen er opstået der, hvor ledkapslen hæfter på knogleenderne. Når
der kommer et træk eller ryk i lemmerne, kan ledkapslen rives af og river
samtidig et stykke af knoglen med. Det er en kendt mekanisme, at der kan op-stå
disse læsioner ved et træk i armen. Det kræver, at man rykker til. Det kan, men
behøver ikke efterlade underhudsblødning.

Skaderne ved lårbenene og underbenene kan opstå ved to kendte mekanismer,
enten en rystebevægelse hvor lemmerne rystes frem og tilbage, og der kommer
bevægelse i knæleddene, eller ved at man har fat i underbenene og ryster. Man
ser skaderne dér, hvor knoglerne slutter, og ledkapslerne hæfter. Bruddet kal-des
”corner lesion” . ”Bucket handle lesion” er samme slags brud, men konsta-teret
ved røntgenundersøgelse fra den modsatte side.

De har på fotos konstateret to parallelt løbende, symmetriske underhudsblød-
ninger, altså to læsioner. Man kan typisk se det ved et greb, men kan ikke u-
delukke, at de er opstået på andre måder. Blødningerne viser, at der er klemt til.

Skaderne på højre hofte, beskrevet side 182, 4. afsnit, skyldes en direkte på-
virkning mod området, enten et fast greb eller slag, men kan også være et fald
med anslag mod en genstand. Hårdhændet håndtering betyder, at barnet er



/

side 58

håndteret på en måde, som gav anledning til skaderne, og som ikke var alders-
svarende håndtering. Skaderne kunne være opstået i forbindelse med en ry-
steskade, hvor lemmerne rammer hinanden.

De læsioner, der er set i ansigtet, må antages at være opstået ved en direkte
påvirkning mod ansigtet, enten slag eller fast greb eller anslag mod en gen-stand.

Forurettede 2's reaktioner med slaphed, side 182, 5. afsnit, kan være udtryk for
smer-ter. Der vil typisk først opstå gråd hos barnet, men hvis smerterne vedvarer,
vil man typisk opleve, at barnet ligger stille for at undgå at blive smertepåvir-ket.
Der vil formentlig ved de påviste skader være smertebetonet mobilitet-
sindskrænkning, men ved ”corner lesion” er leddets funktionelle mobilitet op-
retholdt.

”Battered child syndrome” , side 182 nederst, er udtryk for, at barnet over læn-
gere tid er udsat for flere tilfælde af vold, som er udført på en ensartet måde.

Adspurgt til spørgetema, ekstrakt 9, side 189 ff, forklarede vidnet, at svaret på
førte delspørgsmål til spørgsmål 1, side 190 midt, estimeres ud fra knogle-
nydannelse. Hvis bruddene på børn er helt nye og friske, vil man have vanske-
ligt ved at se dem på røntgen, men efter noget tid vil man kunne se knogleny-
dannelse på røntgen. Det vil typisk være efter 14 dage, muligvis lidt mere eller
lidt mindre. Jo længere tid, der går, desto mere vil selve brudlinjen forsvinde, og
knoglenydannelsen vil blive mere og mere tydelig. Det er vanskeligt at tids-fæste
det helt. Det vil være mellem 14 dage og tre uger, men det er vanskeligt at sætte
et bestemt tidspunkt på, og de tre uger kan også være flydende.

Bruddene i form af ”bucket handle” og ”corner lesion” kunne tidsfæstes ved, at
der var opstået knoglenydannelse ved den anden røntgenundersøgelse og ik-ke
ved den første. Der er derfor tale om en nyere skade end skaden på ribbe-nene,
men det er ikke muligt at tidsfæste det mere bestemt.

Bruddene på højre 4. 6. og 7. ribben, side 190, 3.-nederste afsnit, er tilsvaren-de
tidsfæstet ud fra, hvornår de begyndte at se helingsfænomener, det vil sige ca. 14
dage før undersøgelsen den 19. oktober 2020 – ca. fra den 5. oktober. Det samme
gælder for bruddene konstateret på 8. og 11. ribben, side 190, næstsidste afsnit.
Det er ikke muligt at sige nærmere. De er nyere end skader-ne på benene. Det
brud, der er beskrevet på 5. ribben, er det samme, som er beskrevet i afsnittet
ovenover. De har ikke selv set røntgenmaterialet, men de laver deres vurdering
på baggrund af røntgenlægernes beskrivelser. Hvis et brud ikke var beskrevet ved
undersøgelsen den 7., skyldtes det, at der endnu ikke var påbegyndt opheling den
7. Det er normalt i den alder, at man foreta-ger røntgenundersøgelser i
forbindelse med indlæggelsen og ca. 14 dage deref-ter, da det er et velkendt
fænomen, at man ikke kan se friske brud på den før-ste undersøgelse.



/

side 59

Underhudsblødningerne, side 191, 3. afsnit, kan være op til tre til fire dage
gamle. Når man kan se det på huden, vil helingsfænomenerne være tydeligere.

Tidsfæstningen af hudskaderne til omkring den 2. oktober 2020, side 190, 4.
afsnit, er også omtrentlig.

Adspurgt til spørgetema, ekstrakt 9, side 193-194, forklarede vidnet, at alle de
konstaterede nyere skader nok er påført omkring den 2. oktober 2020. De har
foretaget et skøn over, hvilke læsioner der kan være opstået omkring den 2.
oktober, men de kunne også være opstået den 1. eller 3. oktober.

Anvendelse af betegnelsen ”frisk” i forbindelse med det der ses på røntgen in-
debærer, at man kan se en brudlinje. ”Nyere” indebærer, at man kan se knog-
lenydannelse, og ”ældre” betyder, at man kan se knoglenydannelse og heling.
Når bruddene er ældre, kan man konkludere, at de er mindst 14 dage gamle, men
det er vanskeligt at sige præcist. "Friske" er 5-6-7 dage gamle brud.

Når man taler om underhudsblødninger, bruger man en anden terminologi, hvor
”friske” er få dage – mellem 2 og 5 dage, ”nyere” er op til en uge gamle, og
”ældre” så er ældre end det. Der vil ske en farveforandring, hvor de er røde til at
begynde med og derefter bliver blå, grønlige og gule. Omfanget af ska-den har
ikke betydning for farvetonen, men for farveintensiteten. De vil til at starte med
være røde og blålige, og derefter sker der nedbrydning af blodet, så der begynder
at komme en gullig kant rundt om, og hvor det til sidst går i et med huden.

Ribbensbruddene kan typisk være opstået ved klemning – det vil være karak-
teristisk. Specielt ribbensbruddene på bagsiden. Man kender ikke andre opstå-
elsesmekanismer, end at der trykkes direkte mod dem, navnlig i forhold til det
sted, hvor bruddet et opstået.

Corner læsionen opstår typisk ved rysten frem og tilbage, hvor man holder barnet
og ryster det, eller at man ryster barnets ben, mens det ligger ned. Det kræve
frem og tilbage bevægelser.

De var opmærksomme på, at Forurettede 2 fra fødslen er beskrevet anderledes
end sin søster i forhold til muskelmasse og aktivitet.

Hvis der er tale om kradsemærker, kan det være opstået ved en genstand, der
kradser mod huden, og det kan også være med negle. Det er vanskeligt at sige
mere præcist, hvornår de friske skader er opstået. Det er omkring indlæggel-
sestidspunktet, men det er ikke muligt at sige, om det er lige før eller lige ef-ter.

Brud, der påvistes den 19. oktober 2020, og som er anført til at være næppe



/

side 60

mere end 14 dage gamle, kan godt være opstået den 2., 3. eller 4. oktober. Det er
mest sandsynligt omkring indlæggelsestidspunktet.

Hun skønner ikke, at skaderne på højre hofte og venstre ankel er kausale i for-
hold til knogleskaderne. Hudafskrabningen på ryggen kan måske relateres til
nogle af bruddene på ribbenene.

Anklageren dokumenterede fra ekstrakt 8, personundersøgelse af 6. oktober 2020
side 206, side 209, punkt 1, og sidste afsnit, side 210, fra konklusion, 2 første
linjer, 2., 3., og 5. afsnit, side 211, 1. afsnit, obduktionserklæring af 13. oktober
2020, side 216, bortset fra sidste afsnit, side 217, 5. og 6. afsnit, side 218, 3., 6.
og 7. afsnit,  side 219, 1. og 2. afsnit, side 220, 1. afsnit, side 221 afsnittet
vedrørende indvendig undersøgelse, bortset fra 3 sidste sætninger, si-de 223, 6.
og 8. afsnit., endelig supplerende obduktionserklæring af 21. januar 2021,
konklusion, side 254-255, spørgetema af 28. januar 2021, spørgsmål 3.C og svar
herpå, spørgsmål 5. B. og svar herpå, spørgsmål 7-11 og svarene herpå.

Adspurgt til personundersøgelse af 6. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1,
ekstrakt 8, side 206 ff, forklarede vidnet, at beskrivelsen af skaderne, som blev
konstateret den 6. oktober, side 210, 3.-nederste afsnit, var få dage og op til en
uge gamle. Når der var ribbensbrud, indikerer det, at de er opstået ved klemning
om brystkassen, og hun skønner, at underhudsblødningerne er opstået i samme
forbindelse. Det mest nærliggende vil være, at en voksen per-son har taget rundt
om brystkassen og bugen, men det er vanskeligt at sige, hvilken vej man har
holdt barnet.

Beskrivelsen af skaderne fremgår i øvrigt af obduktionserklæringen.

Adspurgt til obduktionserklæring af 13. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1,
ekstrakt 8, side 215 ff, og supplerende erklæring af 21. januar 2021, ekstrakt 8,
side 252 ff, forklarede vidnet, at de i forbindelse med obduktionen først foretog
en scanning. Den efterfølgende mikroskopiske undersøgelse er foretaget for at
komme nærmere et skøn af alderen af dels bruddene og dels blodansamlingen
under den hårde hjernehinde.

Ordene ”meget vel” og ”karakteristisk for” er begge udtryk for det samme.

Blodudtrædningen i venstre lunges overlap, side 216, 3. afsnit, kan meget vel
være opstået ved, at der ved klemning sker skader, eller at der ved ruskning sker
overrivning af kar ved lungerne.

Forklaringen på, at der er blødninger på Forurettede 1, kan være, at der er tale
om skader foregået over længere tid eller med større kraft.

Tidsfæstningen af ribbensbruddene, side 255 øverst og 216, skal regnes fra



/

side 61

den 7. oktober 2020. Vidnet kan tilføje, at der er blodudtrædning omkring nogle
af ribbensbruddene; på højre side ved 6. og 8. ribben. Det er blodud-trædninger i
eksisterende ribbensbrud, som er med opheling, og der er sands-ynligvis opstået
et nyt brud i et gammelt brud. Det skyldes en fornyet vold-spåvirkning i et
område, hvor der tidligere har været et brud.

Ribbensbruddene, side 255, 2. linie, er opstået ved moderat til svær stump vold.
Et brud af knogler opstår ved en forholdsvis større kraftanvendelse, dvs. ved et
barn af den størrelse ved svær stump vold, mens blødninger i huden kan opstå
ved let til moderat stump vold. Når der er friske brud i gamle brud, vil stedet
være vulnerabelt, og derfor kræver det ikke nødvendigvis lige så stor vold at
fremkalde bruddene. De nye brud kan derfor være opstået ved moderat til svær
stump vold.

Bruddene af lårben og underbensknogler, side 216, 3. afsnit, er opstået på samme
måde som ved Forurettede 2. Adspurgt til spørgetema side 266 forklarede vid-
net, at tidsrummet 10 til 14 dage er udtryk for, at man kunne se dem på rønt-gen,
og derfor er de nogle dage gamle, men der var ikke nogen opheling med
knoglenydannelse, og derfor er de yngre end 14 dage.

Adspurgt til blodansamlingerne i hjernehinden, side 216, 5. afsnit, forklarede
vidnet, at hjernen har en blød spindelvævslignende hinde og en hård hinde, som
er forbundet med små kar. Når hovedet bliver rusket, bliver disse små kar revet
over, og det bløder ud i rummet mellem hjernen og den hårde hjerne-hinde. Det
kan være vanskeligt at sige, hvorfor det er sket hos Forurettede 1 og ik-ke hos
Forurettede 2. Det kan være, at der har været anvendt anden kraft, en anden
hændelsesmekanisme, eller at Forurettede 1 har været mere sårbar end
Forurettede 2.

Adspurgt til spørgetema side 265, spørgsmål 3C, forklarede vidnet, at hun er i
tvivl, om der blev spurgt til den akutte blødning eller den tidligere blødning.
Hvis der opstår en akut blødning, hvor der ikke har været en blødning før, vil der
typisk være en langsommere blødning, som vil udvikle sig, til der ikke er mere
plads. Hvis den stopper, uden at hjernen har taget skade, vil den blive liggende,
indtil den bliver opløst. Hvis der kommer en ny blødning i en tidlige-re blødning,
er der ikke mere plads. Det vil sige, at symptomerne opstår meget hurtigt efter
blødningens opståen. Det vil skabe en akut forværring. Sympto-mernes
indtræden afhænger da af, hvor meget hjernekassen i forvejen er bela-stet.

Beskrivelsen af væskeudtagelsen på side 218, 3. afsnit, fra 5. sidste linje, er tegn
på, at der både har været en nyere og en ældre blødning. Der vil da ikke være
noget sted, hvor væsken kan trænge hen. Ved obduktionen påviste de og-så en
frisk blodansamling sammen med en ældre blodansamling. Fra CT-scanning på
hospitalet er også påvist en frisk blødning i et område, hvor der også var en ældre
blødning. Den friske blødning skønnedes at være akut op-stået, og symptomerne
ville opstå få timer efter skaden og muligvis endnu



/

side 62

hurtigere. Man ved, at hvis der er en ældre blødning i forvejen, behøver trau-met
ikke være så stort, før der opstår en ny blødning. Nogle siger, at det kan opstå
spontant, andre siger at det kræver en lignende påvirkning, men med mindre
kraft. Vidnet kan ikke i dette tilfælde sige noget om sandsynligheden for,
hvordan det er opstået. Men man kan samtidig se på ribbensbruddene, hvor man
kan konstatere friske brud, som kan være opstået i samme tidsrum og på samme
måde som blødningen.

Ved obduktionen så de også forandringer på hjernens overflade, som de først
tolkede som kvæstningsblødninger, jf. side 216, 3.-nederste afsnit. Når hjer-nen
bliver rusket, slår den sig på for- og bagside af hjernekassen. De konstate-rede
imidlertid, at der ikke var tale om kvæstningsblødninger, men at blødnin-gen var
opstået på grund af iltmangel.

Abusive head trauma indebærer blodansamlinger i hjernen og kan indeholde
blodansamlinger i øjnenes nethinde. Der kan også være ribbensbrud.

Om spørgsmål 8 i spørgetemaet, side 267, forklarede vidnet, at den akutte
blødning og muligvis nogle af ribbensbruddene er opstået omkring indlæggel-
sestidspunktet, men de øvrige skader er det vanskeligt at sige, hvornår de er
opstået. Om spørgsmål 9 forklarede vidnet, at når der opstår en ny, akut blød-
ning, vil man se de beskrevne symptomer. Hvis det er en langsomt sivende
blødning, vil det være de symptomer, der står i den første sætning, men ikke
frembulende fontanelle og øget hovedomfang. Det vil sige, at opkastning også
vil være et tegn på, at der er opstået en ny akut blødning.

Skaderne tyder på, at Forurettede 1 har været rusket mindst to gange, men vidnet
kan ikke udelukke, at hun har været rusket flere gange. Det er vanskeligt at si-ge
noget om, hvor længe hun har været rusket, men det kræver, at karrene bri-ster,
og det tager mere end et par sekunder. Det kan både være påvirkningens styrke
og varighed, der medfører skaderne.

Foreholdt fra estrakt 8, side 219, 2. afsnit 4. linje, forklarede vidnet, at
blodansamlingen kan være skrumpet ved, at den tidligere væske kan være hen-
faldet, og ved undersøgelsen konkret også ved, at der er tømt væske ud. Der vil
ved skaden være et tidsrum, hvor blodansamlingen vokser. Fordi der også er
opstået en frisk skade, er det vanskeligt nærmere at fastslå, hvornår den første
skade er opstået.

”Abusive head trauma” er en mere generel term end ”shaken baby syndrome” .

En ny blødning kan opstå spontant uden et fornyet traume.

Hvis barnet har opkast, og man skønner, at det er opstået i forbindelse med, at
trykket på hjernen er øget, er det vanskeligt at tidsfæste, hvis man tager i be-
tragtning, at der allerede har været forøget tryk. Man må antage, at skaden er



/

side 63

sket inden for få timer, før opkastningen begynder.

Her er den første ruskning nok sket omkring den 23. september 2020, men kan
muligvis også være sket tidligere. Man kan godt forestille sig en situation, hvor
der under henfaldsforandringen sker en forsinket opståen af symptomer, men det
vil typisk være inden for få dage.

Forurettede 1 var på hospitalet den 3. oktober. Når bruddene er få dage gamle,
dækker det tidsrummet fra den 3. – 5. oktober. Det er mere sandsynligt, at de er
sket den 3. – 5. oktober end inden da.

Når der har været et opkastningsforløb, må det skønnes, at blødningen er op-stået
i tidsmæssig tilknytning til opkastningen og den senere ukontaktbarhed. Hvis
man lægger til grund, at opkastningen er opstået på grund af øget tryk, må det
antages, at blødningen er opstået inden opkastningen, men det er svært at komme
nærmere, herunder også at sige, om blødningen er opstået trauma-tisk eller
spontant. Blødningen vil være opstået få timer før opkastningen be-gyndte, og
der er ikke tale om dage."
…

"Vidne 6 forklarede, at hun er Tiltalte 1's mor, og hun har et meget nært forhold
til Tiltalte 1. Hun kom i de tiltaltes hjem fra Forurettede 1 og Forurettede 2's fød-
sel. De talte også mindst sammen et par gange om ugen, og de deler stort og
småt. Hun havde også et positivt indtryk af Tiltalte 2, og de havde et fint forhold
til hinanden. Hun bor og boede ved børnenes fødsel på Landsdel.

Tiltalte 1 har lidt af angst tidligere, men der kom ro på i løbet af hendes uddan-
nelse. Under graviditeten talte de også om, at der kom angstsymptomer frem
igen, og hvordan hun kunne håndtere det. Tiltalte 1 var imidlertid glad under sin
graviditet, og hun oplevede ikke Tiltalte 1 som meget angstfuld.

De to første uger af børnenes liv boede hun hos dem for at hjælpe dem i gang.
Hun sov i deres stue og hjalp Tiltalte 1 og Tiltalte 2. Efter to uger, omkring den
15. august 2020, formentlig om fredagen, tog hun hjem igen. Hun ved, at hun
skulle til fødselsdag hos sit andet barn den 15. august.

Hun kom igen den 21. august, hvor hun den 22. august skulle til barnedåb hos et
andet familiemedlem. Det var første gang, pigerne skulle vises frem for hendes
del af familien. Tiltalte 1 og pigerne var sammen med hende til barnedå-ben,
men Tiltalte 2 skulle være hjemme og hvile sig. De tog afsted kl. 10 om
morgenen og var der til kl. 15. Det passede fint med, at børnene skulle spise, og
så skulle de hjem med dem. Da de ankom til stationen, skulle Tiltalte 2 have
hentet dem, men han var der ikke. Da de kom hjem, løb Tiltalte 1 op for at se,
hvad der var sket med Tiltalte 2, for hun var bekymret for ham. Hun kom ned og
sagde, at han var faldet i søvn. Han havde åbenbart lige lagt sig et kvarter før.



/

side 64

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 28, forklarede vidnet, at Tiltalte 2
undskyldte sig med, at han ikke kunne falde i søvn. Årsagen til, at han skulle
blive hjemme, var netop, at han skulle sove. De skulle også have været til et
andet arrangement, men det blev aflyst, for ingen af dem var i stand til det.

Hun var der i forbindelse med en fødselsdag i en halv time den 5. september,
hvor hendes mand så tvillingerne for første gang. Hun var der igen omkring den
17. september.

Hendes samlede indtryk af deres og pigernes trivsel var godt, og hun troede, at
de havde det godt. Hun har bagefter tænkt, at det havde de ikke, men hun så det
ikke. Hun oplevede ikke, at pigerne græd mere, end man gør i den al-der.
Forældrene var trætte, men de håndterede det godt. Hvis hun havde be-mærket
noget, havde hun reageret.

Foreholdt afhøringsrapport af 16. oktober 2020, ekstrakt 10, side 30 nederst,
oplevede hun, at et af børnene var meget ked af det, ud over det sædvanlige. Hun
lå i stuen, og man gik igennem et puslerum ind i soveværelset. Hun våg-nede
normalt, når pigerne græd, og hun kunne til dels høre, hvad der foregik i
soveværelset.

Det var Tiltalte 1, som tog sig af de praktiske gøremål. Det var hende, som
handlede og sørgede for, at tingene fungerede. Når Tiltalte 2 havde tid til at slap-
pe af, prioriterede han det ikke.

Der var en episode, hvor hun stod med Forurettede 2 på armen. Tiltalte 2 kom ud
med Forurettede 1, som græd meget voldsomt, og han lagde hende på
puslebordet. Hun sagde, at han skulle tage hende op, men han sagde, at det var
der ikke grund til, for sådan græd hun altid. Han ville give hende næsedråber, og
hun sagde, at hun ikke skulle have næsedråber, når hun græd sådan. Det var
grænseo-verskridende for hende, og hun begyndte selv at græde. Hun er med på,
at de var unge og uerfarne. Bortset fra denne episode har hun ikke set noget, som
hun ikke brød sig om. Hun syntes, at det var voldsomt, at Tiltalte 2, trods det, at
Forurettede 1 græd, ville give hende saltdråber.

Hun bemærkede, at pigerne havde blå mærker. Det var ofte, fordi hun så bil-leder
af dem, at hun lagde mærke til det. Hun sagde til Tiltalte 1, at de skulle ta-ge
kontakt til lægen. Lægen sagde til dem, at piger i den alder ikke skal have blå
mærker. Hun ved ikke, hvorfor der ikke blev gjort mere ved det. Hun var ikke
klar over hvorfor, og hun tænkte, at det måske kunne skyldes noget med deres
blod. Hun talte flere gange med Tiltalte 1 om det, og Tiltalte 1 var også for-
skrækket over det.

Tiltalte 1 ringede til hende den 17. september. Forevist ekstrakt 4 s. 136, besked
394 og 397, forklarede hun, at Tiltalte 1 forud for denne besked havde ringet til
hende grædende og havde sagt, at Tiltalte 2 lå inde i soveværelset med lyset sluk-



/

side 65

ket og sagde, at han ikke ville være med mere. Pigerne havde grædt hele afte-
nen, og de kunne ikke få dem til at falde til ro. Hun spurgte, om hun skulle ringe
til Tiltalte 2's mor eller far. Det nåede hun imidlertid ikke, før Tiltalte 1 skrev til
hende, at hun ikke skulle gøre mere.

Foreholdt afhøringsrapport side 44, forklarede hun, at Tiltalte 1 ikke kunne hus-
ke, præcis hvad der skete den dag, og hun blev ved med at græde. Tiltalte 1 sag-
de til hende, at børnene græd hele aftenen, og hun har slået sig til tåls med det
svar. Tiltalte 1 kunne ikke huske andet, end at børnene græd hele aftenen.

Hun tog Udeladt over til dem tidligere end planlagt den 18. september, og da hun
ankom til lejligheden, var der er trykket stemning. Tiltalte 2's mor Vidne 7 og
hendes mand Person 10 var på besøg. Hun prøvede at få øjenkontakt med Tiltalte
2, men han ville ikke kigge på hende. Hun fik indtryk af en situation, der ikke
var rar. Der blev dårligt sagt goddag, da hun kom. Hun fik indtryk af, at han var
skamfuld over, hvad Tiltalte 1 havde sagt til hende. Hun var der hele wee-kenden
den 18.-20. september, men så dem herefter ikke mere før deres hospi-
talsindlæggelse. Forurettede 2 ville den weekend ikke rigtig spise, og hun havde
ikke lyst til at holde sit hoved selv. De kunne ikke forstå, hvad det handlede om.

Hun var flere gange bagefter i kontakt med dem, og hun fik at vide, at nu spi-ste
Forurettede 2 bedre. I forhold til den episode, hvor Forurettede 2 ikke spiste,
sagde Tiltalte 1 efterfølgende, at deres læge havde sagt, at børn i perioder kan
holde op med at spise. Det slog hun sig til tåls med.

Hun var efterfølgende tilbage på arbejde på Landsdel og ved ikke andet, end det
hun fik at vide af Tiltalte 1.

Hun syntes, at begge børnene var alderssvarende bevidsthedsmæssigt, og hun fik
dem begge til at smile, da de var 5 uger gamle.

Den 2. oktober, da Tiltalte 1 blev indlagt med Forurettede 2, ringede hun og var
meget bekymret, især for at Tiltalte 2 var alene med Forurettede 1. Hun bad
hende om at rin-ge til Tiltalte 2 for at høre, om alt var ok. Tiltalte 1 forsøgte at få
medindlagt Forurettede 1 og Tiltalte 2. Tiltalte 1 sagde, at hun var bange for, at
Tiltalte 2 faldt i søvn og tabte hende. Tiltalte 1 syntes ikke, at hun selv kunne
blive ved med at ringe til Tiltalte 2, og hun bad hende derfor om at gøre det. Det
var svært for Tiltalte 1 at forstå, at Tiltalte 2 ikke sov. Tiltalte 1 beskyttede ham
også lidt og var lidt bange for at fortælle det hele, men hun fik spurgt ind til det.

Hun talte med Tiltalte 2 lørdag den 3. oktober, og han fortalte hende, at han var
på vej til Hvidovre hospital med Forurettede 1, fordi hun lige havde kastet op.
Det var ikke gylp, men opkast. Hun blev selv meget bekymret for begge pigernes
velfærd, og hun tog Udeladt hen til dem den 4. oktober. Hun måtte ikke være
indlagt på hospitalet med dem, men så dem i en time den 4. oktober. Da havde
Forurettede 1 det ikke godt. Hun kunne ikke få øjenkontakt med hende.



/

side 66

Adspurgt om besked nr. 619, 622, 625, 626 og 628, ekstrakt 4, side 185, for-
klarede hun, at hun kun husker deres kommunikation som beskeder, og at de ikke
talte i telefon også. Hun havde da om formiddagen den 3. ringet til Tiltalte 2 og
tjekket ham. Hun kan huske, at Tiltalte 2 sagde til hende om Forurettede 1: ”Det
er så underligt med Forurettede 1, hun har lige kastet op ud over det hele. Det er
ikke gylp, hun kaster bare op.” Han sagde, at hans mor var på vej, og at de ville
tage ind på hospitalet. Det havde han besluttet sig for på det tidspunkt. Hun kan
ikke huske, om hun talte med Tiltalte 1 om den samtale med Tiltalte 2, men hun
mener, at han nævnte, at han havde talt med Tiltalte 1 om det.

Hun har efterfølgende undret sig over, at Tiltalte 2 ikke reagerede mere for-
skrækket over, at Forurettede 1 kastede op, men de talte ikke om, hvad der var
år-sagen til opkastningen.

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 23, forklarede hun, at hun ikke
oplevede på hans tonefald, at han var bekymret. Hun havde fornemmelse af, at
Tiltalte 1 havde talt med ham på det tidspunkt.

Foreholdt afhøringsrapport side 33, 2. afsnit, forklarede hun, hun først bagef-ter
tænkte over, om det kunne være en hjernerystelse.

Da hun kom til hospitalet, sad Tiltalte 2 udenfor og røg. Hun fik fat i Tiltalte 1 på
værelset, som sagde, at de lige skulle vente på Tiltalte 2. Hun kom så ud til dem.
Tiltalte 2 holdt så en pause, hvor hun fik Forurettede 1. De virkede kede af det og
me-get slidte begge to, som om de ikke havde sovet meget.

Tirsdag morgen blev hun ringet op af Tiltalte 1's veninde, som sagde, at hun var
nødt til at tage til Rigshospitalet, for der var sket noget alvorligt med Forurettede
1. Da hun kom til Rigshospitalet, fik de ikke lov til at komme op. De var rigtig
mange, der ventede derude, også Vidne 7. Tiltalte 1 var da oppe på stuen. Tiltalte
2 kom på et tidspunkt ned og gik udenfor sammen med sin mor. Hun drøftede
ikke med nogen, om pigerne var blevet udsat for vold. Tiltalte 1 fortalte hende
efter løsladelsen, at de ikke havde noget på dem. Tiltalte 1 sagde, at hun ikke
kunne forstå, hvad der foregik, og at en læge om natten havde sagt til dem, at han
mistænkte dem for at have øvet vold på pigerne. Tiltalte 1 sagde, at hun ikke
kunne forstå det, og at det kunne de aldrig drømme om. Tiltalte 1 var rystet og
chokeret, og hun kunne slet ikke forestille sig, at der var udøvet vold mod pi-
gerne. Hun kunne slet ikke få øje på det.

Mens Tiltalte 1 var varetægtsfængslet, talte de ikke sammen. Først den 25. no-
vember talte hun med Tiltalte 1 igen. Tiltalte 1 kunne stadig ikke få øje på,
hvordan det var sket. Det er hendes indtryk, at Tiltalte 1 var i chok, og hun var
helt sikker på, at det var en sygdom, som pigerne havde. Hun havde imidlertid
haft tid til at tænke over det, og efter hendes løsladelse talte de løbende om det.
Politiet havde imidlertid fortalt hende, at enten Tiltalte 1 eller Tiltalte 2 måtte
have påført



/

side 67

skaderne på pigerne. Tiltalte 1 havde også haft tid til at tænke over det, og hun
sagde også, at det måtte være Tiltalte 2, der havde gjort det.

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 42, 5. afsnit, forklarede hun, at det
forholdt sig sådan. Tiltalte 1 kunne ikke fortælle, hvordan det var sket, og hun
oplevede Tiltalte 1 være usikker på det. Hun havde den oplevelse, at Tiltalte 1
syntes, at det var synd for Tiltalte 2, og at hun ikke kunne forestille sig, hvordan
det var sket; at det måtte være sket i afmagt. Hun mener, at det blev mere og
mere tydeligt, at Tiltalte 1 selv kom ud af sin boble. Tiltalte 1 har nok følt sig
ma-nipuleret uden at være klar over det. Det gik først bagefter op for Tiltalte 1,
hvad der var sket. Da Tiltalte 1 kom ud af fængslet, havde hun stadig ondt af
Tiltalte 2 og kunne slet ikke forestille sig, hvordan det var sket. Hun benægtede
ikke, at det kunne være Tiltalte 2, men hun kunne ikke forstå det, for hun havde
ikke set ham gøre det. Hun tænkte, at Tiltalte 2 havde brug for psykologhjælp.

Tiltalte 1 er noget af det mildeste, og hun har aldrig oplevet hende være aggres-
siv. Hun har oplevet Tiltalte 1, når hun har fået angstanfald, hvor Tiltalte 1 bliver
meget ked af det og meget stille. Tiltalte 1 er i den situation stadig fattet, og
Tiltalte 1 er helt klar over, hvad der sker i situationen, og at anfaldet går over lige
om lidt. Hun har ikke oplevet Tiltalte 1 være i afmagt i nogen situationer. Hun
mener, at Tiltalte 1 har været almindeligt bekymret, ligesom hun selv var, da hun
var gravid.

Hun oplevede, at Tiltalte 1 kunne være bekymret for pigernes trivsel, når der var
grund til det, men hun var også glad, når det gik godt. Fx i forbindelse med, at
Forurettede 2's hoved var skævt, var Tiltalte 1 bekymret, og det var Tiltalte 1
som tog hende til kiropraktor. Hun oplevede ikke Tiltalte 1 som overbekymret.
Det var Tiltalte 1, som tog sig af det praktiske, fx tøjvask. Det foregik på den
anden side af går-den, og hun havde ikke indtryk af, at Tiltalte 1 havde børnene
med.

Hun har ikke på noget tidspunkt været bekymret for, om det var Tiltalte 1, som
påførte skaderne på pigerne.

Hun kan huske, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 havde fordelt det sådan, at han mest
havde Forurettede 1. Tiltalte 2 sagde noget om, at han bedre kunne takle
Forurettede 1's gråd, men ellers ved hun ikke, hvorfor de fordelte det sådan. Det
var også Tiltalte 2, der skulle finde navnet til Forurettede 1, da Tiltalte 1 havde
fundet navnet til Forurettede 2, og han kaldte Forurettede 1 for ”Kaldenavn” på
et tidspunkt. Det betød, at hun selv sad mest med Forurettede 2, som Tiltalte 1
mest havde. Hun har dog også set Tiltalte 1 være sammen med Forurettede 1.
Hun mener, at deres opdeling af børnene skete helt fra starten. Hun så imidlertid
ikke alt, men hun tænkte, at de begge fordelte opga-verne, og at Tiltalte 2 også
deltog i forhold til Forurettede 2. De hjalp begge to med beg-ge børnene.

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 31, 3. linje forklarede hun, at hun
sagde, at Forurettede 1 var mest Tiltalte 2's pige. Hun ved ikke, hvad hun mente



/

side 68

med, ”den der gik mellem forældrene” .

Hun mener, at hun var hos dem, så meget hun overhovedet kunne. Foreholdt
afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 32 nederst, forklarede hun, at hun reagere-de
over for Tiltalte 1 ved at sige, at hun da ikke skulle betale for Udeladt, for det var
dyrt. Men der var udsolgt, så hun kunne ikke komme. På det tidspunkt havde hun
også været der rigtig mange gange, men der var intet, hun hellere ville, end at
rejse derover.

Tiltalte 1 har ikke på noget tidspunkt over for hende givet udtryk for, at hun ikke
kunne klare mere. Hun tror, at Tiltalte 2 i højere grad end Tiltalte 1 tog pauser, og
at pauserne nogle gange blev lange. Hun så, at han sad vågen om natten uden at
lægge sig til at sove.

Hun har på et tidspunkt haft pigerne alene en morgen i 1½ time, hvor Tiltalte 2
og Tiltalte 1 gik en tur. Da sov pigerne. Hun ved også, at Vidne 7 har haft
pigerne en gang, hvor Tiltalte 2 og Tiltalte 1 gik ud og spiste, og en gang, hvor
de gik en tur. Hun mener ikke, at andre mennesker har været alene med pigerne.
Hun tror også, at Vidne 7 var der meget, men hun ved ikke, om hun som regel
var der, når Tiltalte 2 var alene med pigerne.

Hun kan huske, at Tiltalte 1 på et tidspunkt kom retur efter at have gået tur med
pigerne sammen med sin bonussøster, hvor Tiltalte 2 bagefter havde båret piger-
ne op. Da Tiltalte 1 selv kom op, så hun, at Forurettede 1 havde en ridse på
kinden. Hun blev helt nedslået, og hun overvejede, om det kunne skyldes en
lynlås.

Hun kan også huske, at der var en episode, hvor Forurettede 1 havde blod i
munden, hvor Tiltalte 2 havde opdaget det, og at de havde fået at vide, at det
kunne skyldes en virus.

Hun ved, at Tiltalte 2 var stolt og glædede sig til at blive far.

Vidnets søster hedder Vidne 8. Hun mener, at Tiltalte 1 og Vidne 8 har haft et
godt forhold til hinanden, men ikke en tæt relation.

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 23 øverst forklarede vidnet, at
Tiltalte 1 på et tidspunkt i 2017 boede i By 2, hvor hun fik det skidt, og hvor
Vidne 8 tog sig af hende, men derudover har der ikke været den tætte kon-takt.
Hun tror, at Tiltalte 1 en enkelt gang under graviditeten har ringet til Vidne 8.

Adspurgt om telefonsamtale af 28. november 2020, tillægsekstrakten, side 18,
forklarede vidnet, at hun godt husker den samtale, og hun er ikke i tvivl om, at
Tiltalte 1 har sagt det på den måde. Hun har efterfølgende mange gange talt med
Vidne 8 om det. Vidne 8 har fortalt vidnet, at sådan har hun aldrig sagt.



/

side 69

Hun husker ikke, om hun har talt med nogen, der hed Person 11 fra Kriminalfor-
sorgen, om hvad man skulle eller ikke skulle sige til politiet.

Foreholdt afhøringsrapport, ekstrakt 10, side 42, forklarede vidnet, at hun ik-ke
har skjult noget over for politiet. Hun kan godt huske, at Person 11 var en æld-re
bekendt af hendes forældre, som sagde noget om, at politiet anvendte alt, hvad
man sagde. Hun var rystet og sagde, at hun fortalte til politiet, hvad der var sket.
Hun tror, at hun bare talte med Tiltalte 1 om det, fordi det var sket, og hun har
altså valgt at være helt åben om, hvad hun ved.

Adspurgt om besked 622, ekstrakt 4, side 622, forklarede vidnet, at hendes
oplevelse var, at det var hårdt for dem begge. Det var Tiltalte 1's far, som svigte-
de, og ikke Tiltalte 2.

Forurettede 2 var til lægen sidste torsdag. Hun er velfungerende, der er intet at
komme efter, og hun har det rigtig godt. Hun er sprogmæssigt mere end
alderssvaren-de, og der er ingen udfordringer. Tiltalte 1 ser hende hver torsdag,
og Tiltalte 2 ser hende hver 14 dag. Der er rigtig god kontakt til begge forældre,
og hun er glad for begge forældre. Hun er meget bevidst om, hvem der er hvem.
Forurettede 2 magter ikke mere kontakt, og navnlig Vidne 7 ville gerne have
mere kontakt."
…

"Vidne 7 … forklarede, at hun er Tiltalte 2's mor. Hendes og Tiltalte 2's forhold
er tæt. Det har det altid været, og det var meget tæt i 2020, da Tiltalte 1 var
gravid, og da Tiltalte 1 og Tiltalte 2 blev forældre. Vidnet og Tiltalte 2 er næsten
i daglig kontakt, hvor de deler deres oplevelser. Det virkede til, at Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 havde det godt sammen. Vidnet boede i 2020 i By 3. Vidnet har haft et
godt forhold til Tiltalte 1. De har også været tætte, dog ikke så tætte, som vidnet
er med Tiltalte 2. Vidnet var mere eller mindre hver dag i Tiltalte 1 og Tiltalte 2's
hjem i de første 14 dage, efter at de var kommet hjem efter fødslen. Det var hårdt
for Tiltalte 1 og Tiltalte 2 at få to børn på én gang. Børnene skulle have mad på
skift, og de sov på skift. Begge forældre var trætte. De var dog begge meget
opmærksomme på børnene, og begge forældre var glade. Vidnet kom – efter de
første 14 dage - mere i Tiltalte 1's og Tiltalte 2's hjem, end Tiltalte 1's mor
gjorde. Vidnet var der hver eller hver anden dag i august og september 2020. Når
hun havde fri, kørte hun forbi. Hun købte blandt andet ind til familien, og hun
lavede mad til dem. Vidnet synes ikke, at der var noget, der ændrede sig i
forældrenes forhold til børnene i løbet af august og september. Vidnet
overnattede aldrig hos familien. Hun kørte hjem om aftenen. Vidnet har på
tidspunkter været alene med børnene. Hun husker blandt andet, at hun og hendes
kæreste, Person 10, har gået tur med børnene, uden at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var
med. Hun har også været alene med børnene, mens Tiltalte 1 og Tiltalte 2 engang
var ude at spise. Hun har endvidere passet børnene i hjemmet, mens Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 har taget en lur. Vidnet deltog i bleskift.

Børnene havde sygdomsperioder. Forurettede 1 havde RS-virus, og hun havde
det



/

side 70

skidt i flere dage, hvor hun hostede og snottede. Sundhedsplejersken var på et
tidspunkt opmærksom på Forurettede 1's hovedomfang. Det viste sig dog ikke at
være noget. Vidnet synes ikke, at børnene begyndte at græde mere og mere i
løbet af august og september. I dagtimerne, hvor vidnet var der, sov børnene på
skift. Hun ringede dagligt for at høre, hvordan natten havde været. Hun fik at
vide, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 ikke fik meget søvn om natten, hvor børnene også
sov på skift og skulle have mad på skift. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var mærkede på
søvnen. Vidnet har aldrig oplevet, at børnene er blevet håndteret hårdhændet.

Foreholdt, at det i sagen har været fremme, at Tiltalte 2 håndterede børnene kej-
tet eller med mekaniske bevægelser, forklarede vidnet, at det synes hun ikke.
Man håndterer vel altid børn lidt kejtet i starten, når man aldrig har haft børn før.

Man kunne godt mærke, at Tiltalte 2 og Tiltalte 1 var trætte. De fortalte, at de
ikke fik meget søvn om natten. De så også trætte ud. Tiltalte 2 fik noget
betændelses-agtigt ved øjet, som var lang tid om at gå i orden. Han fik nogle
øjendråber til det.

Vidnet har aldrig set blå mærker nogen steder på børnene. Vidnet har ofte skiftet
børnene. Vidnet har hørt om et blåt mærke og om en rift – en rift, som de ville
tale med sundhedsplejersken om. Hun har ikke hørt om andre blå mærker. Hun
har heller ikke hørt om teorierne bag det blå mærke eller riften. Vidnet
bemærkede ikke noget vedrørende Forurettede 1's hovedomfang. Vidnet syn-tes
ikke, at det var noget, man kunne se. Vidnet kunne godt få øjenkontakt til
børnene. Forurettede 2 var noget slap på et tidspunkt. Det var forældrene til
lægen med, og de talte med sundhedsplejersken om det. Vidnet har aldrig set
nogen begå vold mod pigerne, og hun har overhovedet ingen mistanke haft om
dette. Vidnet observerede ikke, at pigerne udviste tegn på smerte, når man tog fat
i dem. Der var noget med Forurettede 1's mave, som generede Forurettede 1.
Børnene kunne bevæge både arme og ben helt normalt. Forurettede 1 var
stærkere end Forurettede 2 – og bedre motorisk. Det har været op til nogle timer
ad gangen, når vidnet har været alene med børnene. Vidnet var alene med
børnene den 28. septem-ber i 2-3 timer, hvor Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var ude og
spise. Vidnet og hendes kæ-reste har ved en anden lejlighed været lige så længe
sammen med børnene, hvor Tiltalte 2 og Tiltalte 1 ikke har været til stede.

Vidnet observerede heller ikke i dagene op til den 2. oktober, at børnene var
smertepåvirkede. Vidnet skiftede børnene den 28. september. Vidnet bemær-kede
ikke nogen blødninger på nogen af børnenes baglår ved denne lejlighed -heller
ikke underhudsblødninger på Forurettede 1's mave. Vidnet tror, at hun også har
skiftet børnene senere end den 28. september, men hun er ikke sikker.

Vidnet hørte, at Forurettede 2 havde det dårligt og ikke ville spise. Hun havde
ikke villet spise i et par dage op til den 2. oktober. Vidnet tog med Tiltalte 1 og
Forurettede 2 på Hvidovre Hospital den 2. oktober. De tog af sted om
eftermiddagen, og



/

side 71

hun forlod Tiltalte 1 og Forurettede 2 på hospitalet nok ved 21.00-22.00-tiden.
Vidnet fik efter at have været på hospitalet noget tid lov til at komme ind på
stuen hos Tiltalte 1 og Forurettede 2, selvom der var corona. Vidnet havde
kontakt med Tiltalte 2 et par gange om formiddagen den 3. oktober. Tiltalte 2
sagde, at Forurettede 1 havde haft en opkastning. Vidnet kørte hjem til Tiltalte 2.
Vidnet gav Forurettede 1 mad. Denne mad blev også gylpet op. Børnene havde
gylpet før, men der blev gyl-pet mere op ved denne lejlighed – mere end blot lidt
smågylp.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 55: ”Det var ikke
normalt, at Forurettede 1 kastede op på den måde. Afhørte synes også det var lidt
underligt, at hun kastede næsten alt den mad op, som hun lige havde givet hende.
Forurettede 1 virkede dog ikke utilpas – hun kom i autostolen og faldt i søvn”
forklarede vidnet, at dette var, hvad hun oplevede.

Vidnet tog den 3. oktober med Tiltalte 2 og Forurettede 1 til Hvidovre Hospital.
Forurettede 1 kastede ikke op på vej til hospitalet. Vidnet har ikke oplevet
Forurettede 1 kaste eksplosionsagtigt op. Vidnet var den 3. oktober på hospitalet
et par ti-mer. Hun havde fra 3. oktober kontakt til Tiltalte 2 hver dag frem til 6.
oktober. De talte sammen om, hvordan det gik. Vidnet var på besøg på hospitalet
om mandagen den 5. oktober, hvor der blev talt om de undersøgelser, som
pigerne skulle igennem. Pigerne sov stille og fredeligt den 5. oktober. Den 6.
oktober om morgenen blev der ringet til vidnets kæreste, Person 10's, telefon om,
at familien blev overført til Rigshospitalet, fordi der var noget galt med
Forurettede 1.

Vidnet talte med Tiltalte 2 og Tiltalte 1, da Forurettede 1 var kommet på
Rigshospitalet. Tiltalte 2 og Tiltalte 1 var i chok. Man vidste ikke, hvad der var
galt. Tiltalte 2 sagde, at de var blevet spurgt om, hvorvidt de havde tabt
Forurettede 1 på gulvet. De var også blevet spurgt, om de havde begået vold mod
pigerne.

Vidnet har både mødt Tiltalte 1 og talt i telefon med Tiltalte 1, efter at Tiltalte 1
blev løsladt efter varetægtsfængsling. De har her ikke talt om, hvad der var sket
med børnene. Tiltalte 1 var ked af det, og de talte mere om praktiske ting. Da
Tiltalte 2 blev løsladt, talte vidnet med Tiltalte 2 om, hvad der kunne være sket
med børnene. Tiltalte 2 sagde, at det ikke var ham. Han havde dog også svært
ved at se, at Tiltalte 1 skulle have gjort børnene noget. Vidnet oplevede dog, at
Tiltalte 2 mere og mere gik over til at mene, at det var Tiltalte 1, der havde gjort
børnene fortræd.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at hun ikke på noget tids-punkt
oplevede noget omkring børnene, hvor der kunne være sket noget, der ikke burde
være sket. Der var hos forældrene en naturlig bekymring omkring pigerne. Der
blev taget kontakt til sundhedspersoner, når det var relevant.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 52: ”Afhørte synes
primært det var Tiltalte 1, der havde de bekymringer. Tiltalte 2 var nok også be-
kymret, men han viste det ikke helt så meget, han havde sin måde. Afhørte til-



/

side 72

føjede, at Tiltalte 1 var meget bekymret som mor, hun kunne ringe over de mind-
ste ting” forklarede vidnet, at Tiltalte 2 og Tiltalte 1 talte om de ting, der var med
pigerne, og så var det Tiltalte 1, der tog kontakt til læge og andre sundhedsper-
soner.

Tiltalte 1 sendte sms’er og Messenger-beskeder til vidnet omkring børnene. Vid-
net har kun et barn, Tiltalte 2. Vidnet blev nok spurgt ind til ting af Tiltalte 1,
fordi vidnet og Tiltalte 1 havde et godt forhold. De skrev også frem og tilbage
vedrø-rende riften. Der var ingen alarmklokker, der ringede vedrørende børnene
hos de forskellige sundhedsfolk.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 52: ”Afhørte vidste, at
sundhedsplejersken på et tidspunkt var bekymret for Forurettede 1's hovedom-
fang, hun syntes hovedet voksede lige hurtigt nok. Afhørte synes ikke hun kunne
se det, men sundhedsplejersken havde målt det. Afhørte tilføjede, at der gik lang
tid imellem besøgene fra sundhedsplejersken, og der havde de selv været obs og
bl.a. været hos lægen, som synes sundhedsplejersken skulle mere på” forklarede
vidnet, at dette er korrekt. Hun husker ikke, hvorfra hun vidste, at lægen mente,
at der skulle mere sundhedsplejerske på.

Vidnet husker, at det var sundhedsplejersken, der syntes, at Tiltalte 2 skulle gøre
noget ved sit øje. Det kunne have med træthed at gøre, at der var noget galt med
Tiltalte 2's øje.

Vidnet talte med Tiltalte 2 og Tiltalte 1 om pauser – om at disse skulle udnyttes
til søvn og praktiske ting. Tiltalte 2 var nok ikke helt god til at tage sine lure. Han
slappede af på andre måder. Dette har de talt om. Vidnet har hørt om en epi-sode,
hvor Tiltalte 2 sagde, at han var nødt til at gå for at få noget luft. Dette har hun
fået fortalt af både Tiltalte 2 og Tiltalte 1. Hun husker ikke hvornår og hvor-dan.
Vidnet tolkede dette som et tegn på søvnmangel. Vidnet har ikke oplevet Tiltalte
1 gøre noget lignende. Vidnet har heller ikke oplevet Tiltalte 1 sur og vred –
måske mere indelukket.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 53: ”Afhørte havde
ikke oplevet, at Tiltalte 2's lunte var blevet kortere. Det var heller ikke tilfældet
med Tiltalte 1 – afhørte havde aldrig set Tiltalte 1 sur eller noget. Hun havde
heller ikke givet udtryk for, at hun ikke kunne mere – hun var meget neutral og
holdt på sig selv” forklarede vidnet, at hun godt kan have forklaret således.
Tiltalte 1 var lidt stille.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 54: ”Afhørte tilføje-de,
at ingen af dem havde tendens til temperament. Afhørte skønnede dog, at Tiltalte
2 nok havde mere temperament end Tiltalte 1, men han havde aldrig været
voldsom eller i slagsmål. Afhørte havde aldrig set det” forklarede vidnet, at dette
er korrekt. Tiltalte 2 siger tingene, som de er, hvor Tiltalte 1 er mere lukket.



/

side 73

Foreholdt udtrækning nr. 553 (chatbesked): ”Kører ud på Hvidovre med Vidne 7
nu” , ekstrakt 4, side 174, forklarede vidnet, at hun ikke husker, hvor hun og
Tiltalte 1 var den 2. oktober kl. 16.34, hvor Tiltalte 1 sendte beskeden. De var
nok i bilen på vej til hospitalet.

Tiltalte 2 og Forurettede 1 blev alene hjemme, efter vidnet kørte med Forurettede
2 og Tiltalte 1. De regnede med, at Forurettede 2 bare skulle til tjek den 2.
oktober og så hjem igen samme dag.

Foreholdt udtrækning nr. 555 (chatbesked): ”Venter på at blive tilset af en
børnelæge. Sygeplejersken har målt blodtryk osv. Det ser fint ud. Der skulle ikke
gå så lang tid, før lægen kommer” , ekstrakt 4, side 174, forklarede vid-net, at
hun stadig på dette tidspunkt, da beskeden blev afsendt af Tiltalte 1 kl. 18.00, var
på hospitalet. Hun var nok i forhallen på grund af corona.

Foreholdt udtrækning nr. 563 (chatbesked): ”Nu har hun fået 70ml mælk. Vi
venter stadig på at blive anvist til en stue” , ekstrakt 4, side 175, forklarede
vidnet, at hun nok stadig var på hospitalet på dette tidspunkt, kl. 21.31. Hun var
nok løbende i telefonisk kontakt med Tiltalte 2, mens hun sad i forhallen på
hospitalet.

Måske tog vidnet, Tiltalte 1 og Forurettede 2 bussen til hospitalet den 2. oktober,
mens vidnets bil blev holdende i By 1. Vidnet husker det ikke helt. Den 2.
oktober aftalte vidnet og Tiltalte 2, at vidnet skulle hente Forurettede 1 og
Tiltalte 2 i By 1 da-gen efter for at køre dem til Hvidovre Hospital.

Foreholdt udtrækning nr. 583 (chatbesked): ”Godmorgen :). Forurettede 2 har
spist af flaske kl. 01.04 og 07, så jeg håber på at vi kan blive udskrevet når
børnelæ-gen har været her med resultaterne kl. 10ish” , ekstrakt 4, side 178,
forklarede vidnet, at hun var i kontakt med Tiltalte 2 om morgenen. De ankom til
hospitalet over middag den 3. oktober.

Foreholdt udtrækning nr. 589 (chatbesked): ”Forurettede 2 er så småt ved at blive
frisk igen” og nr. 595 (chatbesked): ”Ja, alt er umiddelbart fint. Hun skal lige
have nogle flere tests (urinvejstest) nu + blodprøve for levertal på mandag. Også
skal vi til ergoterapeut og Fys mandag. Tager hjem ved en 17tiden og er i
princippet stadig indlagt til mandag, hvor de vil se på hende igen og udskrive
hende” forklarede vidnet, at hun ikke husker, om hun og Tiltalte 2 kl. 13.54 den
3. oktober, da Tiltalte 1 sendte beskeden i udtrækning nr. 595, var ved at tage på
hospitalet. Vidnet var et stykke tid hjemme hos Tiltalte 2 den 3. oktober – nok 1-
1½ times tid – inden de tog til hospitalet.

Foreholdt udtrækning nr. 598 (chatbesked kl. 16.06): ”Hej Tiltalte 1. Sidder ude i
forhallen. Ved du hvordan situationen er nu? Tror ikke jeg kan komme ind, så
venter her” forklarede vidnet, at hun nok her er ankommet og har afleveret
Tiltalte 2 og Forurettede 1. Hun har nok ikke fået lov at komme ind på stuen på
grund



/

side 74

af corona.

Foreholdt udtrækning nr. 599 (chatbesked): ”Du må godt komme ind. Jeg er på
stue 77. Henter dig lige” forklarede vidnet, at hun ikke husker denne be-sked.
Egentlig troede hun, at det var den 2. oktober, at hun ventede i forhallen på grund
af corona.

Vidnet tror ikke, at hun har skrevet med Tiltalte 1 om, at Tiltalte 2 sov med
børnene på brystet, men vidnet vidste godt, at han gjorde dette. Det har hun også
fået billeder af. Tiltalte 1 har nævnt noget om Tiltalte 2 og ludomani, men det var
vist, forinden de fik børn. Vidnet opfattede det ikke som om, at Tiltalte 2
prioriterede spil over alt andet. Tiltalte 1 syntes, at hans spil var for meget.
Vidnet rådede nok Tiltalte 1 til, at hun og Tiltalte 2 måtte tale om det. Vidnet
ville også gerne tale med Tiltalte 2 om at skrue ned for spilleriet. Tiltalte 2 brugte
sin telefon på altanen, når han havde pauser.

Natten til den 3. oktober havde været forholdsvis fredelig for Tiltalte 2 og
Forurettede 1, fortalte Tiltalte 2. Den 3. oktober talte de sammen om, hvorfor
Forurettede 1 hav-de kastet op. Tiltalte 2 var bekymret over dette.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 63: ”Vidnet fore-spurgt
om Tiltalte 2 virkede meget forskrækket eller bekymret over det. Vidnet
forklarede, at han ikke virkede meget bekymret, men var bekymret over, hvor-for
hun kastede maden op. Forespurgt om Tiltalte 2 virkede som om, at han skul-le
have gjort noget, som han ikke skulle have gjort, rusket hende. Vidnet ud-talte
nej det virkede han ikke til” forklarede vidnet, at hun nok har forklaret således.
Vidnet selv var heller ikke voldsomt bekymret over, at Forurettede 1 kaste-de op.
Hun tænkte bare: ”Hvad er nu det?” . De kørte ikke til hospitalet, fordi
Forurettede 1 kastede op – det var for at besøge Forurettede 2 og Tiltalte 1. Det
var ikke pla-nen, at der skulle tales med nogen på hospitalet om opkastningerne.
Vidnet regnede med, at de skulle hjem samme dag.

Det var ikke den 3. oktober, at Forurettede 1 havde hård mave, og hvor hun
presse-de. Det var noget tidligere. Der var blevet købt noget til Forurettede 1's
mave.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 64: ”Foreholdt af-
lytning 23, side 10. Tiltalte 1 taler med sin mor Vidne 6 om, at det jo også er
skammeligt for Tiltalte 2 at indrømme, at man er skyld i sin datters død. Vidnet
forklarede, at det kunne hun godt forstå, at Tiltalte 1 kunne syntes” forklarede
vidnet, at hun ikke kan genkende, at hun skulle have sagt således. Vidnet og
Tiltalte 2 har talt meget sammen om Tiltalte 1's skyld i denne sag.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 64: ”Vidnet fore-spurgt
om Tiltalte 2 har talt med hende om, hvordan skaderne kunne være opstå-et.
Vidnet forklarede, at det havde han ikke, nogen gange når de talte om det blev
det for meget for ham, og så lukkede han af” forklarede vidnet, at dette er



/

side 75

rigtigt. Det blev for meget for Tiltalte 2, og så sagde han, at det kunne han ikke
tale om.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun er bekendt med, at
Tiltalte 2 tidligere har haft psykologsamtaler. Han var præget af situationen på
sin arbejdsplads. Tiltalte 2 og Tiltalte 1 fungerede fint sammen. De var glade for
hi-nanden. De var vist meget lige om de huslige opgaver.

Efter tvillingerne blev født, tog Tiltalte 2 sig meget af at bære børn og barnevogn
m.m. op og ned. Både Tiltalte 2 og Tiltalte 1 købte ind. De huslige opgaver var
nok delt 50/50 mellem Tiltalte 2 og Tiltalte 1.

Tiltalte 1 gik som regel om eftermiddagen tur med børnene, efter at Tiltalte 2
havde båret dem ned. Tiltalte 1 har også været alene med børnene i lejligheden.
Vidnet tror, at Tiltalte 2 selv nævnte for vidnet, at han ved en lejlighed kortvarigt
havde forladt Tiltalte 1 og børnene. Han havde det dårligt med det, og han
fortrød det. Han havde også sagt undskyld til Tiltalte 1 med det samme, da han
var kommet hjem. Tiltalte 2 var god til at give Tiltalte 1 sovepauser. Tiltalte 1
gav lov til, at Tiltalte 2 kunne gå ud på altanen og holde pauser.

Vidnet husker ikke at have badet pigerne.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 51: ”Afhørte havde
også været med til at bade dem, skifte ble, taget tøjet af dem og fået dem i
nattøjet, men hun havde på intet tidspunkt bemærket noget – heller ingen blå
mærker” forklarede vidnet, at det så nok er rigtigt, at hun har været med til at
bade pigerne.

Ret hurtigt var de klar over, at Forurettede 2 var mere slap i det end Forurettede
1. Det var ikke noget, man skulle bekymre sig om, havde lægen sagt. Forurettede
1 fik RS-vi-rus i september, hvor hele familien var indlagt. Forurettede 1 hostede
og var meget forkølet, da hun var ramt af RS-virus. Forurettede 1 fik saltvand til
behandling af dette. Vidnet husker ikke noget om, at pigerne skulle have haft
noget rødt ved øjnene. Vidnet husker, at Forurettede 1 havde et jordbærmærke på
hånden og vist-nok også på øret eller kinden.

Forespurgt, om Forurettede 1 havde et jordbærmærke ved øjet, forklarede vidnet,
at det er rigtigt, at der også var et jordbærmærke ved øjet - det lignede i hvert
fald et jordbærmærke.

Tiltalte 2 sad aldrig med computeren eller med telefonen, når han håndterede
børnene. Tiltalte 1 havde altid telefonen indenfor rækkevidde, når hun sad med
børnene. Hun kunne godt finde på at tage telefonen, når hun sad med børnene.
Det var i samråd med Tiltalte 2, når Tiltalte 1 foretog søgninger på nettet
angående pigerne.



/

side 76

Tiltalte 2 havde sin måde at gøre tingene på. Når han var bekymret, så viste han
det ikke så meget. Vidnet synes, at Tiltalte 2 tog en stor tørn med børnene i for-
hold til Tiltalte 1 – med maden og med at få børnene skiftet.

Vidnet så det ikke som et tegn på ligegyldighed, når Tiltalte 2 satte sig ud på al-
tanen for at holde pauser. Tiltalte 2 slappede af på altanen.

Vidnet har aldrig oplevet Tiltalte 2 var ophidset, frustreret eller voldsom i sin
håndtering af pigerne.

Forurettede 1 faldt til ro og virkede ikke utilpas, efter at hun havde kastet op den
3. oktober. Ellers var vidnet blevet bekymret.

Vidnet talte med både Tiltalte 2 og Tiltalte 1 om riften i Forurettede 1's kind.
Tiltalte 1 sendte vidnet et foto af det. Vidnet sagde, at det kunne være en negl
eller en lynlås. Tiltalte 1 havde været ude at gå med pigerne den dag, hvor riften
blev op-daget. Tiltalte 1 sagde selv, at det kunne være en lynlås.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2's lejlighed indeholdt en stue med sofaarrangement og
spise-bord, et kontor med puslebord og herudover et soveværelse. Vidnet havde
ind-tryk af, at Tiltalte 2 og Tiltalte 1 delte sig op om natten. Vidnet ville mene, at
man kunne høre det, hvis et af børnene blev udsat for vold i lejligheden. Vidnet
ved ikke, om Tiltalte 1 sover let. Tiltalte 2 sover forholdsvis let.

Vidnet opfattede det som om, at Tiltalte 2 ikke kunne rumme at tale om, hvad pi-
gerne havde været udsat for. Det virkede som om, at han var nødt til at lukke
ned.

Hun ved ikke af, at Tiltalte 2 skulle være én, som pynter på tingene.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 64: ”Vidnet fore-spurgt
om Tiltalte 2 er en type der pynter lidt på tingene. Vidnet mente ikke at Tiltalte 2
var en sådan person” forklarede vidnet, at hun ikke mener, at Tiltalte 2 pynter på
tingene.

Vidnet har hørt om Tiltalte 1's problematikker, men det er ikke noget, de har talt
meget om. Vidnet har aldrig mærket noget til det.

Adspurgt på ny af advokat Normann og foreholdt sin forklaring til politirap-port,
ekstrakt 10, side 51: ”Afhørte forklarede, at Tiltalte 1 på et tidspunkt sendte et
billede, hvor en af pigerne havde en rift ned over kinden – afhørte mente, at det
var Forurettede 1. Tiltalte 1 sendte billede og spurgte, om det var noget hun
skulle gå til lægen med. Afhørte forklarede, at for hende så det ud som om, at det
var et kradsemærke fra en negl – måske fra Forurettede 1 selv. Tiltalte 1 havde
lige været ude og gå tur med pigerne. Afhørte gik ud fra, at det var et
kradsemærke fra en negl – afhørte lagde ikke noget i det og sagde, at det be-



/

side 77

høvede de ikke at gå til lægen med” forklarede vidnet, at hun godt kan have
forklaret således om episoden. Det var ikke usædvanligt, at Tiltalte 1 henvendte
sig på denne måde til vidnet. Vidnet syntes, at det var for meget at gå til lægen
med en sådan skade. Vidnet tror, at Tiltalte 1 godt selv kunne se, at man ikke be-
høvede at gå til lægen med det."
…

"Vidne 8 … forklarede, at hun er Tiltalte 1's moster. Vidnet og Tiltalte 1 har et
tæt forhold. Vidnet bor i By 2. Tiltalte 1 boede på et tidspunkt i By 2. Vidnet og
Tiltalte 1 talte tidligere nok sammen et par gange om måne-den. De talte om,
hvordan de havde det, og hvordan livet er. Tiltalte 1 var be-kymret for, om
graviditeten gik, som den skulle - hun var bekymret for børne-nes velbefindende.
Vidnet har ikke været i Tiltalte 1's og Tiltalte 2's hjem efter føds-len.

Vidnet blev den 6. oktober 2020 ringet op af Tiltalte 1. Det var ved 1-tiden om
natten. Tiltalte 1 sagde, at familien var på Hvidovre Hospital, og at man på hos-
pitalet havde sagt, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 havde udsat børnene for vold. Tiltalte
1 sagde til vidnet: ”Du må ikke ringe til mor” . Vidnet ringede dog alligevel til
sin søster kl. 05.30 og fortalte, hvad Tiltalte 1 havde fortalt vidnet. Tiltalte 1
fortal-te ikke i telefonen om Forurettede 1's situation. Tiltalte 1 virkede ked af
det og bange. Vidnet ved ikke, om Tiltalte 1 var ked af det på grund af
Forurettede 1's situation. Vidnet husker ikke, at der blev talt om Forurettede 1's
velbefindende, men det må der næsten være blevet. Det var en forholdsvis kort
samtale, vidnet havde med Tiltalte 1. Tiltalte 1 opførte sig helt, ”som man skal” i
den situation, hun var i.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 68: ”Tiltalte 1 havde i
dag (tirsdag den 6. oktober) ringet til afhørte og sagt, at hun havde akut brug for
krisehjælp, idet Forurettede 1 havde fået en blødning i hjernen. Afhørte var be-
kymret, for måden Tiltalte 1 reagerede på, idet den var meget faktuel, der var ik-
ke mange følelser. Afhørte var selv blevet meget forskrækket over beskeden
omkring Forurettede 1” forklarede vidnet, at hun ikke husker at have sagt, at der
ikke var mange følelser. Hun husker nu, at der i vidnets telefonsamtale med
Tiltalte 1 blev talt om Forurettede 1's blødning i hjernen og om krisehjælp.
Vidnet er psykoterapeut, men vidnet kan ikke hjælpe familiemedlemmer.

Vidnet tog til København efter at have ringet til sin søster. Vidnet tog til Rigs-
hospitalet, hvor hun mødte sin søster og Vidne 7. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 mødte
hun i cafeteriet. Vidnet spurgte Tiltalte 1 og Tiltalte 2 ind til pigerne. Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 virkede chokerede og ude af sig selv. Vidnet havde hørt fra Tiltalte 1's
kusiner, at Tiltalte 1 havde sendt en snapchat. Vidnet tænkte: ”Er det det, man
gør?” . Vid-net er ikke selv på snapchat.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 68: ”Afhørte havde
hørt fra en af sine døtre, at Tiltalte 1 havde sendt Snap fra hospitalet, hvilket og-
så havde undret hende. Afhørtes tanke var, at det gør man ikke, hvis man er



/

side 78

bekymret og begge ens børn ligger indlagt på hospitalet, så snapper man ikke.
Men herefter havde hun slået tanken væk, idet det nok var hende der var gam-
mel. Afhørte følte ikke rigtig at Tiltalte 1 havde forstået alvoren af det hele” for-
klarede vidnet, at hun ikke mener at have sagt, at Tiltalte 1 ikke havde forstået
alvoren. Den første del kan hun godt vedstå.

Vidne 7's kæreste, Person 10, og Vidne 9 var også på Rigshospitalet, da vidnet
var der.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at Tiltalte 1's følelser under te-
lefonsamtalen den 6. oktober var oprevet, ked af det og bange. Telefonsamta-len
med Tiltalte 1 var ganske kort – et par minutter måske. Tiltalte 1 virkede i pa-nik
– Hun ringede, idet hun havde brug for krisehjælp. Det var overvældende at høre
om Forurettede 1's blødninger i hjernen. Vidnet blev forskrækket og bange.
Vidnet forstod godt, at Tiltalte 1 ville skåne sin mor. Vidnet sagde til Tiltalte 1, at
hun ikke ville sige noget til sin søster, velvidende at hun ville kontakte hende
alligevel.

Snappen, som Tiltalte 1 havde sendt til blandt andet vidnets børn, var et foto af
Tiltalte 1 og Forurettede 2. Vidnet brød sig ikke om kommunikationsformen.
Vidnet snapper ikke selv.

Vidnet så tvillingerne første gang til en barnedåb i familien.

Vidnet har været hos Tiltalte 1 og Tiltalte 2 en enkelt gang.

Omkring juli tog vidnet på ferie, og der sms’ede vidnet og Tiltalte 1 for sidste
gang sammen inden fødslen.

Vidnet blev afhørt af politiet den 6. oktober. Hun så ikke Tiltalte 1 og Tiltalte 2
på Rigshospitalets stue den 6. oktober. De var allesammen sammen i Rigshospi-
talets cafeteria i 15-20 minutter. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var i cafeteriet uden børn.
De var der for at spise. Vidnet så første gang børnene på Rigshospitalet, efter at
Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var kørt til afhøring.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun talte mere med
Tiltalte 1, da hun boede i By 2, end da hun boede i By 1. De begyndte ikke at tale
mere sammen, efter at Tiltalte 1 blev gravid. Vidnet har ikke til politiet sagt
noget om, at Tiltalte 1, mens hun var gravid, til vidnet havde sagt, at hun var
bange for at gøre sine børn fortræd. Der var ikke andet end snappen, der und-
rede vidnet ved Tiltalte 1's opførsel.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 68: ”Tiltalte 1 havde
forklaret, at de var blevet spurgt om Forurettede 1 havde været udsat for vold.
Hvorefter afhørte tænkte, at sådan noget bliver man ikke bare spurgt om uden at
have en lille mistanke” forklarede vidnet, at dette er korrekt. Vidnet blev



/

side 79

bekymret. Det slog hende ikke, at Tiltalte 1 skulle lide af noget.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 68: ”Herefter havde
afhørte tænkt, om Tiltalte 1 kunne have sygdommen munchausen by proxy” for-
klarede vidnet, at hun ikke genkender, at hun skulle have sagt, at Tiltalte 1 kunne
have sygdommen munchhausen by proxy. Hun ville heller ikke have sagt så-dan,
hvis hun havde vidst, hvad det handlede om. Hun har læst op på det. Hun fik
aldrig sin forklaring til gennemlæsning, som hun var blevet lovet, og da hun
afgav forklaringen, anede hun ikke, at børnene havde været udsat for no-get. Når
hun ser tilbage på det, tænkte hun, at Tiltalte 1 var bekymret for, om børnene var
syge.

Vidnet husker ikke, at hun skulle have fortalt noget om hypoteser til politiet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 69: ”Afhørte under-
stregede, at det hele kun var hypoteser og at hun ikke havde været tilstede el-ler
oplevet noget. Det hele var ’hypoteser set på afstand’ ” forklarede vidnet nu, at
hun godt kan have sagt således.

Foreholdt telefonsamtale af 28. november 2020 mellem Vidne 6 og Tiltalte 1,
tillægsekstrakt 1, side 18: ”Tiltalte 1 har haft en sam-tale med sin moster. Tiltalte
1 fortæller, at mosteren havde sagt, at hun har man-ge års erfaring i sit arbejde
med belastede familier, hvor der har været vold. Tiltalte 1 siger, at det er
mosterens måde at fortælle, at hun er ekspert” forklare-de vidnet, at hun ikke
husker at have talt med Tiltalte 1 om dette.

Foreholdt telefonsamtale af 28. november 2020 mellem Vidne 6 og Tiltalte 1,
tillægsekstrakt 1, side 18: ”Tiltalte 1: Og så siger hun, at hun havde haft nogle
samtaler med mig imens jeg var gravid, og øh, og der havde jeg betroet mig til
hende og sagt, at jeg var bange for, at jeg skulle gøre pigerne fortræd. Og det har
jeg aldrig nogensinde sagt. Altså..” forklarede vidnet, at hun ikke genkender, at
hun skulle have haft en sådan samtale. Vid-net har ikke haft samtaler med
Tiltalte 1 om, at Tiltalte 1 skulle være bange for at gøre børnene fortræd.

Foreholdt telefonsamtale af 28. november 2020 mellem Vidne 6 og Tiltalte 1,
tillægsekstrakt 1, side 18: ”Tiltalte 1: Jeg sagde, at jeg var bange for, at øh, at jeg
fik angst, og det ville ville påvirke dem, men jeg har aldrig sagt det andet”
forklarede vidnet, at hun ikke husker at have haft en sådan samtale.

Foreholdt telefonsamtale af 28. november 2020 mellem Vidne 6 og Tiltalte 1,
tillægsekstrakt 1, side 19: ”Tiltalte 1: Så sagde hun, at hun havde oplevet, at jeg
havde været sådan meget klar følelseskold, da jeg øh, ringede til hende der om
morgenen, hvor hændelsen var sket. Og det var hendes store opfattelse, altså
hendes oplevelse af mig i forhold til det her med



/

side 80

børnene var, at det kunne godt bære præg på, at jeg havde munchausen by proxy
øh” forklarede vidnet, at dette heller ikke siger hende noget.

Vidnet husker ikke, om Tiltalte 1 var udfordret omkring sig selv og angst.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 68: ”Afhørte havde
undervejs haft sine bekymringer og tænkt om det ville komme til at gå, som det
skulle. Dette set i lyset af, at de ventede tvillinger og det i sig selv var en stor
opgave. Tiltalte 1 var udfordret omkring sig selv og sin angst, hvorfor af-hørte
havde sine bekymringer” forklarede vidnet, at hun godt vidste, at Tiltalte 1 søgte
hjælp under graviditeten, fordi det var en stor mundfuld at skulle have tvillinger.
Tiltalte 1 søgte ikke hjælp hos vidnet.

Vidnet kendte ikke til, hvilken professionel hjælp Tiltalte 1 søgte under sin gravi-
ditet, men hun husker, at Tiltalte 1 var tilknyttet sårbarhedsteam."
…

Vidne 9 forklarede adspurgt af advokat Normann , "at hun er Tiltalte 1's kusine.
Hun er ikke datter af forrige vidne. Vidnet og Tiltalte 1 blev mere fortrolige, efter
Tiltalte 1 blev gravid. Vidnet selv fødte i november 2019. Vidnet så Tiltalte 1 en
eller to gange, mens Tiltalte 1 var gravid. De talte ikke sam-men i telefon, mens
Tiltalte 1 var gravid, så vidt vidnet husker. De talte ikke så meget om Tiltalte 1's
graviditet. De talte mere om at blive forældre, og at man ik-ke kunne regne med,
hvornår fødslen gik i gang. De talte nok mest om vidnets barn. Vidnet så Tiltalte
1's tvillinger til vidnets søns barnedåb. Da var tvillinger-ne 3 uger gamle, og det
var omkring den 20.-21. august. Dette var første gang, at vidnet så pigerne.
Tiltalte 2 var ikke med til barnedåben, fordi han ikke havde sovet, fik vidnet at
vide. Hun ved ikke, om han fik sovet under dåben. Vidnet så tvillingerne
yderligere to gange. Den ene gang var i Tivoli, hvor de var sammen med vidnets
farmor, og den anden gang var hjemme hos vidnets farmor. Tiltalte 1 tog pigerne
op, når de havde brug for det. Der var intet, der bekymrede vidnet ved Tiltalte 1's
håndtering af børnene. Vidnet og Tiltalte 1 talte ikke sammen om Tiltalte 2's rolle
som far. Vidnet har aldrig været bekymret over pigernes trivsel.

Foreholdt udtrækning nr. 591 (chatbesked): ”Tak søde Vidne 9. Det hjalp rigtigt
meget at høre i går. Forurettede 2 fik sonde i går aftes også ville hun pludselig
gerne tage flaske igen, så det går fremad. Hun spiser stadig ikke 100% af hvad
hun plejer, men jeg regner med at blive udskrevet i dag fordi hun gerne vil tage
flaske igen. Venter stadig på børnelægen, som skal komme med nogle testre-
sultater før vi kan blive udskrevet. Hvordan går det jer? Gik det godt med Person
12's start i vuggestue” ekstrakt 4, side 179, forklarede vidnet, at de hav-de talt
om startproblemer med amningen og den magtesløshed man følte, når barnet
ikke ville spise. Vidnet måtte på hospitalet igen, fordi hendes søn ikke ville tage
mad til sig.



/

side 81

Foreholdt udtrækning nr. 655 (chatbesked): ”Lydopkald 1 min.” , ekstrakt 4, side
195, forklarede vidnet, at Tiltalte 1 ringede til hende, fordi Forurettede 1 havde
det rigtig dårligt, og at man ikke vidste om Forurettede 1 ville overleve. Vidnet
blev spurgt, om hun kunne komme til hospitalet.

Tiltalte 1 vidste ikke, hvem hun skulle ringe til, og hun bad derfor vidnet om at
være kontaktperson for dem, der skulle vide noget om Forurettede 1.

Foreholdt udtrækning nr. 671 (chatbesked): ”Jeg er i gang med at parkere” ,
ekstrakt 4, side 198, forklarede vidnet, at hun ankom til Rigshospitalet den 6.
oktober kl. 06.07, hvor hun sendte denne besked til Tiltalte 1.

Vidnet var ca. ½ time på Rigshospitalet, før Tiltalte 1 og en sygeplejerske kom til
Rigshospitalet med Forurettede 2. De gik sammen op, hvor Forurettede 1 lå.
Tiltalte 1 vir-kede fokuseret. De talte ikke sammen. Sygeplejersken gik med
Forurettede 2.

Foreholdt udtrækning nr. 674 (chatbesked): ”Har din mor fået besked?” , eks-
trakt 4, side 198, og nr. 675 (chatbesked): ”Jeg tror hun er informeret nu af
hendes veninde” , ekstrakt 4, side 198, forklarede vidnet, at hun havde brug for at
vide, om hendes faster, Tiltalte 1's mor, vidste det.

Foreholdt udtrækning nr. 697 (chatbesked): ”Hun skal ikke skynde sig. Det tager
noget tid før der er mere afklaring” , ekstrakt 4, side 201, og nr. 698
(chatbesked): ”Har jeg sagt til hende. Jeg beroligede hende. Du skal ikke tæn-ke
på hende. Ikke bekymre dig” , ekstrakt 4, side 201, forklarede vidnet, at hun og
Tiltalte 1 ikke havde talt sammen om, hvordan Tiltalte 1's mor ville reagere.

Vidnet og Tiltalte 1 kommunikerede via både sms og Messenger-beskeder.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at Tiltalte 1 bad hende kom-
me ud på hospitalet for at være der for hende.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 70-71: ”Adspurgt
omkring opkaldet til afhørte kl. 0450 fra Tiltalte 1, og opkaldet fra afhørte til
Tiltalte 1 kl. 0530, begge d. 06102020, forklarede afhørte, at det var fordi Tiltalte
1 ville have afhørte til at komme ud på Rigshospitalet for ’at holde hende i
hånden’ ” forklarede vidnet, at hun med dette mener, at det bare var for at væ-re
der, at hun blev tilkaldt. Der blev ikke sagt noget om, hvad årsagen var til, at hun
skulle komme, og der blev ikke sagt noget om nogen skader på børne-ne.

Vidnet har set Tiltalte 1 og tvillingerne 3 gange. Hun har aldrig været hjemme
hos Tiltalte 1, Tiltalte 2 og tvillingerne.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 71: ”Afhørte havde set
Tiltalte 1 under 10 gange og aldrig i hjemmet. De havde i stedet været på tur



/

side 82

i Tivoli, ude at gå ture eller været ved anden familie” forklarede vidnet, at hun i
dag kun husker at have set tvillingerne 3 gange. Det er muligt, at der herudo-ver
har været en gåtur.

Adspurgt af anklageren forklarede vidnet, at hun ikke i forbindelse med sit op-
hold på Rigshospitalet den 6. oktober fik noget at vide fra Tiltalte 1 om, at hun
og Tiltalte 2 var blevet konfronteret med, at de skulle have udsat Forurettede 1
for vold."
…

Vidne 10 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er Tiltalte 1's
veninde. De gik på højskole sammen i 2009. De er tætte veninder, og de er
fortrolige. Vidnet havde selv født, da Tiltalte 1 blev gravid. De talte og skrev
sammen, mens Tiltalte 1 var gravid. De havde ikke daglig kontakt. Vidnet er
kommet hjemme hos Tiltalte 1 og Tiltalte 2. Vidnet og Tiltalte 1 talte om, at
Tiltalte 2 var flyttet ind, og at dette gik fint. Efter tvillingerne var født, mødte
hun i de næ-ste par måneder kun Tiltalte 1 en enkelt gang, idet det var svært at
finde tid. De skrev dog sammen. De skrev blandt andet om
modermælkserstatning og om at ses. Vidnet fik i en gruppebesked at vide, at
Tiltalte 1 var indlagt med Forurettede 2. Der deltog nok 10 personer i den
gruppe, hvor beskeden blev udsendt.

Foreholdt udtrækning nr. 651 (chatbesked den 5.10.): ”Hej søde Vidne 10. Det er
lidt hårdt. Jeg er stadig på hospitalet med Forurettede 2. Hun kom egentlig ind
fordi hun ikke ville spise af sutteflasken, men nu er der startet en stor udredning
af hendes motorik. Hun er desværre stadig ret slap i musklerne ift hendes alder.
De undersøger hende for alt og mistænker hende for muskelsvind. Jeg er ret u-
lykkelig, men prøver ikke at tage sorgerne på forskud. Det vigtigste er at
Forurettede 2 er glad og oplever masser af kærlighed. Hvordan går det dig?” ,
ekstrakt 4, side 194, forklarede vidnet, at hun og Tiltalte 1 skrev sms’er til
hinanden efter denne chatbesked.

Vidnet syntes ikke, at Tiltalte 1 var mere bekymret, end andre mødre ville være i
hendes sted. Hendes bekymringer var relevante. Tiltalte 1 brugte vidnet som
sparringspartner.

Vidnet hørte den 6. oktober i en gruppebesked om, at det så slemt ud med hensyn
til Forurettede 1, og at Tiltalte 1 ikke vidste noget. Efter 14 dage hørte vidnet
yderligere.

Tiltalte 1 virkede som en nybagt mor med tvillinger, da vidnet første gang så
hende efter fødslen. De gik ved denne lejlighed en lang tur, mens pigerne sov i
barnevognen. De snakkede om stort og småt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 75: ”Adspurgt til hvad
der skete på gåturen forklarede afhørte, at de fik talt om mange ting, nu det var så
længe siden, de havde set hinanden. Afhørte tænkte, at Tiltalte 1 så



/

side 83

godt ud, virkede glad og havde overskud, på trods af, at det var så kort tid si-den,
at hun havde født tvillinger. De talte blandt andet om hvordan det var at have fået
tvillingerne, hvor til Tiltalte 1 sagde, at det var hårdt nogle gange, men at hun og
Tiltalte 2 fik god hjælp fra deres forældre” forklarede vidnet, at dette passer. Det
var godt at opleve, at Tiltalte 1 så godt ud og havde det godt."
…

Vidne 11 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun kender Tiltalte 1 fra
gymnasiet på Landsdel. De blev færdige i gymnasiet i 2008. De flyttede begge til
København kort efter. De har i perioder været fortrolige. Vidnet blev mor 1 år før
Tiltalte 1. Vidnet har set Tiltalte 1 sammen med hendes piger en enkelt gang.
Vidnet og Tiltalte 1 begyndte at skrive mere sammen under deres graviditeter,
måske også drevet af, at der var corona.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 79: ”Hun anså Tiltalte
1 for at være et kærligt og omsorgsfuldt menneske, som var god til at spørge ind
til afhørte. Hun var både nærværende, men kunne også være distræt” for-klarede
vidnet, at dette er rigtigt. Tiltalte 1 var god til at spørge ind til vidnets problemer.
Tiltalte 1 har haft angstproblemet. Det talte Tiltalte 1 ikke med vidnet om. Dette
fik vidnet først at vide i chatbeskeder efterfølgende.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 79: ”Tiltalte 1 var og-
så sårbar og gik under sin graviditet i en gruppe, hvor hun fik psykolog-hjælp.
Dette havde Tiltalte 1 fortalt afhørte i maj 2020. Hun var bekymret for pigernes
velvære. Tiltalte 1 var ikke typen, der gemte på følelser og hun var god til at for-
tælle om, hvordan hun havde det. Hun havde f.eks. selv fortalt, at hun i en pe-
riode var angst og fik antidepressiv medicin. Det lå nogle år tilbage og det var
afhørtes indtryk, at Tiltalte 1 havde det meget bedre nu” forklarede vidnet, at
dette er rigtigt. Tiltalte 1 fortalte vidnet om det, men Tiltalte 1 brugte ikke vidnet.
Det var nok efterfølgende, at hun fortalte om sine følelser.

Tiltalte 1 er ikke temperamentsfuld. Vidnet har aldrig oplevet Tiltalte 1 i
konfliktsi-tuationer. Tiltalte 1 har under vidnets besøg hos Tiltalte 1 og Tiltalte 2
fortalt, at hun og Tiltalte 2 skulle til en barnedåb, hvor Tiltalte 1 tog alene af sted.
Det var aftalt, at Tiltalte 2 skulle hente dem, men han sov, og kom derfor ikke og
hentede dem. Tiltalte 1 omtalte det lidt i sjov – som en sjov fortælling.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 84: ”Tiltalte 2 havde
fortalt om episoden som om det var en sjov historie, men afhørte havde i ste-det
tænkt, at det var dårlig stil, at han ikke hjalp Tiltalte 1” forklarede vidnet, at det
er rigtigt, at hun tænkte sådan.

Tiltalte 1 sagde, at Tiltalte 2 virkede frustreret, fordi det var hårdt - Tiltalte 2 sad
me-get på altanen og røg smøger og drak kaffe. Tiltalte 1 var frustreret over
dette, men hun sagde ikke noget om Tiltalte 2's håndtering af børnene. Vidnet
tænkte i den forbindelse, at det måtte være overvældende at blive forældre til to.
Tiltalte 1



/

side 84

skrev om, at de havde mistanke om, at børnene havde kolik. De talte i den for-
bindelse om, at vidnet havde benyttet zoneterapi til sit barn. Vidnet husker ik-ke,
om Tiltalte 1 også ville prøve dette.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 84: ”Afhørte gen-
nemgik sine beskeder på mobiltelefonen og kunne se, at Tiltalte 1 d. 18-08-2020
havde spurgt, om afhørte kunne anbefale zoneterapi til babyer, fordi afhørtes søn
havde fået det ifm. kolik. Tiltalte 1 overvejede at bruge det ift. Forurettede 1,
men Tiltalte 2 mente, at det virkede lidt alternativt” forklarede vidnet, at hun i
dag ik-ke husker dette, men det må være rigtigt, når hun har fundet det i en
besked.

Der var ikke noget, der bekymrede vidnet, da hun var på besøg hos Tiltalte 1 og
Tiltalte 2. De virkede overskudsagtige, idet de havde tid til besøg af vidnet. Det
virkede som om, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 tog tingene, som de kom.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun fik beskeder i sep-
tember 2020 om at ses – vistnok om at ses den 30. september til et babysho-wer
hos en veninde. Tiltalte 1 skrev i den forbindelse, at det var hårdt med to ba-byer,
men at de holdt ud og klarede det.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 84: ”D. 15-09-2020
havde hun skrevet, at det havde været nogle ’pressede dage, men vi begynder at
have overskud igen’ ” forklarede vidnet, at dette godt kan passe.

I venindegruppen var Tiltalte 1 god til at sætte gang i arrangementer. Tiltalte 1
havde altid mange aftaler – hun havde gang i mange ting."
…

Vidne 12 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er ansat i den
lægepraksis på Vej, hvor de tiltalte kom. Vidnet så Tiltalte 1, da Tiltalte 1 havde
sin første svangerskabsundersøgelse. Ved første svangerskabsundersøgelse
optager man blot journal - man under-søger ikke fysisk. Der var ved denne
lejlighed tale om en helt almindelig gra-viditetssamtale.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 87: ”Afhørte havde et
godt indtryk af Tiltalte 1. Der var intet ved Tiltalte 1's person som var ude for
normalbilledet, eller som havde vakt afhørtes bekymring. Tiltalte 1 fremstod lidt
usikker på situationen, og havde mange spørgsmål, hvilket afhørte ikke fandt
unormalt, især ved første-gangs-gravide” forklarede vidnet, at det er rigtigt, at
hun har forklaret således. Tiltalte 1 havde mange spørgsmål, hvilket fik vidnet til
at se Tiltalte 1 som usikker, men hun var ikke unormal usikker, idet hun var før-
stegangsfødende.

Vidnet så ikke Tiltalte 1 til yderligere undersøgelser under graviditeten.



/

side 85

Vidnet blev tilkaldt på et tidspunkt, da Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var i
lægepraksissen med en af pigerne. Vidnet blev tilkaldt, fordi hun selv har
tvillinger og derfor kunne komme med gode råd til Tiltalte 1 og Tiltalte 2. Dette
skete nok 1 uge før 5 ugers undersøgelsen. Der var intet unormalt ved
forældrene. De var trætte, li-gesom vidnet var, da hun havde fået tvillinger.
Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var interesse-ret i vidnets råd.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 88: ”Adspurgt for-
klarede afhørte, at både Tiltalte 1 og Tiltalte 2 så trætte ude, men at de virkede
nor-male. De lyttede aktivt, var smilende og nærværende. Deres adfærd havde på
ingen måde vakt bekymring eller undren hos afhørte” forklarede vidnet, at det-te
er rigtigt. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var engagerede. Vidnet undersøgte ikke tvillin-
gerne, da hun talte med Tiltalte 2 og Tiltalte 1. Tvillingerne lå vist imens i en
barne-vogn, og vidnet havde ingen kontakt til dem."
…

Læge Vidne 13 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at han er bør-nelæge
på Hvidovre Hospital. Det var han også i 2020, da tvillingerne i denne sag var
indlagt, og vidnet havde bagvagt i børneafdelingen. Som bagvagt bli-ver man
kontaktet, hvis der er behov for specialhjælp. Der er også en forvagt, som bliver
kontaktet før bagvagten, når der er behov for specialhjælp. For-vagten kan være
under uddannelse. Bagvagten er færdiguddannet eller ved at være det.

Vidnet blev natten til den 6. oktober tilkaldt af forvagten i løbetempo. Et barn var
blevet dårligt med kramper. Da vidnet kom frem, mødte der vidnet et syn af
mange mennesker i gang, og et barn der ikke reagerede. Vidnet foretog en
systematisk gennemgang af barnet. Vidnet plejer at fortælle løbende til for-
ældrene, hvad han foretager sig, men han giver også tydeligt udtryk for, at det er
barnet, det drejer sig om og som er hans første prioritet. Vidnet kiggede ef-ter
frie luftveje og hjernepåvirkning hos barnet. Barnet reagerede ikke på sti-muli.
Det trak vejret. Den ene pupil hos barnet var større end den anden. Vid-net
lavede en ultralydscanning af barnets hjerne. Barnet blev overflyttet til ne-
onatalafdelingen i Hvidovre.

Der er altid mistanke om vold, når der er tegn på blødninger i barnets hoved.
Vidnet sagde til forældrene, at det lignede tegn på vold. Han sagde det, da barnet
var stabiliseret så godt som muligt på neonatalafdelingen. Vidnet spurgte: ”Ved I
noget om det?” . Forældrene var chokerede og passive. Fade-ren sagde, at han
var bekymret for, at han kunne have gjort noget, da han håndterede barnet.
Faderen sagde ikke noget nærmere om, hvad han kunne ha-ve gjort.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 91: ”Pigernes far,
Tiltalte 2 udtalte dog efterfølgende lavmælt/mumlen-de, at han måske havde
rystet Forurettede 1 for meget. Afhørte spurgte Tiltalte 2 ind



/

side 86

til denne kommentar, hvorefter at han uddybede at han under indlæggelsen på
hospitalet ville se til hende om natten og havde rystet hende mens hun sov, for at
se om hvorvidt hun sov” forklarede vidnet, at det lyder korrekt, hvis han har sagt
således. Han husker dog ikke den præcise ordlyd. Han havde fokus på barnet og
ikke forældrenes skyld. Der skal meget til, for at et barn får en hjerneblødning.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 91: ”Han spurgte til om
pigerne havde været udsat for vold, var blevet tabt, eller på anden måde havde
været udsat for en handling/hændelse der kunne forklare deres tilstand. Begge
forældre nægtede indledningsvist at have kendskab til noget i den ret-ning skulle
være sket” forklarede vidnet, at dette er rigtigt - Han kom med for-slag til
hændelser, der kunne være sket. Vidnet kan i dag med sikkerhed se, at børnene
har været udsat for vold.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 91: ”Afhørte afviste at
blødningen i Forurettede 1's hoved kunne være opstået ved evt. rysten af hende
på hospitalet. Skaden var opstået tidligere, og havde været længere undervejs”
forklarede vidnet, at dette må være en misforståelse. Han kunne på dette tids-
punkt ikke udtale sig om, hvornår skaderne var opstået. Det var dog sandsyn-ligt,
at det ikke var sket på hospitalet, og det er nok det, han har sagt noget om.

Opkast kan være et udtryk for tryk på hjernen. Børn med kvalme gylper eller
kaster op. Børn, der ikke trives, kan have sværere ved at spise end andre børn.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 93: ”Vidnet fore-spurgt
om hans indtryk af forældrene. Vidnet forklarede, at han aldrig havde talt med
dem før og at de var meget chokeret. De handlede ikke aparte i for-hold til andre
forældre, som har syge børn. Vidnet havde orienteret dem om, at han ikke var
sikker på at barnet ville overleve på det tidspunkt” forklarede vidnet, at dette er
rigtigt. Man kan handle på mange måder, når man er i krise.

Vidnet besluttede i samråd med sine kollegaer, at barnet skulle overflyttes til
Rigshospitalet. Vidnet bestemte, at det andet tvillingebarn skulle have en led-
sager med til Rigshospitalet, idet forældrene ikke måtte være alene med dette
barn.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen og foreholdt sin forklaring til politirapport,
ekstrakt 10, side 93: ”Vidnet forespurgt om han kunne præcisere ’et tids-punkt’.
Vidnet mente, at faren sagde, at det var i forbindelse med, at han hav-de vækket
barnet” forklarede vidnet, at dette meget vel kan være en refleksion, faderen kom
med.

Foreholdt på ny sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 91: ”Afhørte
afviste at blødningen i Forurettede 1's hoved kunne være opstået ved evt. rysten
af



/

side 87

hende på hospitalet. Skaden var opstået tidligere, og havde været længere un-
dervejs” forklarede vidnet, at man først på baggrund af det, man efterfølgende
fandt, kunne konkludere dette. Han kan i dag se, at det er rigtigt, at der var sket
skade tidligere.

Vidnet var ikke klar over, at der var knoglebrud, da han undersøgte barnet."
…

Læge Vidne 14 forklarede adspurgt af advokat Buch-Jepsen, "at hun er læge på
Rigshospitalets neonatalafdeling. Hun var på arbej-de den 6. oktober 2020, hvor
hun mødte ind kl. 15.30. Hun fik overleveret op-lysninger om børnene
Forurettede 1 og Forurettede 2. Vidnet så Forurettede 1 første gang kort efter kl.
16.00. Hun så Forurettede 1 hele tiden igennem sin vagt. Hun husker ikke, om
forældrene var til stede, første gang hun så Forurettede 1. Begge forældre kom
tilbage efter afhøring på hendes vagt den 6. Hun mødte Forurettede 1's og
Forurettede 2's familie den 9. oktober, hvor den intensive behandling af
Forurettede 1 blev indstil-let. Hun husker mest forældrene fra denne sidste dag.
Det var usædvanligt, at nogen blev hentet ind fra varetægtsfængsling. Moderen
kom først ind. Hun var ledsaget af politifolk. Vidnet fortalte hende, hvad der var
sket, efter hun var blevet varetægtsfængslet. Samtalen var svær. Det var svært at
fornemme moderen. Moderen sagde: ”Jeg kan ikke være i denne situation mere.
Jeg har ikke flere tårer at græde” . Hun rettede herefter henvendelse til sin mor,
og der-efter gik hun hen til Forurettede 1. Faderen kom ind efterfølgende. Han
blev ked af det, da vidnet talte med ham. Han var nemmere at kommunikere
med. Han re-agerede ved at være ked af det. Han efterspurgte Forurettede 1 med
det samme, og han gik straks hen til hende og var ked af det. Vidnet og en
sygeplejerske blev enige om, at de måtte beskrive det, idet moderen reagerede
anderledes end an-dre. Vidnet er dog ikke vant til at have med
varetægtsfængslede at gøre, så hun kan ikke sige, om dette kan være
medvirkende til moderens reaktion.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 20: ”Adspurgt til
forældrenes reaktion forklarede afhørte, at faderen, Tiltalte 2, opførte sig ’som
man kunne forvente’ da han fik nyheden om, at det så kritisk ud med Forurettede
1. Han begyndte at græde og søgte med det samme over til Forurettede 1. Da
moderen, Tiltalte 1, fik samme besked, syntes afhørte, at Tiltalte 1 havde en
mærkelig reaktion. Tiltalte 1 gik ikke over til Forurettede 1, men derimod over til
sine egne pårørende for at blive trøstet og noget i retning af, ’at det var synd for
hende’. Dette havde afhørte fundet besynderligt. Afhørte havde ikke haft meget
yderligere kontakt med forældrene end det” forklarede vidnet, at hun synes, dette
stemmer meget godt overens med det, som hun lige har forklaret. Moderen
sagde, at det var synd for hende selv. Vidnet og sygeplejersken var enige om,
hvad der skulle stå i beskrivelsen.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at hun har set mange reaktioner
fra forældre, men hun har aldrig set en reaktion som denne før. Man vil normalt
gå over og røre barnet. Moderen snakkede med sin mor og



/

side 88

den anden tvilling, inden hun gik over til Forurettede 1. Vidnet tror, at hun i
journalen har skrevet, hvornår moderen ankom, og hvornår faderen ankom.
Samtalerne skete hver for sig efter krav fra politiet. Faderen var ikke på
hospitalet, da moderen fik beskeden. Der var ingen kontakt mellem forældrene
på hospitalet. Vidnet ved, at begge forældre hele tiden har fået at vide, at
situationen var kritisk, og at Forurettede 1 kunne dø. Udviklingen af skaderne i
hjernen gik i den forkerte retning."
…

Læge Vidne 15 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at han så Forurettede
1 på en stuegang på Hvidovre Hospitals børneafdeling. Forurettede 1 var indlagt
på grund af opkastninger. Det var ikke vidnet, der indlagde Forurettede 1.

Foreholdt ekstrakt 10, side 128: ”Forespurgt oplyste afhørte, at Baby B offi-cielt
blev indlagt af ham den 4. oktober 2021 kl. 1034 – afhørte tilføjede, at
Forurettede 1 tidligere havde været på hospitalet som den raske ledsager”
forklare-de vidnet, at dette er rigtigt. Han husker forkert i dag. Forurettede 2 var
indlagt, fordi hun ikke ville spise.

Forurettede 1 havde kastet op og blev derfor indlagt. Forurettede 1 skulle
undersøges yderligere.

Advokat Normann dokumenterede lægejournal af 4. oktober 2020 vedrørende
Forurettede 1, ekstrakt 8, side 19.

Vidnet forklarede hertil, at han ikke selv havde set opkastninger. Han havde fået
oplysningerne om opkastninger fra forældrene. Han mener, at han talte med
faderen, og at moderen supplerede faderen. ”ØLI” er en forkortelse for øvre
luftvejsinfektion.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 127: ”Afhørte blev
spurgt ind til, hvor han havde denne information fra. Afhørte oplyste, at det var
faren, som havde oplyst dette, det var også faren, som nævnte, at maven larmede
meget når hun havde spist” forklarede vidnet, dette er rigtigt, og at det primært
var faderen, vidnet talte med. Vidnet husker ikke, hvornår faderen ankom til
hospitalet med Forurettede 1.

Advokat Normann dokumenterede lægejournal af 4. oktober 2020 vedrørende
Forurettede 1, ekstrakt 8, side 18.

Vidnet forklarede hertil, at ”generne” var opkastningerne. Ved opkastninger
bliver maveindhold skubbet ud, hvorimod gylp er en overløbsmekanisme.
Flaskeernærede børn kan have problemer med maven. Det kan være nødven-digt
at give afføringsmiddel herimod, f.eks. Lactulose.

Vidnet havde ikke mistanke om, at børnene havde været udsat for vold. For-



/

side 89

ældrene var relevant bekymrede.

Forholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 128: ”Forespurgt til
afhørtes samlede indtryk af familien oplyste afhørte, at han ikke havde studset
over noget påfaldende – afhørte havde også kun set dem håndtere børnene på
fornuftig vis” forklarede vidnet, at han kan genkende dette.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at han kiggede på ben, arme
og krop i forbindelse med indlæggelsen af Forurettede 1. Han bemærkede in-gen
mærker på hende. Vidnet ville have noteret, hvis han havde set noget.

Foreholdt retsmedicinsk undersøgelse, ekstrakt 8, side 209-210: ”Af tegn på vold
påvistes: 1. På højre side af halsen, i et område målende 1,4 x 0,4 cm, to
rødbrunlige, skorpedækkede hudafskrabninger, målende henholdsvis 0,2 x 0,1 og
0,4 x 0,1 cm. 2. Nedadtil midt på og på højre side af brystet samt midt på og på
højre side af bugen, et område målende 4,1 x 2,6, mindst fire uskarpt afgrænsede,
grønlige underhudsblødninger, målende fra 0,4 cm i diameter til 1,1 x 1 cm. …
Læsionerne på halsen (1) kan være opstået ved krads/riv. Læ-sionerne på brystet
og bugen (2) kan meget vel være opstået i forbindelse med klemning om
brystkassen” forklarede vidnet, at han tror, at han ville have be-mærket disse
skader den 4. oktober kl. 10.34 på Forurettede 1, hvis de havde været der."
…

Vidne 16 forklarede adspurgt af advokat Buch-Jepsen, "at han er kæreste med
Tiltalte 2's mor, Vidne 7. Han mødte Vidne 7 i 2006, så vidnet har kendt Tiltalte
2 siden 2006. Vidnet og Tiltalte 2 mødtes fra tid til an-den. De havde hver deres
interesser. De sad ikke lårene af hinanden. Tiltalte 2 virkede aldrig stresset eller
udadreagerende - Han hvilede i sig selv. Han ind-lod sig aldrig i slagsmål. Vidnet
har aldrig oplevet ham miste besindelsen. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 flyttede
sammen, mens Tiltalte 1 var gravid. Det var vidnets indtryk, at Tiltalte 2 glædede
sig til at blive far. Under graviditeten var der nogle praktiske ting, som skulle
ordnes, og det hjalp vidnet med. Både Tiltalte 2 og Tiltalte 1 virkede ”på” i
forhold til børnene, når vidnet var på besøg hos dem. Vidnet kendte ikke til
Tiltalte 1's problematikker angående angst. Fra den 31. juli til den 6. oktober
2020 var vidnet i weekenderne ofte på besøg hos Tiltalte 2 og Tiltalte 1 sammen
med Vidne 7. Vidnet og Vidne 7 har passet tvillingerne på tids-punkter, hvor
Tiltalte 1 og Tiltalte 2 skulle have noget voksentid.

Vidnet blev den 6. oktober ringet op kl. 06.35 af Tiltalte 1, der sagde, at
Forurettede 1 havde fået en hjerneblødning. Dette var vidnet og Vidne 7 chokeret
over. Tiltalte 1 indledte samtalen med at spørge, om Vidne 7 var kørt på arbejde.
Han bemær-kede ikke i Tiltalte 1's tonefald, at noget var galt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 131: ”D. 6. oktober
2020 blev afhørte ringet op af Tiltalte 1, der i et helt almindeligt stemmeleje hav-



/

side 90

de fortalt, at Forurettede 1 havde fået en hjerneblødning. Afhørte havde derefter
gi-vet telefonen til Vidne 7, men havde været overrasket over, hvordan Tiltalte
1's stemmeleje havde været. Det havde han hæftet sig ved” forklarede vidnet, at
dette er rigtigt. Tonefaldet var det samme, som da han et par dage forinden havde
talt med Tiltalte 1 om en måltidskasse.

Vidnet har ikke talt med Tiltalte 2 og Tiltalte 1 om, hvad der er sket med
børnene. Han har hørt Vidne 8 tale om, hvad hun mener, der er sket med
børnene. Dette foregik i pårørenderummet på hospitalet. Vidne 8 nævnte, at det
kunne dreje sig om münchhausen by proxy. Dette syntes vidnet var mær-keligt at
nævne. Vidnet forbinder dette med kvinder, der har gjort et eller an-det. Han
tænkte mere på Forurettede 1. Vidnet havde første gang mødt Vidne 8 et par dage
forinden, hun snakkede om münchausen by proxy, og han vidste ik-ke, hvad hun
arbejdede med.

Adspurgt af advokat Normann og foreholdt sin forklaring til politirapport,
ekstrakt 10, side 130: ”Tiltalte 2 havde altid hvilet i sig selv på trods af, at han
stort set altid havde været arbejdsløs” forklarede vidnet, at man efter hans me-
ning godt kan være frustreret over ikke at have et arbejde. Tiltalte 2 havde affun-
det sig med ikke at have arbejde. Han havde endnu ikke fundet den rigtige vej til
det arbejde, han ville have.

Tiltalte 2 brugte blandt andet sin tid på at deltage i spillegrupper og at se sine
venner. Tiltalte 2 har i perioder spillet meget om penge. Tiltalte 1 mente efter en
fe-rie på Færøerne, at Tiltalte 2 på ferien havde spillet for meget. Vidnet mente
dog ikke, at hans spil var en trussel mod deres økonomi. Der var ofte overskud
på Tiltalte 2's spil. Vidnet følte ikke, at det var noget, som han skulle blande sig i.
Tiltalte 2 begyndte at adoptere Tiltalte 1's holdninger og værdier, f.eks. holdning
til økologiske fødevarer.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 131: ”Tiltalte 1 var en
stille og vidende kvinde, der satte sig ind i tingene” forklarede vidnet, at dette er
rigtigt. Tiltalte 1 var god til at slå op på nettet – Hun var informationssøgen-de.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 131: ”Tiltalte 2 og
Tiltalte 1 passede på hinanden og var opmærksom på hinanden. Der havde været
en episode i forbindelse med Tiltalte 2's fars død, hvor afhørte kunne mærke, at
Tiltalte 2 ikke gad at tale mere om det. Tiltalte 1 havde også set det, og havde
spurgt ind til Tiltalte 2 og draget omsorg for ham. Afhørte havde aldrig set dem
skændtes. Afhørte ville beskrive dem begge som betænksomme” forklarede
vidnet, at dette lyder rigtigt.

Tiltalte 1 ringede den 6. oktober kl. ca. 06.35, hvor Vidne 7 burde være kørt
hjem-mefra. Han husker ikke, hvilket telefonnummer Tiltalte 1 ringede fra.
Vidnet husker ikke, hvor lang tid samtalen varede – Den var nok kort. Han kunne
ha-



/

side 91

ve forstået, hvis Tiltalte 1 havde været ked af det eller grædt, da hun ringede.
Vidnet ved ikke, hvor mange Tiltalte 1 havde ringet til om emnet, før hun ringe-
de til vidnet."
…

Vidne 17 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er Tiltalte 1's
veninde. De har dog ikke talt sammen i lang tid. Da Tiltalte 1 var gravid, sås de
jævnligt. Tiltalte 1 var glad for at være gravid. Hun var bekymret under
graviditeten, har vidnet hørt. Dette skulle dreje sig om, hvorvidt børnene var
okay i maven. Vidnet var bekendt med, at Tiltalte 1 havde angst. Vidnet har ikke
talt meget med Tiltalte 1 om det. Tiltalte 1 har fortalt, at hun fik medicin, som
hun skulle stoppe med. Vidnet var nok ikke den, som Tiltalte 1 åbnede sig mest
op overfor. Men vidnet oplevede heller ikke, at Tiltalte 1 skjulte, hvordan hun
havde det. Vidnet deltog i en Messenger-gruppechat med Landsdelveninder. Vid-
net hørte i en gruppebesked fra Tiltalte 1 om Forurettede 1, da det var kritisk.
Der stod, at Forurettede 1 måske ikke overlevede. Det kan godt passe, at vidnet
modtog denne besked den 7. oktober. Vidnet husker ikke, om hun kiggede i sine
chat-beskeder i forbindelse med politiafhøringen af hende.

Vidnet har kendt til Tiltalte 2 gennem en veninde, Vidne 19, hvis kæreste var
venner med Tiltalte 2. Hun har mødt Tiltalte 2 til fester. Hun mødte nok Tiltalte 2
første gang for ca. 12 år siden. Vidnet syntes, at det var fint, da Tiltalte 1 og
Tiltalte 2 blev kæ-rester, og hun håbede, det gik godt. Vidnet var bekymret på
Tiltalte 1's vegne over, at Tiltalte 2 ikke havde et arbejde, og at der ikke var
meget ”drive” over ham - måske skulle Tiltalte 1 have valgt en anden kæreste,
syntes vidnet. Tiltalte 2 kunne godt have behov for at trække sig lidt. Der gik
lang tid, før han flyttede ind hos Tiltalte 1. Vidnet tænkte, at han havde behov for
sit eget sted at være, idet han beholdt sin lejlighed i lang tid. Til vidnets 30 års
fødselsdag, sagde Tiltalte 2 til vidnet, at han nu ville flytte ind hos Tiltalte 1, og
at han godt vidste, at han havde været længe om at tage den beslutning. Vidnet
har tænkt om Tiltalte 1, at hun havde svært ved at sætte grænser. Hun har nogle
gange syntes, at fyre, som Tiltalte 1 mødte, havde udnyttet hende.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 139: ”Afhørte blev
adspurgt, om Tiltalte 1 forekom hende konfliktsky? Afhørte svarede: ’Ja, det
tænker jeg godt, hun kunne være’. Afhørte forklarede videre, at hun opfattede
Tiltalte 1 som godtroende og måske lidt naiv” forklarede vidnet, at hun kan gen-
kende dette.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 139: ”Afhørte troe-de,
at man godt ville kunne overbevise Tiltalte 1 om, at alting var OK. Hun hav-de
været overbekymret under hele graviditeten og det var afhørtes indtryk, at hun
havde handlet på den bekymring. Hun havde eksempelvis været åben om-kring
sin angst. Afhørte troede ikke, at Tiltalte 1 ville forsøge at dække over det, hvis
pigerne havde det dårligt” forklarede vidnet, at hun godt kan have sagt således.



/

side 92

Vidnet så Tiltalte 1 to gange efter fødslen. Den ene gang var på et besøg sam-
men med den fælles veninde Vidne 11, og den anden gang var, hvor hun gik en
tur med Tiltalte 1. Vidnet var overrasket over, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 ikke
havde det svært - de virkede overskudsagtige.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun har karakteriseret
Tiltalte 2 som en sød og sjov fyr. Hun undrede sig over, at han ikke havde et ar-
bejde. Hun husker ikke at have sagt, at han var velfungerende.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 134: ”Afhørte kendte
kun Tiltalte 2 fra sammenkomster og festlige lejligheder. Han forekom hende
sød, sjov og velfungerende” fastholdt vidnet, at hun ikke husker at have
beskrevet Tiltalte 2 som velfungerende.

Vidnet mener, at Tiltalte 2 havde arbejde i noget af den tid, som han kendte
Tiltalte 1.

Foreholdt af advokat Normann sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, si-de
134: ”Derfor havde hun også tænkt over, hvorfor det var så svært for ham at få
og holde på et arbejde. Hun tænkte, at han måske havde dårligt selvværd eller var
depressiv” forklarede vidnet, at hun godt kunne have sagt således om Tiltalte 2."
…

Sygeplejerske Vidne 18 forklarede adspurgt af advokat Nor-mann, "at han er
sygeplejerske på Hvidovre Hospital. Han mødte den ene tvil-ling, Forurettede 2,
første gang enten den 2. eller 3. oktober. Han så Forurettede 1, da fade-ren kom
ind med hende. Der var nogle bekymringer omkring, at Forurettede 1 gyl-pede
noget mere end normalt. Det var normalt, at en tvilling blev medindlagt. Vidnet
tror, at faderen kom med Forurettede 1 om aftenen.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 143: ”Den dag hvor
Forurettede 2 blev indlagt, om fredagen den 021020 var moren der alene med
Forurettede 2 og overnattede med hende indtil lørdag. Vidnet havde ikke vagt
der, men dagen efter om lørdagen havde han en 12 timers vagt fra 0900-2100. På
et tidspunkt først på aftenen, ankom faren med Forurettede 1” forklarede vidnet,
at dette lyder rigtigt. Vidnet overtog Forurettede 2 fra en anden kollega. Dette
skete nok ved 19.00-20.00-tiden.

Vidnet hørte den 3. oktober om, at Forurettede 1 havde gylpet. Dette tænkte han
ik-ke sønderligt meget over.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 143: ”Vidnet var
bekendt med, at Forurettede 1 egentlig ikke kom ind fordi at hun var syg, men
for-ældrene gjorde opmærksom på, at hun havde kastet op det sidste døgns tid



/

side 93

derhjemme” forklarede vidnet, at han godt kan have sagt således. Han fik nok
oplysningerne om opkastninger overleveret fra sin kollega. Vidnet ved derfor
ikke, hvem af forældrene der kom med oplysningerne.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 143: ”Vidnet huske-de
det som om, at det var faren der sagde det, da han huskede, at faren havde været
alene hjemme med Forurettede 1 siden dagen før” forklarede vidnet nu, at dette
muligvis godt kan passe. Vidnet ved ikke, om han har hørt dette fra en kollega
eller fra faderen selv.

Den 6. oktober mødte vidnet ind på en tidlig vagt. Der var kaos. Han fik at vi-de,
hvad der var sket. Vidnet blev spurgt, om han ville tage over for en kolle-ga.
Vidnet assisterede kollegaen, som blev der et godt stykke tid sammen med
vidnet. Vidnet tog sig af det barn, som ikke lå i en børnekuvøse. Vidnet tog
sammen med moderen og barnet i en taxa til Rigshospitalet. Vidnet sad foran i
taxaen. Moderen spurgte undervejs taxachaufføren, om de ikke kunne køre noget
stærkere.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 144: ”Vidnet fore-
spurgt til hans oplevelse af forældrene. Vidnet forklarede, at moren var helt i
chok og kunne slet ikke være i sig selv. Hele vejen sagde moren til taxachauf-
føren at han skulle skynde sig og om han kunne køre en smutvej. Moren sagde
ikke andet under turen. Vidnet havde fået at vide, hvilken afdeling de skulle til”
forklarede vidnet, at han genkender forklaringen.

Vidnet havde fået at vide, hvilken afdeling de skulle køre til. Taxachaufføren
vidste, hvor afdelingen lå. Ved Rigshospitalet mødte de en veninde til mode-ren,
som vidste, hvor de skulle hen. Vidnet kom ind på stuen, hvor faderen var.
Moderen kom ind i et tilstødende lokale.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 144: ”Da de ankom til
RH, blev de modtaget af en veninde til moren. Moren blev trøstet af denne
veninde og vidnet bar Forurettede 2 ind på RH” forklarede vidnet, at han husker
det som om, at han bar Forurettede 2 hele vejen ind på Rigshospitalet.

Moderen blev ved Rigshospitalet trøstet af veninden, mens vidnet gik med
barnet. Vidnet mener – som tidligere sagt - at faderen var i et tilstødende loka-le.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 145: ”Vidnet be-skrev
moren som i tydelig krise og hun var helt ude af den. Faren var ikke helt ude af
den på samme måde som moren. Faren kunne man kommunikere med. Vidnet
havde ikke oplevet dem tale sammen om, hvad der kunne være sket” forklarede
vidnet, at han ikke husker at have haft en samtale med faderen på Rigshospitalet.



/

side 94

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen og foreholdt sin forklaring til politirapport,
ekstrakt 10, side 143: ”Og om de lige ville kigge på hende, i forhold til hvad det
kunne være. Vidnet huskede det som om, at det var faren der sagde det”
forklarede vidnet, at han i dag ikke husker, hvem der sagde det. Han huskede det
dog nok bedre dengang, hvor han blev afhørt.

Vidnet var på arbejde den 4. oktober. Vidnet mener, at der blev lavet et ind-
læggelsesnotat vedrørende Forurettede 1 denne dag. Vidnet ved ikke, om det var
Vidne 15, der indlagde Forurettede 1. Vidnet husker ikke, om han besigti-gede
Forurettede 1, og om han så hende afklædt.

Vidnet husker ikke, om han var med, da lægen indlagde Forurettede 1.

Foreholdt lægejournal af 4. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1, eks-trakt 8,
side 19, forklarede vidnet, at han ikke husker, om han var til stede. Det var lægen
selv, der gennemgik Forurettede 1.

Vidnet mindes ikke at have set Forurettede 1 afklædt i perioden fra den 3. til den
6. oktober. Han tænker, at han ville have gået videre med det, hvis han havde set
mærker på Forurettede 1.

Det virkede som om, at forældrene tog sig af hver deres tvilling. Han husker
ikke, om forældrene byttede tvillinger under hospitalsopholdet. Familien lå på en
enestue med toilet.

Vidnet husker ikke, om han var på arbejde den 5. oktober. Vidnet husker ikke at
have set andre på familiens stue end børnene og forældrene. Han mener, at han
var på tilsyn på et tidspunkt, hvor faderen var ude for at ryge. Han husker ikke, at
moderen var væk fra stuen på noget tidspunkt. Han husker ikke, om faderen var
væk i længere tid end et par minutter, når han var væk. Et tilsyn tager normalt
kun et par minutter.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 143-144: ”Vidnet
havde oplevet, at de havde delt børnene op imellem sig. Det var primært faren
der havde Forurettede 1, da hun lå og sov på hans bryst det meste af tiden. Vidnet
opfattede, at de var gode til at være sammen, hvor faren også flere gange tog
væk. Vidnet vidste dog ikke om han tog hjem eller bare blev væk i længere pe-
rioder. Moren var der hele tiden” forklarede vidnet, at han ikke husker forkla-
ringen i dag, men forklaringen kan godt passe."
…

Vidne 19 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er Tiltalte 1's
veninde. Vidnet og Tiltalte 1 spillede håndbold sammen på Landsdel, da de var
10-12 år gamle. De gik i parallelklasse i skolen, og de gik i gymnasiet sammen.
De blev først veninder senere, efter at de begge var flyttet til København. Vidnet
og Tiltalte 1 sås i deres venindegruppe. Vidnets mand og



/

side 95

vidnet havde besøg af Tiltalte 1 i maj 2020. Tiltalte 1 var nervøs under
graviditeten og havde fået foretaget ekstra scanninger i graviditeten. Tiltalte 1
glædede sig til at blive mor. Tiltalte 1 er nok en lidt ængstelig type.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 147: ”Afhørte for-
klarede, at Tiltalte 1 havde virket glad og havde glædet sig meget til at blive mor.
Tiltalte 1 havde virket en smule bekymret og nervøs i forhold til hvordan det nu
skulle gå med tvillinger, men havde på den anden side også haft et godt ’gå-på-
mod’ ” forklarede vidnet, at dette passer meget godt med hendes ople-velse.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2 virkede også glade, da vidnet var hjemme hos dem ca. 14
da-ge før fødslen.

Vidnet syntes, at Tiltalte 1 godt kunne være lidt distræt - der kunne være ting,
som Tiltalte 1 ikke havde fået med, når der var aftalt noget.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 149: ”Tiltalte 1 havde
også en tendens til at være en smule naiv eller god troende, i forhold til hendes
omgang med andre og ukendte personer” forklarede vidnet, at dette er korrekt.
Der var nok mange, der havde dette billede af Tiltalte 1. Vidnet vil ikke mene, at
det var problematisk.

Vidnet lærte i 2009 Tiltalte 2 at kende gennem sin mand. Vidnet og Tiltalte 2 sås
jævnligt de første 5-7 år efter gymnasiet, men så gled det ud mellem dem. Da
vidnet skulle giftes, inviterede de Tiltalte 2 med. Tiltalte 1 deltog også i
brylluppet. Vidnet og Tiltalte 2 sås gennem Tiltalte 1, efter at Tiltalte 2 og
Tiltalte 1 blev kærester. Vidnet syntes, det var fint, at Tiltalte 2 og Tiltalte 1 fandt
sammen.

Tiltalte 2 og Tiltalte 1 viste vidnet 14 dage før fødslen, hvordan de havde
indrettet sig. Tiltalte 2 fortalte, at han havde læst en bog om tvillinger.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 148-149: ”På et
tidspunkt som de blev ældre, virkede det som om at Tiltalte 2 var ’faldet ned i et
hul’, han ikke rigtig kunne komme op ad. Det virkede som om, at Tiltalte 2 brug-
te meget tid på at spille computer og ikke rigtig kom videre med sit liv. Afhør-te
havde den opfattelse at Tiltalte 2 på et tidspunkt, inden han mødte Tiltalte 1, hav-
de meldt sig lidt ud af fællesskabet, og bare passede sig selv” forklarede vid-net,
at hun kan genkende dette. Det var betjentens formulering, at Tiltalte 2 var
’faldet ned i et hul’.

Tiltalte 1 talte om, at Tiltalte 2 måske skulle starte på noget uddannelse til fængs-
elsbetjent. Det var vidnets indtryk, at Tiltalte 2 spillede computer i et par år. Vid-
net har ikke mødt Tiltalte 1 og Tiltalte 2, efter deres piger blev født.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun husker, at hun til



/

side 96

politiet forklarede, at Tiltalte 2 er en glad og velfungerende person. Vidnet havde
talt med sin mand om, at det var mærkeligt, at han ikke kom videre i sit liv, når
nu han var sådan en velfungerende mand."
…

Vidne 20 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er kiropraktor. Hun
har haft Forurettede 2 i sin konsultation. Første gang var den 29. september.
Forældrene syntes, at hun var slap og dårligt motorisk ud-viklet. Hun var lidt
pylret. Vidnet ved ikke, hvordan hun selv kom ind i bille-det – om det var via en
læge. Vidnet undersøgte Forurettede 2. Forurettede 2 lå i sin ble imens. Vidnet
syntes, at hun var lidt lille. Vidnet insisterede på, at Forurettede 2 skulle vejes, så
vidnet kunne sikre sig, at hun havde taget på til næste besøg. Vidnet be-kymrede
sig om, hvorvidt Forurettede 2 fik nok at spise. Forurettede 2 fik en ny tid til 3
dage efter. Vidnet undersøgte, om Forurettede 2 havde en knude ved kravebenet.
På den måde kan man tjekke, om der er brud på kravebenet. Forurettede 2 havde
ingen blå mærker. Babyers knoglebrud heles meget hurtigt. Forurettede 2 fik ved
første besøg en lille behandling i sin nakke. Både mor, far og den anden tvilling
var med. Den nye tid var den 2. oktober. Her havde Forurettede 2 taget 300 gram
på siden sidst. Vidnet syntes stadig, at hun var lille. Vidnet sagde den 2. oktober
til for-ældrene, at Forurettede 2 ikke skulle have nogen behandling af vidnet.
Vidnet rådede forældrene til at ringe 1813 samme dag, hvis Forurettede 2 ikke
tog flasken. Vidnet gav i hvert fald beskeden om dette til moderen. Begge
forældre virkede til at høre efter, da vidnet sagde ’1813’.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 154: ”Afhørtes for-
nemmelse var, at det var moren, der var mest aktiv” forklarede vidnet, at det er
rigtigt, at moderen var mest aktiv.

Vidnet regnede med, at ’1813’ ville tage det alvorligt, hvis der blev sagt, at ki-
ropraktoren havde sagt, at der skulle ringes 1813.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at det andet og sidste be-søg
fra Forurettede 2 var den 2. oktober omkring kl. 11.30. Forurettede 2 var fuldt
afklædt den 29. september. Den 2. oktober er det muligt, at Forurettede 2 kun var
bar på over-kroppen, da vidnet kun skulle kigge på Forurettede 2's nakke. Vidnet
har ikke konsta-teret skader på Forurettede 2.

Foreholdt fra Retsmedicinsk Instituts personundersøgelse af Forurettede 2,
ekstrakt 9, side 181: ”Af det fremsendte journalmateriale fremgår, at der ved
helkropsrøntgen foretaget henholdsvis den 07-10-2020 og den 19-10-2020 på-
vistes brud af venstre overarmsknogle tæt ved skulderleddet, såkaldt ’corner
lesion’, begge lårbensknogler og underbensknogler ved knæleddet, såkaldt
’bucket handle lesion’ samt brud i siden af højre 4.-7. ribben, brud i siden af
venstre 5.-10. ribben, bagtil på venstre 7. og 8. ribben og bagtil på venstre 11.
ribben. Bruddene var med varierende tegn på opheling og var dels friske, dels af
nyere og af ældre dato, således var enkelte af bruddene mindst 14 dage



/

side 97

gamle og andre var friske ved røntgenundersøgelsen den 07-10-2020. Alle brud
var opstået ved svær stump vold. De påviste ribbensbrud er karakteri-stiske for at
være opstået i forbindelse med klemning om brystkassen. Det på-viste brud af
venstre overarmsknogle kan meget vel være opstået ved ryk i overarmen. De
påviste brud af lårben og underbensknogler kan være opstået ved gentagen frem-
og-tilbage bevægelse af lemmerne, så som ved rysten af kroppen eller rysten af
underbenene i forhold til lårene” forklarede vidnet, at Forurettede 2 100% sikkert
ikke havde disse skader den 29. september.

Vidnet husker ikke, om Forurettede 2 havde noget på fødderne den 2. oktober.
Forurettede 2 fremstod ikke smertepåvirket ved nogen af de to besøg.

Adspurgt af anklageren og foreholdt Retsmedicinsk Instituts personundersø-
gelse af Forurettede 2, ekstrakt 9, side 180: ”Af journalmaterialet fremgår, at der
den 02-10-2020 blev optaget kliniske fotos. Der er fremsendt fire fotos per mail,
overensstemmende i den medfølgende mailkorrespondance med de fire kliniske
fotos. Der er ingen datering af fotos, fotos er alle uskarpe med dårlige lysforhold
og uden målestok. De er nedenfor beskrevet i vilkårlig ræk-kefølge fra 1-4. 1.
Foto viser bagsiden af venstre lår, hvor der ses to, tværgå-ende, parallelle striber,
hvor den øverst beliggende ses nærmest bueformet med konkaviteten vendende
op mod kroppen, rødlige underhudsblødninger, som i længden inddrager
henholdsvis totredjedele og halvdelen af lårets bagsi-de” forklarede vidnet, at
hun ikke på baglårene så underhudsblødninger, hver-ken den 29. september eller
den 2. oktober.

Vidnet mærkede omkring Forurettede 2's ribben den 29. september. Der var
ingen u-sædvanlig reaktion fra Forurettede 2 herpå."
…

Vidne 21 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun er Tiltalte 1's
veninde. De har kendt hinanden i omkring 15 år. Deres for-ældre er gift med
hinanden. Vidnet og Tiltalte 1 har aldrig boet sammen. Vidnet og Tiltalte 1 sås
med 2-3 ugers mellemrum. Hun så Tiltalte 1 og pigerne, da piger-ne var 4 uger, 6
uger og 8 uger gamle. Vidnet og Tiltalte 1 var gravide samtidig, og de boede tæt
på hinanden. Tiltalte 1 virkede spændt på at blive mor til tvillin-ger. Hun
glædede sig til dette. Det sprang ikke i vidnets øjne, at Tiltalte 1 var mere
bekymret, end andre ville være i Tiltalte 1's situation. Tiltalte 1 er sød, op-
mærksom og omsorgsfuld.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 158: ”Adspurgt om
afhørtes indtryk af Tiltalte 1, forklarede afhørte at Tiltalte 1 var glad for at være
blevet mor, selvom det havde været en overvældende oplevelse. Afhørte be-
skrev både Tiltalte 1 og Tiltalte 2 som fredfyldte, muntre og glade for at være
for-ældre, og glade for deres børn. Afhørte beskrev Tiltalte 1 som en varm,
lyttende og positiv person med et stort ’gå-på-mod’. Afhørte og Tiltalte 1 mødtes
ofte over en aktivitet, såsom museumsbesøg m.m. Ofte var det også Tiltalte 1
som



/

side 98

tog initiativ til disse oplevelser” forklarede vidnet, at det er rigtigt, at hun har
forklaret således til politiet. Før de fik børn, mødtes de ofte til aktiviteter.

Tiltalte 2 var til stede ved det besøg hos Tiltalte 1, hvor pigerne var 4 uger gamle.
Hun var nok i en times tid i Tiltalte 2 og Tiltalte 1's lejlighed ved denne lejlighed.
Vidnet havde sin egen datter med. Tiltalte 1 og Tiltalte 2 var glade, men
udmattede og trætte, som man kunne forvente. Det ene barn lå i en slyngevugge
og sov, mens Tiltalte 1 sad med det andet barn. Vidnet husker ikke, at de talte om
at væ-re træt. De talte nok om, at det var hårdt at være forældre til to.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 161: ”Afhørte for-
klarede, at vedr. udfordringer havde de snakket om den søvnmangel man ople-
ver som nybagte forældre, og de havde snakket om hvor vigtigt det var at få
sovet nogle små lure, når det var muligt. De havde også snakket om at det var en
god ide, kun at være én ’på’ om natten, så ikke begge forældre var trætte i løbet
af dagen” forklarede vidnet, at dette lyder rigtigt nok. Hun husker det dog i dag
ikke så godt. De talte om deres fælles oplevelse af at være blevet forældre.
Vidnet husker ikke, om de kun var én på om natten.

Den 1. oktober kom Tiltalte 1 hjem til vidnet med Forurettede 2 og Forurettede
1. Tiltalte 1 var der ca. 3 timer. De sad i stuen og spiste knækbrød og drak the.
Det var et hyggeligt barselsbesøg. Det var under Corona, så de gjorde meget ud
af at holde afstand, så vidnet var nok mindst 1 meter fra Tiltalte 1's børn.
Børnene fik mad i flaske. Vidnet husker ikke, at de under besøget talte om, at
Forurettede 2 ikke rigtig ville spise.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 160: ”Afhørte for-
klarede, at Forurettede 2 fremstod glad, og afhørte havde flere gange haft god
øjen-kontakt med Forurettede 2” forklarede vidnet, at hun godt kan se for sig, at
hun havde god øjenkontakt til Forurettede 2.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 160: ”Afhørte hus-kede
at Tiltalte 1 havde nævnt noget med, at Forurettede 2 i den periode ikke spiste
sær-lig meget, hvorfor afhørte blev i tvivl om Forurettede 2 drak hele flasken”
forklarede vidnet, at det er muligt, at Tiltalte 1 fortalte om, at Forurettede 2 ikke
spiste særlig me-get.

Tiltalte 1 udtrykte bekymring for børnenes trivsel og hun nævnte noget om en ki-
ropraktor, som de skulle til dagen efter. Vidnet hørte om indlæggelsen om
søndagen den 4. oktober. Den følgende onsdag formiddag hørte hun om mis-
tanken om vold. Dette var vidnet chokeret over. Dette kunne hun ikke få til at
passe med sine oplevelser.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun og Tiltalte 1 gik tur
ved den lejlighed, hvor hun så pigerne, da de var 6 uger gamle. Vidnet havde set
Tiltalte 2 et par gange. Han virkede glad og charmerende – selskabelig. Vid-



/

side 99

net kan godt have sagt, at han var en stille og rolig fyr. Det var vidnets ind-tryk,
at både Tiltalte 1 og Tiltalte 2 glædede sig til at blive forældre. Der var ikke
noget bemærkelsesværdigt ved Tiltalte 2's måde at håndtere børnene. Vidnet har
oplevet, at en af pigerne skulle skiftes, hvor Tiltalte 2 tog sig af dette.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 162: ”Adspurgt til
Tiltalte 2's håndtering af tvillingerne, forklarede afhørte, at Tiltalte 2 virkerede
me-get opmærksom og omsorgsfuld, når han håndterede tvillingerne. Tiltalte 2
hånd-terede også tvillingerne meget naturligt og fornuftigt” forklarede vidnet, at
dette passer."
…

Vidne 22 forklarede adspurgt af advokat Normann, "at hun har kendt Tiltalte 1,
siden de gik på kandidaten i 2015-2017. De blev her veninder. Tiltalte 1 virkede
til at have det godt, da hun var gravid. Vidnet så kun Tiltalte 1 en enkelt gang,
efter hun fik børnene. Det var i Frederiksberg Have i september 2020. De mødtes
ved indgangen og gik en tur. Pigerne lå og sov. En af pigerne be-gyndte at græde.
Hun blev taget op og fik flaske. Dette virkede roligt. Vidnet har en enkelt gang
mødt Tiltalte 2. Det var til en nytårsfest. Hun har aldrig mødt Tiltalte 2 og
Tiltalte 1 sammen. Tiltalte 1 har fortalt vidnet om Tiltalte 2. Tiltalte 1 var lidt
frustreret over Tiltalte 2's jobsituation – over at han ikke vidste, hvad han ville.

Vidnet tror, at Tiltalte 1 og Tiltalte 2 talte om det, da Tiltalte 2's far døde. Tiltalte
1 var meget forstående og lyttende. Hun var nem at tale med. Tiltalte 1 virkede
lidt ængstelig. Vidnet har dog aldrig oplevet dette foldet fuldt ud.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 167: ”Forespurgt, om
afh. ville karakterisere Tiltalte 1 som naiv eller godtroende, oplyste afh., at hun
ikke mente, at Tiltalte 1 er naiv, idet Tiltalte 1 ikke er dum, men hun er måske
nok godtroende. Afh. mente ikke, at hun kunne bidrage yderligere til belysning
af sagen” forklarede vidnet, at hun godt husker at have forklaret således. Poli-
timanden sagde, at han spurgte ind til, om Tiltalte 1 var naiv og godtroende, for
at finde ud af, om Tiltalte 1 var klar over, hvad der var sket med tvillingerne.
Tiltalte 1 troede på det bedste i folk."
…

Vidne 23 forklarede adspurgt af advokat Buch-Jepsen, "at hun er sygeplejerske
på Hvidovre Hospital. Hun mødte ind den 6. oktober 2020 kl. 23.15. Hun var
ikke på arbejde den 2., 3. og 4. oktober. Da hun mødte ind til nattevagt den 6.
oktober kendte hun ikke tvillingerne. Hun fik en rapport fra aftenvagten. Der var
en plan for, hvordan pigerne skulle ernæres. Vidnet kom ind på forældrenes stue
omkring midnat. Alle på stuen var da vågne. Vidnet fortalte om sig selv og om
planen for natten. Begge børn fik en flaske omkring midnat. Vidnet talte med
forældrene om at være blevet forældre. Faderen for-talte, at de delte børnene op,
så de havde en hver. De virkede som omsorgsful-de forældre. Vidnet lagde ikke
mærke til noget usædvanligt. Armen på det ene



/

side 100

barn hang dog lidt – på det barn, som moderen sad med. Familien havde en stue
for sig selv. Forældrene havde en seng hver på stuen. Pigerne lå sammen i en
vugge. Der var toilet på stuen. Vidnet skulle komme igen kl. 02.00. Det ene barn
skulle have mad i sonden kl. 02.00. Vidnet kom ind på stuen kl. 02.00 og gav
mad i sonden, og det andet barn fik flaske. Forældrene sov på det tidspunkt. Kl.
03.00 blev der ringet alarm fra stuen. Vidnet troede, at der var tale om en fejl.
Vidnet ankom som den første til stuen. Faderen stod her med tvilling B og sagde,
at hun ikke reagerede. Barnet hang med hovedet og var slap, kunne vidnet se.
Faderen sagde, at barnet havde grædt eller givet lyd fra sig, hvorfor han havde
taget det op. Faderen rakte barnet frem mod vidnet. Barnet blev lagt på moderens
seng, og pludselig var der mange mennesker på stuen. Bagvagten blev tilkaldt.
Moderen var vågen, da vidnet kom ind på stu-en, efter alarmen var gået.
Forurettede 1 blev taget ud fra stuen. Vidnet prøvede at få ro på forældrene på
stuen efterfølgende. Faderen stillede mange spørgsmål – blandt andet om
Forurettede 1 var ok. Moderen var stille og rokkede frem og til-bage. Vidnet
tænkte, at det var en almindelig reaktion, når man er i chok.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 171: ”Vidnet kom i
tanke om at forældrene havde fortalt, at de vågnede ved, at Forurettede 1 havde
grædt, hvorfor de var stået op og fundet hende i den tilstand og troede at hun
havde gylpet og fået noget galt i halsen. Forældrene var ikke klar over, at vid-net
havde givet hende sondemad kl. 0200. Vidnet fortalte dem at Forurettede 1 hav-
de fået mad kl. 0200 og at hun ikke havde gylpet, da hun sidst tilså hende”
forklarede vidnet, at hun troede, at forældrene trykkede på alarmen for at hø-re,
om Forurettede 1 havde fået mad kl. 02.00.

Familien blev flyttet til neonatalafdelingen. Faderen spurgte hele tiden ind til
noget. Moderen sagde ikke noget. Hun rokkede frem og tilbage, så vidnet var
bange for, at hun på et tidspunkt ville tabe det barn, som hun sad med. Fade-ren
gik ind for at se til Forurettede 1. Moderen gik ikke ind til Forurettede 1. Dette
syn-tes vidnet var underligt - Sådan ville vidnet nok ikke selv have reageret.
Fade-ren spurgte kl. 03.00, om Forurettede 1 havde fået mælk. Han spurgte, om
hun kunne have fået mælken galt i halsen. Vidnet husker ikke, hvis han skulle
have sagt, at han forsøgte at få gang i hende igen. Moderen sad med tvilling A og
rokkede frem og tilbage. Moderen sagde vist ikke noget. Vidnet spurgte mode-
ren, om hun skulle aflaste hende ved at give flaske, men det ville moderen ikke
have. Vidnet husker ikke, om moderen spurgte, hvordan det stod til med
Forurettede 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 178: ”Afhørte blev
foreholdt, at det ud fra afhørtes første forklaring kunne give indtrykket af, at
moderen var lidt passiv i forhold til Forurettede 1. Afhørte forklarede, at hun
synes moderens reaktion i forbindelse med alarmkaldet var lidt atypisk – afhørte
havde undret sig lidt over, at moderen ikke spurgte mere ind til Forurettede 1's
til-stand. Moderen gik rundt og vuggede Forurettede 2, og spurgte ikke ind til
Forurettede 1. På det tidspunkt havde afhørte fornemmelsen af, at moderen var
fattet – hun



/

side 101

virkede ikke til at være i chok” forklarede vidnet, at hun i dag husker det som
om, at moderen ikke var sig selv. Vidnet var sammen med familien frem til kl.
ca. 05.30. Moderen valgte at sætte sig på gulvet udenfor den stue, hvor
Forurettede 1 var. Derfor blev der hentet en seng til hende. Moderen virkede
passiv, mens faderen spurgte meget.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 178: ”Afhørte oply-ste,
at moderen til gengæld virkede helt ved siden af sig selv og formentlig i chok, da
Forurettede 1 var blevet flyttet til Neonatalafdelingen” forklarede vidnet, at det
er korrekt, at moderens adfærd ændrede sig. Vidnet husker ikke, om moderen
talte om at få pigerne døbt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 178: ”Forespurgt til det
videre hændelsesforløb svarede afhørte, at Forurettede 1 ret hurtigt kom ned på
akutstuen (96) – både far og mor gik med derned. Det var fortsat faren, som viste
mest interesse og spurgte ind til Forurettede 1. Moren rettede sin fokus mod den
anden tvillingesøster – afhørte så hende ikke inde hos inde hos Forurettede 1. På
et tidspunkt sagde afhørte til forældrene, at hun ville ringe når der var nyt vedr.
Forurettede 1. Forældrene gik retur til stuen, som lå i den anden ende af gan-gen.
Da afhørte gik ned på stuen for at se til forældrene rettede moren henven-delse til
afhørte – hun sagde, at hun gerne ville have begge piger døbt, og spurgte ind til
om der var en præst og kirke. Afhørte undrede sig lidt, men tænkte at moren nok
var religiøs, afhørte gik ud for at undersøge det. Da af-hørte kom retur, var
forældrene gået til Neonatalafdelingen, hvor Forurettede 1 var blevet flyttet til”
forklarede vidnet, at dette er korrekt. De var stadig på dette tidspunkt nede på
stuen, hvorfra der blev ringet alarm. Moderen var således nok ikke i chok på
dette tidspunkt. Moderen må have vidst, at det var alvor-ligt, siden hun bad om
en præst.

Adspurgt af advokat Normann forklarede vidnet, at børnene var opdelt, så fa-
deren havde Forurettede 1, og moderen havde Forurettede 2. Vidnet undrede sig
over, at moderen ikke gik ind til Forurettede 1. Faderen kiggede ind til
Forurettede 1 et par gan-ge. Vidnet sagde til ham, at de skulle have arbejdsro
inde hos Forurettede 1.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 170: ”Vidnet huske-de
ikke præcis hvad hun gjorde, men på et tidspunkt gik hun sådan lidt rundt med
tvillingesøsteren på armene og sagde flere gang til faren, at han skulle tie stille
og lade dem gøre deres arbejde” forklarede vidnet, at hun godt kunne ha-ve sagt
således. Moderen sagde vist kun en enkelt gang til faderen, at han skulle tie stille
og lade dem gøre deres arbejde.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 170: ”Forældrene hev
fat i hende hele tiden og spurgte hvad der skete. Især faren spurgte hele ti-den og
moren sagde hele tiden til ham, at de skulle have fred til at arbejde” forklarede
vidnet, at hun godt kan have sagt således. Hun husker det som om, at faderen var
mere på end moderen.



/

side 102

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 170: ”Vidnet for-søgte
at give dem oplysninger om, hvad der skete inde på akutstuen, når hun vidste
noget. Begge forældre var i panik…” forklarede vidnet, at dette er kor-rekt.
Vidnet sagde til forældrene, at lægen ville komme ud og fortælle, når der var nyt.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 171: ”Vidnet fore-
spurgt om hendes indtryk af forældrene. Vidnet havde aldrig mødt dem før og fik
det indtryk at de var super relevante forældre der ville deres børn det bed-ste.
Vidnet havde en god kontakt til dem og faren var meget nysgerrig og op-
mærksom og moren havde tvillingesøsteren. Vidnet havde ikke bemærket no-get
usædvanligt” forklarede vidnet, at dette er korrekt.

Vidnet skaffede en seng til Tiltalte 1, fordi hun var bange for, at Tiltalte 1 ikke
holdt ordentligt fat i barnet.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 171: ”Moren havde
lagt sig på gangen og vidnet spurgte om hun ville have en seng. Moren rystede
og var slet ikke sig selv og de skaffede en seng til hende og hun lå der med
Forurettede 2. Vidnet mente, at hvis ikke moren havde lagt sig på gulvet, så var
hun faldet, så rystet var hun” forklarede vidnet, at dette er korrekt. Moderen satte
sig dog ned på gulvet – hun lagde sig ikke ned på gulvet. Vidnet har ikke erfa-
ring fra lignende episoder, så hun kan ikke sige, om moderens reaktion var
normal.

Forældrene oplyste ikke om mulige teorier for, hvad der kunne være sket med
Forurettede 1, så vidt vidnet husker.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 172: ”Vidnet mente, at
begge forældre svarede, at det kendte de ikke noget til. Vidnet huskede, at faren
allerede inde på stuen, da hun kom til alarmen havde sagt: ’at det kunne være at
han havde rusket hende’. Vidnet opfattede det som om, at han havde prøvet at
vække hende fordi hun ikke var sig selv” forklarede vidnet, at det er rigtigt, at
hun forklarede således. Faderen sagde, at han prøvede at vække hende ved at
ruske hende. Faderen viste, hvordan han havde holdt Forurettede 1, da han
ruskede hende.

Forevist fotos, ekstrakt 10, side 181 og 182, forklarede vidnet, at det var så-dan,
faderen sagde, at han havde holdt Forurettede 1, da han ruskede hende.

Forældrene måtte gerne gå ind til Forurettede 1. Vidnet husker at faderen var
inde og kysse Forurettede 1 på panden, mens Forurettede 1 var på akutstuen.
Vidnet ved dog ikke, hvor meget forældrene måtte komme ind.

Foreholdt på ny sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 178: ”På et



/

side 103

tidspunkt sagde afhørte til forældrene, at hun ville ringe, når der var nyt vedr.
Forurettede 1. Forældrene gik retur til stuen, som lå i den anden ende af gangen”
forklarede vidnet, at hun godt kan have forklaret således. Forældrene havde valgt
at gå helt ned på stuen igen. Vidnet fik et af forældrenes telefonnumre, så hun
kunne ringe til dem.

Adspurgt på ny af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun ikke havde
indtryk af, at Forurettede 1 kunne få sine skader af den måde, som faderen havde
stået med Forurettede 1 på, da hun kom ind.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 179: ”Forespurgt
oplyste afhørte, at hun ikke på noget tidspunkt observerede temperament hos
nogen af forældrene. Faren virkede rolig, men bange – moderen virkede til at
være helt ved siden af sig selv, og viste ikke nogen interesse for Forurettede 1”
for-klarede vidnet, at det er korrekt, at hun forklarede således, og at dette er i
overensstemmelse med det faktiske."
…

Vidne 24 forklarede adspurgt af advokat Nor-mann, "at hun kender Tiltalte 1 fra
gymnasiet på Landsdel. De begyndte at ses mere, efter at de begge flyttede til
København. De var en del af samme ven-negruppe. Vidnet var med, da Tiltalte 1
skulle føde – både som Tiltalte 1's veninde og også som jordemoder. Der deltog
også en anden jordemoder, som der skal, når jordemoderen kender den fødende.
Vidnet og Tiltalte 1 har boet sammen. Vidnet flyttede ud, kort før Tiltalte 2
flyttede ind i Tiltalte 1's lejlighed. Mens Tiltalte 1 var gravid sås vidnet og
Tiltalte 1. Vidnet deltog i Tiltalte 1's babyshower. Tiltalte 1 håndterede
graviditeten meget fint. Tiltalte 1 brugte vidnet et par gange i forbin-delse med
plukkeveer, ellers ikke. Tiltalte 1 syntes, at hun havde det godt i gravi-diteten.
Efter fødslen og inden varetægtsfængslingen så vidnet Tiltalte 1 en en-kelt gang.
Tiltalte 1 var da sammen med børnene. Efter varetægtsfængslingen har vidnet set
Tiltalte 1 en del gange. Vidnet vil beskrive Tiltalte 1 som en sød, rar og
omsorgsfuld veninde, men også lidt stresset. De har været til koncerter og
festival sammen.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 187: ”Tiltalte 1 var
meget initiativrig og var meget opsøgende. Tiltalte 1 var meget social og kunne
godt lide at samle folk til middage og hygge. Det havde hun ikke fået gjort på
samme måde siden Tiltalte 2 flyttede ind, det var også derfor at vidnet ikke følte
at hun kendte Tiltalte 2. Tiltalte 1 havde mere gået ud selv og sagt, at Tiltalte 2
ikke var så social og var mere hjemme” forklarede vidnet, at dette lyder meget
rig-tigt. Tiltalte 1 havde en stor vennekreds og skrev tit, om man var frisk på at
mø-des til kaffe og hygge.

Vidnet har ikke talt så meget med Tiltalte 2. Hun har mødt ham til et bryllup.
Tiltalte 2 var der hele tiden, mens vidnet boede i Tiltalte 1's lejlighed, men
dengang var deres snakke overfladiske. Vidnet kender mest Tiltalte 2 gennem
det, som



/

side 104

Tiltalte 1 har fortalt om ham. Tiltalte 1 var frustreret over, at Tiltalte 2 ikke var så
ini-tiativrig og ikke havde noget arbejde. Han var meget modsat Tiltalte 1.
Tiltalte 1 ville gerne hjælpe ham med at komme i gang med noget. Vidnet har
hørt fra Tiltalte 1, at Tiltalte 2 brugte tid på betting. Hun ved ikke hvilke
interesser Tiltalte 2 havde.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 187: ”Tiltalte 2 havde
ingen stor vennekreds, men han sås med sin halvbror. Hans far døde lige in-den
børnenes fødsel og han var vist også kommet i kontakt med en anden halvbror,
som han aldrig havde ses med” forklarede vidnet, at dette lyder rig-tigt. Det er
Tiltalte 1, der har fortalt vidnet om Tiltalte 2.

Vidnet hørte fra en fælles veninde om indlæggelserne af tvillingerne i oktober
2020. Vidnet er ikke på Instragram, hvorfra alle andre havde hørt om indlæg-
gelserne før hun gjorde. Vidnet skrev til Tiltalte 1 og spurgte, om de var okay.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 185: ”For ca. 14 dage
siden, fik vidnet at vide, gennem deres vennegruppe, at Tiltalte 1 var ind-lagt
med et af børnene. Tiltalte 1 havde sendt en Snap, hvor hun var indlagt med et af
børnene, men da vidnet ikke var på Snap…” forklarede vidnet, at hun ik-ke ved,
om snappen bestod af et billede.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede vidnet, at hun er enig i, at for-ældre
er forskellige, og nogle er introverte, og andre er ekstroverte. En intro-vert
forælder behøver ikke være en dårligere forælder end en ekstrovert. Der var ikke
så meget initiativ i Tiltalte 2. Hun har nok tidligere sagt, at han virkede doven.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 186: ”Vidnet for-
klarede at hendes indtryk af ham var, at han var stille, rolig og flink” forklare-de
vidnet, at dette er rigtigt nok.

Tiltalte 1 havde mange bolde i luften. Tiltalte 1 og vidnet havde tit køkkensnakke
om, at hun burde skrue lidt ned. Vidnet opfatter ikke Tiltalte 1 som opmærksom-
hedssøgende. Tiltalte 1 var frustreret over, at Tiltalte 2 var anderledes end hende.
Vidnet og Tiltalte 1 har aldrig rigtig talt om, hvordan det var for Tiltalte 1 at
blive mor. Vidnet hørte første gang om Tiltalte 1's angstproblematik, da hun fik
en ar-tikel tilsendt om angst. Hun var da i starten af 20’erne. Da vidnet og
Tiltalte 1 boede sammen, trappede Tiltalte 1 ned med sin medicin. Vidnet vidste
ikke den-gang, at Tiltalte 1 fik medicin. Vidnet vidste dog, at hun gik til
psykolog.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 10, side 186: ”Vidnet var
bekendt med, at Tiltalte 1 havde lidt af angst og havde været i behandling. Da de
boede sammen var Tiltalte 1 ved at trappe ud af medicinen og havde mange psy-
kologsamtaler. Det handlede mest om parforhold og noget arbejdsmæssig re-
lateret. Tiltalte 1 var ikke lige helt der hvor hun gerne ville være i livet og det var



/

side 105

det hun talte med psykologen om. Når Tiltalte 1 kom hjem fra psykologen, talte
de videre om det, som hun havde talt med psykologen om” forklarede vidnet, at
dette er rigtigt. Tiltalte 1 talte med psykologen om parforholdet til Tiltalte 2 og
om et tidligere parforhold, hun havde været i.

Tiltalte 2 var med til fødslen, hvor han holdt Tiltalte 1 i hånden, og han og vidnet
hjalp hinanden med at få Tiltalte 1 til at være rolig."
…

Læge Vidne 25 forklarede adspurgt af anklageren, "at Forurettede 2 og
Forurettede 1 var tilknyttet den praksis på Vej, hvor vidnet er læge. Vidnet har
ikke kendt Tiltalte 1, før hun fik børnene. Vidnet mødte Tiltalte 1 og pigerne,
hvor pigerne var 20 dage gamle og skulle undersøges for gulsot.

Foreholdt lægejournal af 17. august 2020 vedrørende Forurettede 1, eks-trakt 8,
side 175: ”sundhedsplejersken har set gulsot” forklarede vidnet, at barnet ved
konsultationen blev målt og vejet og tjekket for, om det havde gul-sot. I den
forbindelse blev barnet tjekket for, om det var frisk og ikke slap, og der blev
taget blodprøve.

Foreholdt lægejournal af 12. august 2020 vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9,
side 131: ”bemærket mere knirken. Iøvrigt ok. Spiser godt. Obj. pænefar-ver.
Normopnoisk” forklarede vidnet, at det var vidnets kollega, der stod for dette.

Foreholdt lægejournaler af 26. august 2020 vedrørende Forurettede 1, eks-trakt
8, side 176, og Forurettede 2, ekstrakt 9, side 132, forklarede vidnet, at ”TK”
betyder telefonkonsultation. Forældrene er blevet ringet op om blodprø-vesvar.

Foreholdt lægejournal af 17. august 2020 vedrørende Forurettede 1, eks-trakt 8,
side 176: ”lidt med maven snak om MME og stimulation” forklarede vidnet, at
der blev drøftet mavegener. Der blev talt om, at modermælkserstat-ning kan give
forstoppelse, og at man kan afhjælpe dette ved at trykke barnet på maven.

Foreholdt lægejournaler af 4. september 2020 vedrørende Forurettede 1, ekstrakt
8, side 176: ”Fredag d. 4. september 2020. Journal tekst – Almen. 5 ugers
børneundersøgelse: Far tilstede. Trivsel: fin. Ingen bekymringer fra for-ældres
sidesundhedsplejerske har bemærket stort hoved” og Forurettede 2, ekstrakt 9,
side 133: ” Fredag d. 4. september 2020. Journal tekst – Almen. 5 ugers
børneundersøgelse: Mor tilstede. tvilling, født ved planlagt sectio i GA 38+0.
primært MME og lidt ammemælk. Får d dråber. har daglig afføring.
Sundhedsplejerske kommer igen om 3 uger. Trivsel:fin. Ingen bekymringer fra
forældres side” forklarede vidnet, at 5 ugers undersøgelse består af en top til tå-
undersøgelse. Der findes retningslinjer fra sundhedsstyrelsen for undersø-



/

side 106

gelsen. Pigerne var i hvert deres lokale samtidig. ”Initialer” er vidnet, og det var
vidnet, der undersøgte Forurettede 1. Sundhedsplejersken havde sagt, at der
skulle kigges på Forurettede 1's hoved. Børnene blev hver undersøgt i ½ times
tid. Forurettede 1 var under undersøgelsen vred, slog en bøvs og var glad igen.
Der blev snakket om Forurettede 1's mave ved undersøgelsen.

Foreholdt lægejournal af 4. september 2020 vedrørende Forurettede 1, eks-trakt
8, side177: ”Abd: noget vred til at starte med men efter bøvs blød i ma-ven.
Normale reflekser (sutte, gribe, gang, kravle og moro). Kontakt: alders-svarende.
Normal tonus og alderssvarende bevægemønstre. Konkl: alderssva-rende
udvikling. God trivsel” forklarede vidnet, at Forurettede 1's mave nok var ud-
spilet til at starte med. Der bliver talt meget om mad til sådanne undersøgel-ser.

Vidnet husker ikke, om faderen viste vidnet en video af Forurettede 1. Man vil
ikke nødvendigvis notere dette i lægejournalen, hvis det var sket. Vidnet ser
mange videoer.

Vidnet har ikke drøftet med forældrene, at Forurettede 2 var slap i kroppen. Det
var ikke vidnet, der undersøgte Forurettede 2.

Foreholdt lægejournal af 10. september 2020 vedrørende Forurettede 1, ekstrakt
8, side 177: ”Henv til børneafd for vurdering efter aftale med pæd BV. Tvilling
B. Far har i nat bemærket at baby havde blod i munden, fik det også på fingeren
bare til det yderste led. Der vra meget slim og spyt og far har siddet i nat og holdt
øje med vejrtrækningen pga sejt spyt. Mor har ikke sår på areola. Vægt i dag
3,47 samme vægt som for 3 dage siden. OBJ slank baby. CO ingen sår. Abd BF.
Vi har været lidt obs på maven hele tiden, set nogle gange i klinikken” forklarede
vidnet, at der ikke var bekymring ud fra et læge-ligt synspunkt.

Ved en 3 måneders undersøgelse kommer børnene til sygeplejersken. Ved en 5
måneders undersøgelse kommer børnene til lægen.

Foreholdt lægejournal af 2. oktober 2020 vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9,
side 134-135: ”Bekymret da Forurettede 2 ikke har spist så meget som vanligt i
det sidste døgn. Haft kontakt til vagtlægen i går aftes kl 19. Se epikrise. Får fuld
MME. Forurettede 2 har efterfølgende i går aftes kl 21.30 indtaget 90 ml. I nat kl
4.30 indtaget 50 ml. kl 9.00 kun indtaget 5 ml. Er lidt mere pylret end vanligt,
men god kontakt, ej sløv, afebril. Fine våde bleer i dag. Normal aff. Ingen fo-kale
sympt. Er aktuelt på vej til kriopraktor, går til dette pga været lidt låst i den ene
side af nakken. Tæt kontakt med sundhedsplejerske, kommer igen på mandag.
Vejet sidst d. 30/9 4040g, følger væsktkurve, se børnekort. V: Ikke mistanke til
infektion på det foreliggende. P: Vi ser an. Råd og Vejl. Skal hav-de indtaget min
90-100 ml inden kl 18, samt obs på våde bleer. Ellers kontakt til 1813 mhp
vurdering i børnemodtagelse” forklarede vidnet, at ”P” betyder



/

side 107

plan. Det blev aftalt, at hvis Forurettede 2 ikke indtog det, hun skulle, så skulle
for-ældrene ringe 1813.

Adspurgt af advokat Normann og foreholdt lægejournal af 12. august 2020
vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 131: ”bemærket mere knirken. Iøv-rigt
ok. Spiser godt. Obj. pænefarver. Normopnoisk” forklarede vidnet, at
”normopnoisk” betyder, at barnet trækker vejret normalt. Lydene fra Forurettede
2 var normale.

Foreholdt på ny lægejournal af 10. september 2020 vedrørende Forurettede 1,
ekstrakt 8, side 177: ”Henv til børneafd for vurdering efter aftale med pæd BV.
Tvilling B. Far har i nat bemærket at baby havde blod i munden, fik det også på
fingeren bare til det yderste led. Der vra meget slim og spyt og far har siddet i nat
og holdt øje med vejrtrækningen pga sejt spyt. Mor har ikke sår på areola. Vægt i
dag 3,47 samme vægt som for 3 dage siden. OBJ slank baby. CO ingen sår. Abd
BF. Vi har været lidt obs på maven hele tiden, set nogle gange i klinikken”
forklarede vidnet, at hun henviste barnet til børneaf-delingen samme dag. Det var
fars fingers yderste led, der blev skrevet om. Fa-deren beskrev, hvad der var sket.
Vidnet spurgte ikke faderen, om han havde stukket fingeren ind i munden på
barnet. Hun havde fået oplysningerne om det seje spyt af faderen - hun havde
ikke selv set det. Vidnet tænkte, at sejt spyt kunne være snot. Der var tale om en
fysisk konsultation. Det var en del af henvisningsnotatet, at lægerne på
børneafdelingen skulle kigge på maven. Hun ringede til bagvagten og sagde, at
de skulle være obs på maven.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen og foreholdt lægejournal af 8. august 2020
vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 131: ”Anamnese: far ringer: 8 dag
gammel pige. kan ikke ammes eller flask i løbet af en time, er lidt bedre efter-
følgende. ingen udslet. forældre vil kontakt os igen ved bekymring” forklarede
vidnet, at det er ”1813” , der har taget sig af denne henvendelse.

Da børnene blev undersøgt for gulsot, mødte begge forældre frem. Det samme
gjaldt ved 5 ugers undersøgelsen. Der var intet særligt at bemærke ved fade-ren."

"Tiltalte 1 fremstod på ny og forklarede adspurgt af anklageren og foreholdt
vidnet overlæge Vidne 3's forklaring i retten (udskrift af retsbogen for
hovedforhandlingen den 6. marts, side 10), at hun har hørt babyskrig på
tidspunkter, hvor Tiltalte 2 har været i stuen, og Tiltalte 2 så efterfølgende er
kommet ind i soveværelset og har sagt, at det var vildt, at hun pludselig skreg på
den måde. Tiltalte har indimellem hørt gråd fra stuen på tidspunkter, hvor Tiltalte
2 har været alene med et af børnene. Tiltalte tror ikke, at man kan sove sig fra
skrig. Tiltalte slog det hen med, at børnene havde pro-blemer med maverne.
Tiltalte var opmærksom på at høre efter, om hendes børn græd. Tiltalte 2 sagde
tit til tiltalte: ”Ro på. Der er styr på det” . Tiltalte op-levede nogle gange, at især
Forurettede 1's gråd var hjerteskærende, hvor hun har



/

side 108

tænkt: ”Hold da op hun er i smerte, hvad skal jeg dog gøre” . Tiltaltes mor har
også lagt mærke til voldsom gråd hos børnene.
Børnene var ikke delt op mellem dem hele tiden. Tiltalte 2 sov kun i den første
periode i soveværelset – det var, mens tiltaltes mor overnattede i lejligheden.
Tiltalte var opmærksom på, at børnene skulle sove sammen, så hun sørgede for,
at de blev puttet sammen ved 23.00-tiden. Tiltalte har aldrig haft tanken om, at
pigerne kunne være blevet udsat for vold. Hun regnede med, at det var
mavesmerter. Forurettede 2 græd ikke så meget, som Forurettede 1 gjorde.

Tiltalte har svært ved at forstå, hvis pigerne skulle have været udsat for vold på
Hvidovre Hospital. Tiltalte var næsten hele tiden på stuen sammen med pi-gerne.
Tiltalte var meget rolig, da hun var på hospitalet, idet de var omgivet af
sundhedspersonale. Pigerne var ikke svære at håndtere, mens de var på hospi-
talet. De græd heller ikke så meget på hospitalet. Tiltalte husker ikke, at Tiltalte 2
skulle have været vred eller frustreret på hospitalet.

Tiltalte syntes tidligere, at det var synd, at Tiltalte 2 blev anklaget for vold mod
pigerne. Hun var ligesom i en boble og i chok. Vidnet har talt med en krisep-
sykolog om hendes tanker. I starten kunne hun ikke forstå det, idet Tiltalte 2 vir-
kede til at elske deres piger, og i retten sagde han til hende, at han ikke havde
gjort pigerne noget, og at hun måtte tro på ham.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 48: ”Afhørte forkla-
rede, at hun ikke på noget tidspunkt har tænkt, at det kunne være Tiltalte 2. Af-
hørte forklarede, at hun også synes, at det, som hun sidder i nu, er vildt ube-
hageligt” forklarede tiltalte, at det var sådan, hun havde det. Hun kunne slet ikke
forstå, at det var Tiltalte 2, der havde gjort det.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 57: ”Afhørte forkla-
rede, at hun ikke kunne komme i tanke om, at hvordan skaderne skulle være
opstået. Hun forklarede, at hun og sigtede Tiltalte 2, en stor del af tiden, havde
opdelt pasningen af deres piger, således, at afhørte havde sovet i soveværelset
med Forurettede 2 og Tiltalte 2 havde sovet på sofaen i stuen med Forurettede 1.
Afhørte hav-de det dårligt med at sige sådan, idet hun var bange for, at det kunne
lyde som om hun skød skylden på Tiltalte 2. Tiltalte 2 var ofte faldet i søvn på
sofaen med Forurettede 1 på brystet. Det havde afhørte haft det dårligt med, idet
hun var bange for, at det kunne lede til vuggedød. Desuden havde hun oplevet, at
Tiltalte 2 var ekstremt træt og meget svær at vække, når han sov på sofaen.
Derfor havde afhørte tænkt på ’om der kunne være sket noget i søvne, i afmagt,
den nat, hvor jeg måske var på hospitalet med Forurettede 2. Kunne han være
faldet i søvn og ku’, vi har sådan to sofaborde foran, ku’ han komme til, altså
sådan du ved, rykke sig, så hun var blevet faldet ned, det er det eneste jeg kan
komme i tanke om’ ”, og ekstrakt 2, side 61: ”Adspurgt om hun havde yderligere
at tilføje sin forklaring, svarede afhørte, at hun gerne ville have at afhøringen
blev skrevet, så det ikke kom til at lyde som om hun anklagede Tiltalte 2 for no-
get, for det gjorde hun ikke. Hun synes han var en fantastisk far. Hun havde



/

side 109

bare beskrevet, hvordan de havde indrettet sig i den situation de var i, og hun
synes det var gået godt og de begge havde fået lidt mere søvn, efter at de hav-de
fordelt pasningen af pigerne lidt mellem sig. Det var ikke for at kaste an-svaret
fra sig” forklarede tiltalte, at hun var i chok. Hun havde ikke set Tiltalte 2 gøre
noget, så hun havde det dårligt med at anklage ham. Tiltalte regnede da med, at
de lægelige oplysninger ville vise, at der var en medicinsk forklaring på
skaderne, og at skaderne måske kunne skyldes knogleskørhed.

Foreholdt mail af 18. december 2020, ekstrakt 5, side 23, forklarede tiltalte, at
hun efter varetægtsfængslingen ikke har rakt ud til Tiltalte 2, udover denne mail.
Tiltalte var bekymret for, hvordan det skulle gå Tiltalte 2 i Vestre Fængsel, hvor
der er et hårdt miljø. Hun var bange for, at han ville gå psykisk ned, og at det
ville påvirke ham resten af livet - han vil altid være Forurettede 2's far. Til en
samtale i Børnehuset, hvor tiltalte fik visualiseret ved hjælp af en dukke, hvad
der var sket, blev tiltalte vred på Tiltalte 2. Mailen af 18. december 2020 var
skrevet før samtalen i Børnehuset. Tiltalte havde aldrig tænkt, at hun og Tiltalte 2
skulle finde sammen igen. Hun håbede nok, at de kunne finde ud af at
samarbejde omkring Forurettede 2. Tiltalte ville dog have forældremyndigheden
over Forurettede 2, og hun ønsker ikke, at Tiltalte 2 nogensinde skal være alene
med Forurettede 2 igen. Tiltalte var flyttet ud af lejligheden, da Person 10
spurgte, om Tiltalte 2 kunne flytte ind. Dette ville tiltalte ikke have. Tiltalte ville
ikke have, at det stod re-gistreret, at tiltalte og Tiltalte 2 boede på samme adresse.
Det ville sende forkerte signaler overfor politiet og myndighederne, og hun ville
ikke have, at det skul-le se ud som om, at de havde noget med hinanden at gøre.
Tiltalte havde nok tænkt, at hun og Tiltalte 2 på et tidspunkt skulle tale sammen
om, hvad der var sket.

Tiltalte har talt med sin krisepsykolog om, at tiltalte havde den rigtige reakti-on,
idet tiltalte tog sig af Forurettede 2, da der blev arbejdet på Forurettede 1 på
Rigshospi-talet. Tiltalte havde behov for at gå derind, og hun gik derind og lagde
sin hånd på Forurettede 1's bryst. Tiltalte var i en choktilstand.

Da de var på Rigshospitalet for at sige farvel til Forurettede 1, havde tiltalte
grædt non stop i to dage. Tiltalte ville have, at hele familien gik hen til
Forurettede 1 og sagde farvel til hende, og hun havde selv brug for sin families
støtte for at kunne sige farvel. Derfor gik hun ikke direkte hen til Forurettede 1.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede tiltalte, at hun overfor Tiltalte 2 har
afvist, at hun har gjort børnene fortræd. Der var ikke nogen hos politiet, der
opfordrede tiltalte til at sende den mail, som hun sendte til Tiltalte 2.

Adspurgt om Person 13 fra politiet opfordrede tiltalte til at sende mailen til
Tiltalte 2, benægtede tiltalte dette.

Tiltalte har søgt om fuld forældremyndighed. Denne ansøgning har hun truk-ket
tilbage, idet hun fik at vide, at hun ikke kunne vinde sagen på grund af



/

side 110

nærværende straffesag.

Foreholdt, at læge Vidne 15 ikke så skader den 4. oktober kl. 10.34, forklarede
tiltalte, at hun ikke ved, hvordan Tiltalte 2 påførte Forurettede 1 de skader, hun
havde, da hun blev undersøgt den 6. oktober. Tiltalte 2 er stærk og kan have
holdt Forurettede 1 fast på en hård måde. Anden forklaring kan hun ikke finde.

Foreholdt den retsmedicinske undersøgelse af 6. oktober, hvor der blev fundet
synlige skader på Forurettede 2, der blandt andet var opstået få dage forinden,
forkla-rede tiltalte, at hun ingen forklaring har på dette.

Tiltalte var meget alene med Forurettede 2 i dagene op til indlæggelsen den 2.
oktober, men hun og Tiltalte 2 byttede også børnene. Hun har ikke set, at der er
sket noget med Forurettede 2, og hun forstår ikke, hvordan skaderne på
Forurettede 2 opstod.

Foreholdt sin forklaring til politirapport, ekstrakt 2, side 212: ”Sigtede blev
adspurgt om hvorvidt Tiltalte 2 var alene med Forurettede 2 op til indlæggelsen.
Sigtede forklarede, at Tiltalte 2 var alene med pigerne skiftevis, men hun kunne
ikke hus-ke hvem af pigerne. Sigtede mente, at hun var meget alene med
Forurettede 2 i dagene op til indlæggelsen, hvorfor hun var chokeret over, at
skaderne var så friske” forklarede tiltalte, at dette er korrekt. Tiltalte havde meget
fokus på Forurettede 2, og at hun ikke spiste, så hun er chokeret over skaderne.

Adspurgt af advokat Normann forklarede tiltalte, at hun husker det som om, at
Tiltalte 2 gav begge piger mad natten op til indlæggelsen den 2. oktober."

"Tiltalte 2 fremstod på ny og forklarede adspurgt af anklageren, at Tiltalte 1 må
have påført børnene deres skader, når tiltalte ikke var til stede. Tiltalte har svært
ved at se for sig, at Tiltalte 1 kunne have udsat børnene for vold, mens tiltalte var
til stede i lejligheden. Tiltalte hørte aldrig noget ud over det sædvanlige, hvad
angår barnegråd. Affektsituationerne må være opstået i afmagt på tidspunkter,
hvor tiltalte ikke var hjemme. Han ved ikke, hvad der kan være sket, da han
forlod hjemmet, da børnene lige var født, og ej heller den 17. september. Måske
er der sket noget, når tiltalte har siddet på altanen, men han har ikke hørt noget,
hvor han har tænkt, at den var rivende gal.

Foreholdt den retsmedicinske undersøgelse, hvoraf fremgår, at der var en ny og
en gammel blødning i Forurettede 1's hoved, og at Forurettede 1 kastede op den
3. ok-tober om formiddagen, forklarede tiltalte, at der ikke skete noget med
Forurettede 1 om natten til den 3. oktober, der kunne give hende sådanne skader.
Det var en relativ fredelig nat. Tiltalte oplevede ikke en situation den 3. oktober,
hvor han var alene med Forurettede 1, hvor der kunne være sket noget, der kunne
give ribbensbrud og blødninger i hjernen hos Forurettede 1.

Adspurgt af advokat Buch-Jepsen forklarede tiltalte, at han i den tid, han var
sammen med Tiltalte 1, havde arbejde i 60-70 % af tiden.



/

side 111

Når børnene har været ved lægen, og når sundhedsplejersken har været der, har
tiltalte altid været til stede. Når Tiltalte 1 har googlet noget vedrørende bør-nene,
så har tiltalte altid været inddraget. Det er muligt, at Tiltalte 1 ved enkelte
lejligheder har spurgt veninder og familiemedlemmer til råds, uden at tiltalte har
været inddraget. Det var praktisk, at de talte om det, så ikke de begge un-
dersøgte de samme ting. De var fælles om det, men det var Tiltalte 1 som tog ini-
tiativet til det.

Tiltalte har været til en politiafhøring, hvor Person 13 deltog. Tiltalte fik af
Person 13 at vide, at hun havde opfordret Tiltalte 1 til at skrive en mail til tiltalte.

Tiltalte havde ikke planer om at flytte ind i Tiltalte 1's lejlighed efter sin løsla-
delse. Han ville bare have adresse der. Tiltalte 1 sagde først ja, men skiftede me-
ning efter et par dage.

Foreholdt sygeplejerske Vidne 18's forklaring forklarede tiltalte, at han var ude at
gå tur, når han var væk fra hospitalsstuen. Han gik ture for at kunne ryge.

Adspurgt af advokat Normann forklarede tiltalte, at han håndterede det sam-men
med Tiltalte 1, når han fik for meget i de tilfælde, hvor han ikke forlod lej-
ligheden. Han håndterede det alene, når han var alene med børnene i stuen om
natten, når han fik for meget.

Foreholdt telefonsamtale af 20. januar 2021 mellem Tiltalte 1 og hendes mor,
Vidne 6, ekstrakt 5, side 171: ”Tiltalte 1: Jeg tror… altså jeg var jo nede og få
far-vet øjenbryn, og da jeg gik ned ad trappen startede de begge to med at græde
ik, og jeg var lige ved at gå op igen for jeg kunne slet ikke være i mig selv, hvor
han sagde ’Jeg har styr på det’ og sådan noget ik, så tænkte jeg nå okay og så
øhh kom jeg tilbage efter en tre kvarter max.. eller så ringer jeg efter jeg havde
været der, det tog kun et kvarter – en halv time max, det der at få farvet bryn..
han havde styr på det og sådan noget… eller så tog han ikke telefonen osv og så
skyndte jeg mig hjem, og der ’Jamen der var styr på det og han var lige ved at
lægge dem til nu’ så og ja…ja…” ” forklarede tiltalte, at han hus-ker lidt om
episoden. Han sagde, at han havde styr på det, så Tiltalte 1 ikke skul-le bekymre
sig, nu hvor hun endelig skulle hjemmefra. Tiltalte gik rundt med børnene hver
for sig, når de græd, når han var alene med dem.

Tiltaltes mor kom hjem til tiltalte ved 16.00-18.00-tiden den 3. oktober, inden de
tog til hospitalet."
…

"Tiltalte 1 forklarede om de af anklageren afspillede videoer, at videoen, hvor
Forurettede 1 græder, var optaget til dokumentation hos



/

side 112

lægen ved 5 ugers undersøgelsen for Forurettede 1's mavesmerter. Den sidste
video var optaget på hospitalet til blandt andre hendes mor for at vise, hvor tungt
Tiltalte 2 sover. Hun optog den som et råb om hjælp."

Tiltalte 2 forklarede adspurgt af advokat Buch-Jepsen, "at han den 3. oktober
2020 ankom til Hvidovre Hospital sammen med Vidne 7. Vidne 7 havde givet
tiltalte et lift til hospitalet. Tiltalte og Forurettede 1 var på stuen sam-men med
Tiltalte 1 og Forurettede 2, mens Vidne 7 ventede i forhallen. Vidne 7 måtte ikke
komme ind pga. corona.

Adspurgt af advokat Normann forklarede Tiltalte 1, at Vidne 7 den 3. oktober
2020 ankom til Hvidovre Hospital ad to omgange. Vidne 7 ville gerne ud at se til
Forurettede 2, så hun kom efter arbejde. Hun kom senere samme dag retur
sammen med Tiltalte 2 - ved 17.00-18.00-tiden eller derom-kring.
…”

Sagens faktiske omstændigheder

Af personundersøgelse af 6. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1 fremgår
blandt andet følgende:

"…

l . Foto viser nedre del af brystet og bugen set fra højre, hvor der nedadtil midt
på og på højre side af brystkassen samt midt på og på højre side af bugen,
ses mindst fire grønlige underhudsblødninger og én mulig hudaf-skrabning.

…

Af tegn på vold påvistes:

1. På højre side af halsen, i et område målende 1,4 x 0.4 cm. to rødbrunli-ge,
skorpedækkede hudafskrabninger, målende henholdsvis 0.2 x 0,1 og 0.4 x
0,1 cm.

…

KONKLUSION:
Ved undersøgelsen den 06-10-2020 kl. 19:15 af Forurettede 1 ... fandtes en efter
det oplyste 2 måneder gammel tynd pige.
…

På de fremsendte fotos fra den 06-10-2020 påvistes af tegn på vold under-
hudsblødninger på brystet og bugen og mulige hudafskrabninger/mulige un-
derhudsblødninger på højre side af halsen. Endvidere påvistes en mulig under-
hudsblødning/muligt en karforandring, såkaldt jordbærmærke på bagsiden af



/

side 113

højre lår. Ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020 fandtes at denne
forandring repræsenterede et såkaldt jordbærmærke.

Læsionerne blev genfundet ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-
2020, hvor der påvistes hudafskrabninger på højre side af halsen (1) og un-
derhudsblødninger på brystet og bugen (2). Hudafskrabningerne på højre side af
halsen (l) og underhudsblødningerne på brystet og bugen (2) var af nyere til
ældre dato, fra få dage og op til omkring en uge gamle.
Læsionerne var opstået ved let til moderat stump vold.
Læsionerne på halsen (l) kan være opstået ved krads/riv.
Læsionerne på brystet og bugen (2) kan meget vel være opstået i forbindelse med
klemning om brystkassen.
...

På det fremsendte foto oplyst til at være taget den 14-09-2020 og sendt fra
undersøgtes forældre til undersøgtes bedsteforældre påvistes to mulige under-
hudsblødninger/mulige hudafskrabninger på højre side af ansigtet. Læsionerne
var friske, få dage gamle. Læsionerne var opstået ved let stump. Læsionerne kan
være opstået ved krads/riv.

Ved helkropsrøntgen foretaget den 07-10-2020 påvistes brud af begge lårben,
højre skinneben nær knæleddet samt brud bagtil af venstre 8.-10. ribben.
Bruddene var med varierende grad af opheling og kan være af nyere til ældre
dato.
Alle brud var opstået ved svær stump vold.
De påviste ribbensbrud kan meget vel være opstået i forbindelse med klem-ning
om brystkassen.
De påviste brud af lårben og underbensknogler kan være opstået ved gentagen
frem-og-tilbage bevægelse af lemmerne, så som ved rysten af kroppen eller
rysten af underbenene i forhold til lårene.
…"

Af obduktionserklæring af 13. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1 fremgår
følgende:

"KONKLUSION:
Der er ved obduktionen af den efter det oplyste af navlebrok lidende, 10 uger
gamle, undervægtige pige af tegn på vold påvist blodansamlinger med mem-
brandannelse under den hårde hjernehinde på begge sider af storhjernen, muli-ge
kvæstningsblødninger af hjernevævet på begge pandelapper, ribbensbrud på
højre side af 4.-9. ribben på ydersiden og af 6.-8. ribben bagtil ved tilhæft-ningen
til hvirvelsøjlen, på venstre side brud af 4.-6. og 8.-10. ribben bagtil ved
tilhæftningen til hvirvelsøjlen, hvoraf nogle sås med blodudtrædninger i det
omgivende bløddelsvæv og alle sås med begyndende heling, en blodudtrædning i
venstre lunges overlap samt blodudtrædninger omkring den venstre synsnerve og
på bagfladen af højre øjenæble.



/

side 114

Ved helkropsrøntgen foretaget den 07-10-2020 påvistes ydermere såkaldte
hjørnebrud af yder- og inderside af begge lårben, nær knæleddet samt et hjør-
nebrud af højre skinneben nær knæleddet.

Bruddene var med varierende grad af opheling og kan være friske, nyere og op
til af ældre dato, fra få dage til mindst to uger gamle, muligt ældre, og alle brud
var opstået ved svær stump vold. De påviste ribbensbrud og blodudtræd-ningen i
venstre lunges overlap kan meget vel være opstået i forbindelse med klemning
om brystkassen.
De påviste brud af lårben og underbensknogler kan være opstået ved gentagen
frem-og-tilbage bevægelse af lemmerne, så som ved rysten af kroppen eller
rysten af underbenene i forhold til lårene.

Ved øjenbaggrundsundersøgelse foretaget den 06-10-2020 påvistes ydermere
talrige runde blødninger og enkelte sammenhængende blodansamlinger i ven-stre
øjes nethinde.

De påviste blodansamlinger under den hårde hjernehinde, blodudtrædningerne i
venstre øjes nethinde, omkring venstre synsnerve og på højre øjenæbles bag-
flade kan meget vel være opstået ved moderat stump vold, eksempelvis rusk-
ning. Ved ruskning af børn i undersøgtes alder kan der, i forbindelse med be-
vægelse af hovedet i forhold til kroppen, ske overrivning af de små blodkar
under den hårde hjernehinde, og omkring synsnerverne, medførende blodud-
trædninger i øjnenes nethinder og omkring synsnerven.

De påviste mulige kvæstningsblødninger af hjernevævet på begge pandelapper
kan muligt være opstået ved modanslag af pandelapperne mod indersiden af
kraniet fortil (contrecoup), som det kan ses ved anslag af hovedet i nakkeregi-
onen mod hård underlag (coup).

Samlet må det konkluderes, at de påviste aldersvarierende blodansamlinger
under den hårde hjernehinde sammenholdt med de påviste blodudtrædninger i
venstre øjes nethinde, omkring venstre synsnerve og på højre øjenæbles bag-
flade taler for, at det drejer sig om et såkaldt Abusive Head Trauma, et påført
hovedtraume, som det kan ses ved ruskning og muligt i kombination med an-slag
mod underlag. De påviste aldersvarierende ribbensbrud underbygger, at
hovedtraumet kan være blevet påført ved ruskning og samtidig greb og/eller
klemning omkring brystkassen og ruskning af kroppen. Læsionerne var af for-
skellige alder, indikerende. at den påførte vold er sket over flere omgange in-
denfor et længere tidsrum.
…

Dødsårsagen må antages at være de påviste blodansamlinger under den hårde
hjernehinde og følgerne heraf.



/

side 115

Der er i tilslutning til obduktionen udtaget materiale til mikroskopisk undersø-
gelse, neuropatologisk specialundersøgelse og øjenpatologisk specialundersø-
gelse. Når resultatet af de supplerende undersøgelser foreligger, vil suppleren-de
erklæring blive fremsendt.

…

Af sagsakterne fremgår, at nu afdøde var en 10 uger gammel pige, der den 09-
10-2020, kl. 23:26 blev erklæret død på Neonatalafdelingen på Rigshospi-talet
efter at man kl. 21:07 havde slukket for nu afdødes respirator.

Af hospitalsjournaler fra Hvidovre Hospital og Rigshospitalet fremgår, at nu
afdøde blev indlagt den 04-10-2020 på Hvidovre Hospital grundet gentagne
opkastninger. Man mistænker, at nu afdøde muligt havde en forsnævring på
spiserøret, hvorfor der blev planlagt ultralydsskanning af bughulen. Yderlige-re
fandtes blodprocenten let nedsat, og nu afdøde havde sparsom afføring. Man
havde desuden bemærket, at nu afdøde havde øget kranieomfang, hvor-for man
planlagde ultralydsskanning af hjernen. Den 05-10-2020 blev der lagt et
topblærekateter, som viste klar urin uden tegn på betændelse eller indhold af
blod. Natten til den 06-10-2020, kl. 03 blev nu afdøde pludselig slap og bleg og
med hivende vejrtrækning, hvorfor faderen alarmerede personalet på afdelingen.

Ved undersøgelse af nu afdøde, fandtes en lysstiv pupil på venstre øje og ved
akut ultralydsskanning af hjernen påvistes en stor blødning under den hårde
hjernehinde. Der blev foretaget akut CT-skanning af hjernen den 06-10-2020,
som viste blodansamlinger under den hårde hjernehinde af frisk til af ældre dato
på begge sider. Nu afdøde blev startet i tre-stof antibiotikabehandling. Nu afdøde
blev akut overflyttet til Rigshospitalet og indlagt på Neurokirur-gisk Afdeling
med henblik på operation med fjernelse af blodansamlingerne, og senere samme
dag udtog man via en tynd nål gennem den forreste, spændte fontanelle på
hovedet ca. 30 ml væske fra under den hårde hjernehinde. Væs-ken var dels klar
og let gullig-rosafarvet og dels mere tyktflydende og rødligt, som tegn på
blødning af nyere og ældre dato. Nu afdøde fik efterfølgende an-lagt et dræn til
kraniehulen.
…

Den 06-10-2020 fik nu afdøde foretaget en undersøgelse af øjenbaggrunden ved
specialøjenlæge, hvor der i venstre øjenbaggrund fandtes talrige runde
blødninger i nethinden samt enkelte sammenhængende blodansamlinger. Det var
kun muligt at foretage komplet undersøgelse af det venstre øje, idet pupil-len var
lille i det højre øje.

Den 07-10-2020 blev der foretaget helkropsrøntgenundersøgelse af nu afdøde på
Rigshospitalet, hvor der påvistes brud af venstre 8., 9. og 10. ribben på rygsiden
med tegn på begyndende opheling med knoglenydannelse. Ydermere



/

side 116

fandtes hjørnebrud af begge lårben tæt på knæleddet, såkaldt ”corner fraktur” og
hjernebrud af højre skinneben nær knæleddet på højre side, såkaldt "bucket
handle fraktur". De påviste brud var af forskellig aldre og blev tolket som væ-
rende "ikke ulykkesbetinget” , såkaldt ”Non-accidentielt traume", det vil sige
påført vold.

Ved undersøgelse af nu afdødes blod var der ikke påvist sygdom i blodets ev-ne
til at størkne eller øvrige sygdomme.

Den 09-10-2020 blev der foretaget en ny CT-skanning af hjernen på Rigshos-
pitalet, og ved sammenligning med skanningen fra 06-10-20202 og MR-skan-
ning af hjernen fra 07-10-2020 fandtes tegn på iltmangelbetinget hjerneskade og
muligt var tilkommet en lille blødning i storhjernen i venstre pandelap. Ved
opmåling af blodansamlingerne under den hårde hjernehinde over begge nak-
kelapper måltes en bredde på 15 mm mod tidligere 18 mm ved undersøgelsen
den 06-10-2020. Der blev således påvist betydelige forandringer uforenelige med
overlevelse, hvorfor det i samråd med nu afdødes forældre blev besluttet at
indstille behandlingen.
…

CT-skanning

Ved CT-skanning og MR-skanning af kranie, bryst- og bughule forud for ob-
duktionen fandtes blodansamlinger under den hård hjernehinde, mulige brud af
højre 4.-7. ribben og venstre 5.-10. ribben samt behandlingsfølger, herun-der
efter anlæggelse af dræn og trykmåler i kraniehulen og hjernen.
…

Indvendig undersøgelse

Bløddelene over kraniet frilægges, og der ses blodudtrædninger i bløddelsvæ-vet
svarende til de anlagte åbninger til henholdsvis dræn på venstre side af
baghovedet og trykmåler på højre side af hovedet. Efterfølgende åbnes kraniet
langs kraniesømmene, således at den hårde hjernehinde frilægges og på over-
siden af denne ses blodudtrædninger i relation til de anlagte åbninger til dræn og
trykmåler. Herefter løftes den hårde hjernehinde forsigtigt op; først fra den
venstre og så den højre storhjernehalvdel. Henover venstre isselap og stræk-
kende sig mod nakkelappen fra midtlinien til overgangen til kraniebunden ses en
organiseret, sammenløbet blodansamling under den hårde hjernehinde. Blo-
dansamlingen måler op til 3 mm i tykkelse. Blodansamlingen ses dækket af en
tynd grågrønlig hinde, en såkaldt membran. Der ses endvidere et mindre om-råde
med blodansamling henover pandelappen. Blodansamlingen ses mørkt rødligt
farvet og i kanten ses områder med gulligbrun farve. På indersiden af den hårde
hjernehinde over højre hjernehalvdel svarende til isselappen og strækkende sig
mod nakkelappen fra midtlinien til overgangen til kraniebun-den ses ligeledes en
blodansamling dækket af en tynd grågrønlig hinde, en så-



/

side 117

kaldt membran. Blodansamlingen måler op til 4 mm i tykkelse. Denne blodan-
samling ses ligeledes mørkt rødligt farvet, og i kanten ses områder med gullig-
brun farve Der ses punktformede mulige kvæstningsblødninger af hjernebar-ken
på begge pandelapper. Der er ingen brud af kraniets kuppeldel eller grundflade.
…

På højre side er der brud af 4.-9. ribben på ydersiden med knoglenydannelse, og
blodudtrædninger i bløddelsvævet omkring på 4.-6. og 8. ribben. Endvide-re
brud af 6.-8. ribben bagtil ved tilhæftningen til hvirvelsøjlen med knogleny-
dannelse.

På venstre side er der brud af 4.-6. og 8.-10. ribben med knoglenydannelse bagtil
ved tilhæftningen til hvirvelsøjlen med en blodudtrædning omkring bruddet på 6.
ribben.
Der ses ingen brud af brystbenet, nøglebenene, rygsøjlen, bækkenets knogler
eller lemmernes lange rørknogler.
…

Begge øjenæbler og synsnerver udtages forsigtigt. På bagfladen af højre øjen-
æble og omkring venstre synsnerve ses blodudtrædninger. Der vil blive foreta-
get øjenpatologisk specialundersøgelse.
…"

Af endelig supplerende obduktionserklæring af 21. januar 2021 vedrørende
Forurettede 1 fremgår følgende:

"…

Mikroskopisk undersøgelse:
Ved mikroskopi af væv fra hjerte, lunger, spytkirtler, mandler, strubelåg,
stemmelæber, luftrør, brissel, spiserør, mavesæk, lever, milt, nyrer, binyrer,
lymfeknuder og knoglemarv fandtes alle væv alderssvarende udviklet. I lever-,
milt- og nyrevævet fandtes uspecifik akut blodopstemning, og i levercellerne sås
endvidere let uspecifik stedvis fedtophobning.

I lungevævet sås dels akutte forandringer i venstre lunges overlap med en frisk
blødning og akutte betændelsesforandringer samt henfald af lungevæv, dels
kroniske forandringer med reduceret luftindhold i de små lungesække, og
forandringer, som det ses ved heling af beskadiget lungevæv. De akutte, friske
forandringer i venstre lunges overlap er forenelig med såkaldte kvæstnings-
blødninger og kan være opstået ved vold mod brystkassen.
…

Ved mikroskopisk undersøgelse af den hårde hjernehinde fandtes dels friske
blodansamlinger, dels organiserede blodansamlinger og delvist organiserede



/

side 118

membraner. De friske blodansamlinger et meget vel under et døgn gamle. De
organiserede blodansamlinger og delvist organiserede membraner er meget vel
op til et par uger gamle.

Ved mikroskopisk undersøgelse af tungebenet sås knoglemarven med et øget
antal røde blodceller, som tegn på en øget produktion af blodceller, som be-
skrevet ovenfor. I det mørke område på tungebenets højre side, som beskrevet i
tilslutning til obduktionens indvendige undersøgelse, sås en mulig blodan-
samling mellem knoglelagene, muligt som tegn på akut blødning, som kan væ-re
opstået på baggrund af et muligt brud. Et decideret brud kunne ikke påvi-ses.

Ved mikroskopisk undersøgelse af højre 7.-8. ribben og venstre 4.-6. og 8.-9.
ribben sås aldersvarierende brud med dels friske brud med blødning og dels brud
med begyndende heling med knoglenydannelse. Forandringerne var med
asymmetrisk udbredelse og forenelige med, at de friske brud var op til få dage
gamle, og de nyere til ældre brud var med varierende grad af opheling, meget vel
fra flere dage til flere uger gamle.

Øjenpatologisk undersøgelse:
Ved øjenpatologisk specialundersøgelse foretaget ved Øjenpatologisk Sektion,
Patologiafdelingen, Rigshospitalet fandtes ved undersøgelse af begge øjne og
forreste del af synsnerven blodansamlinger i den hårde hinde (duraskeden)
omkring begge synsnerver. Ved mikroskopisk undersøgelse sås i begge øjne
udbredte blodansamlinger i og under nethinden og i senehinden. I højre øje sås
ydermere blodansamlinger i forreste øjenkammer og i glaslegemet samt en u-klar
linse, og i venstre øje sås ydermere blodansamling i strålelegemet samt
begyndende knogledannelse i øjets senehinde.

Blodansamlingerne fandtes i begge øjne og omkring begge synsnerver. Læsio-
nerne er meget vel følge efter moderat stump vold, meget vel ruskning. Uklar-
heden af den højre øjelinse var meget vel følge efter traume med skade af lin-
sen, og kan ses snarest noget tid efter traumet. Uklarhed af øjets linse kan væ-re
medfødt, men vil så oftest ses i begge øjne. Den begyndende knogledannel-se i
venstre øjes senehinde kan være følge efter tidligere blødning.

Neuropatologisk undersøgelse:
Ved neuropatologisk specialundersøgelse, foretaget ved Diagnostisk Center,
Neuropatologisk Laboratorium, Rigshospitalet, fandtes blodansamlinger un-der
den hårde hjernehinde på begge sider af storhjernen med membrandannel-se. Ved
mikroskopisk undersøgelse af blodansamlingerne sås bindevævsdan-nelse og
jernudfældning samt områder med mulig frisk blødning. Forandrin-gerne er
forenelige med dels følge efter tidligere blødning, meget vel mindst en til to uger
gammel, og dels en frisk blodansamling, muligt en re-blødning, me-get vel under
et døgn gammel.
...



/

side 119

KONKLUSION:
Når obduktionen sammenholdes med de supplerende undersøgelser påvistes
samlet set af tegn på vold i alt ni højresidige ribbensbrud fordelt på 4.-9. rib-ben
og seks venstresidige ribbensbrud fordelt på 4.-6. og 8.-10. ribben samt en frisk
blodudtrædning i venstre lunges overlap.

Ribbensbruddene var med varierende grad af opheling, fra dage og op til mindst
to uger gamle, muligt ældre, og alle brud var opstået ved moderat til svær stump
vold.
De påviste ribbensbrud og blodudtrædningen i venstre lunges overlap kan me-get
vel være opstået i forbindelse med klemning om brystkassen.

Af yderligere tegn på vold påvistes blodansamlinger med membrandannelse
under den hårde hjernehinde på begge sider af storhjernen. Forandringerne var
friske og op til et par uger gamle og opstået ved moderat stump vold, meget vel
ruskning. Ved ruskning af børn i undersøgtes alder kan der, i forbindelse med
voldsom bevægelse af hovedet i forhold til kroppen, ske overrivning af de små
blodkar under den hårde hjernehinde, medførende blødning under den hårde
hjernehinde.

Ydermere påvistes af tegn på vold blodansamlinger i og under nethinden og i
senehinden i begge øjne, blodansamlinger i forreste øjenkammer og i glaslege-
met samt en uklar linse i højre øje, og blodansamling i strålelegemet i venstre
øje. Forandringerne var friske og opstået ved moderat stump vold, meget vel
ruskning.

Samlet må det konkluderes, at de påviste aldersvarierende læsioner med blo-
dansamlinger under den hårde hjernehinde, blodansamlinger relateret til begge
øjne og talrige ribbensbrud er opstået ved påført vold på mindst to forskellige
tidspunkter, indenfor et tidsrum, på meget vel op til et par uger, muligt over flere
uger. Forandringerne er forenelige med såkaldt Abusive Head Trauma, tidligere
kendt som Shaken baby syndrome. Der er påvist talrige ribbensbrud, som er
lokaliseret i områder, der er karakteristisk når opståelsesmåden er klemning
omkring brystkassen. Der er endvidere ingen læsioner i bløddelene over hovedet,
hvilket sandsynliggør, at de påviste læsioner er opstået ved kraftig ruskning med
fastholdelse og klemning omkring brystkassen, fremfor anslag ved vold eller
traume.

Efter resultatet af de supplerende undersøgelser må dødsårsagen fortsat anta-ges
at være de påviste blodansamlinger under den hårde hjernehinde og følger-ne
heraf hos den for børnemishandling udsatte 10 uger gamle pige".

Af Retsmedicinsk Instituts besvarelse af spørgetema af 28. januar 2021 ved-
rørende Forurettede 1 fremgår følgende:



/

side 120

"…

Spørgsmål 2:
Side 1, 3. afsnit er nævnt konstatering af akutte forandringer i venstre lunges
overlap med en frisk blødning.
Kan definitionen "frisk blødning" udspecificeres nærmere - i forhold til timer,
dage, uger og regnet fra hvornår?

Svar 2:
En frisk blødning regnes for at være opstået i et tidsrum på op til et par dage,
man kan ikke komme et mere præcist tidspunkt nærmere. I det konkrete tilfæl-de
er der regnet fra dødstidspunktet.

Spørgsmål 3A-C:
Side 1, 5. afsnit omhandler mikroskopisk undersøgelse af den hårde hjernehin-
de.

3.A:
Kan definitionen "friske blodansamlinger, meget vel under et døgn gamle" ud-
specificeres nærmere - i forhold til timer, dage, uger og regnet fra hvornår?

Svar 3.A:
Nej, man kan ikke komme et mere præcist tidspunkt nærmere. I det konkrete
tilfælde er der regnet fra dødstidspunktet.

3.B:
Er det konstateret, hvad som har forårsaget de nævnte blodansamlinger - så som
evt. overrivning /bristede blodkar og i givet fald hvilke og hvorhenne?

Svar 3.B:
Blodansamlinger under den hårde hjernehinde opstår ved bristning/overrivning
af hjernens blodårer, de såkaldte vener, i rummet mellem den hårde hjernehin-de
og hjernens overflade, og blodansamlingerne kan sprede sig diffust over he-le
den afficerede hjernehalvdel. Det er ikke muligt at påvise præcist, hvilke
blodårer der er med bristning/overrivning.

3.c:
Har der været tale om en "akut blødning" med hurtig blodudsivning eller en
"langsomt sivende" blødning?
Ovenstående spørgsmål i forhold til - om muligt - at udrede, over hvor lang tid
den "friske blødning" kan have stået på, før symptomer og erkendelse af traumet
har kunne finde sted.

Svar 3.C:
Påvisning af organiserede blodansamlinger og delvist organiserede membraner
taler for, at der har været en akut blødning op til et par uger forud for døds-



/

side 121

tidspunktet. Det er velkendt, at symptomer på blødning under den hårde hjer-
nehinde kan være meget sparsomme/ikke eksisterende i begyndelsen, indtil
trykket i kraniekassen og dermed på hjernen bliver så højt, at hjernen ikke får ilt
nok. Dette ses specielt hvis trykket i hjernekassen udvikles over længere tid. Det
er derfor mest sandsynligt, at det i det konkrete tilfælde er en langs-omt sivende
blødning, der har udviklet sig over tid.
…

5.B:
Kan der siges noget omkring datering for opståelsen af de påviste brud af lår-ben
og underbensknogler, som nævnt i erklæringen 04.01.514.20
(Obduktionserklæringen) - Hvor friske/gamle, regnet fra hvilken dato?

Svar 5.B:
De påviste brud af lårben og underbensknogler på det billeddiagnostiske ma-
teriale var uden tegn på begyndende opheling med knoglenydannelse, og der-for
næppe mere end 10-14 dage gamle, regnet fra tidspunktet for helkrops-
røntgenundersøgelsen foretaget den 07-10-2020.

Spørgsmål 6A-C:
Side 2, 3. afsnit er der konstateret begyndende knogledannelse i venstre øjes
senehinde, som kan være følge efter tidligere blødning.

6.A:
Kan der siges noget omkring datering for en sådan mulig tidligere blødning, ud
fra den begyndende knogledannelse?

Svar 6.A:
Begyndende knogledannelse kan opstå efter nogle eller flere uger og kan mu-ligt
være endnu ældre, regnet fra dødstidspunktet. Man kan ikke komme et mere
præcist tidspunkt nærmere.

6.B:
Vil nogle af de - af øjenpatologisk Sektion - erkendte skader på Forurettede 1's
øjne kunne ses, "med det blotte øje", ved en "almindelig" udvendig besigtigelse -
hvis besigtigelsen blev foretaget af en "ikke faglig" person?

Svar 6.B: Nej.

6.C:
Kunne en eller flere af de beskrevne skader / læsioner på øjnene fremstå visu-elt
som en slags "modermærke i øjet"?

Svar 6.C: Nej.

Spørgsmål 7:



/

side 122

Side 2, 4. afsnit står at den friske blodansamling - under den hårde hjernehin-de -
muligt kan være en re-blødning, meget vel under et døgn gammel.

Er der konstateret andre skader / læsioner, som skønnes at kunne sættes i for-
bindelse med den konstaterede friske blodansamling og som kan give en indi-
kation på, hvordan sådan en "mulig re-blødning" kunne opstå?

Svar 7:
Det er velkendt i den medicinske litteratur, at der kan opstå re-blødning i en
eksisterende blødning uden fornyet traume.

Generelle spørgsmål:

Spørgsmål 8:
Kan der udfærdiges en liste over hvilke af de - i de to erklæringer (04.01.514.20
og 04.02.522.20) - nævnte skader / læsioner, som er så nye / friske, at de kan
være opstået i tiden omkring den 03. oktober 2020 / 04. okto-ber 2020, hvor
Forurettede 1 blev indlagt på Hvidovre Hospital?

Svar 8:
Efter det oplyste blev nu afdøde indlagt den 04-10-2020 på Hvidovre Hospital
grundet hyppige opkastninger, altså fem dage før hun afgik ved døden den 09-
10-2021.
Under indlæggelsen påvistes blødninger i øjenbaggrunden på venstre øje,
blødninger under den hårde hjernehinde og brud af begge lårben og højre skin-
neben.
Ydermere påvistes ved obduktionen, foretaget den 13-10-2021, og den efter-
følgende mikroskopiske undersøgelse brud af højre 4.-9. ribben og venstre 4.-6.
og 8.-10. ribben. Ved efterfølgende øjenpatologisk undersøgelse påvistes
yderligere forandringer.
De påviste læsioner var alle med aldersvarierende komponenter, og kan såle-des
delvist være opstået kort tid før indlæggelsen og delvist længere tid før
indlæggelsen, jf. instituttets erklæringer 04.01.514.20 og 04.02.522.20 herom.
Det er ikke muligt at udtale sig mere præcist om specifikke datoer.

Spørgsmål 9:
Hvad er tydelige eller normale symptomer hos babyer, som er / har været ud-sat
for "Abusive Head Trauma" ("Shaken baby syndrome")?

Svar 9:
Det er velkendt, at symptomerne kommer som følge af påvirkning af hjernen,
såkaldte neurologiske symptomer, som kan være dårlig kontakt til barnet, irri-
tabilitet, opkastning, kramper og påvirket bevidsthedsniveau. Der kan yder-mere
kan ses frembulende fontanelle og øget hovedomfang.

Spørgsmål 10:



/

side 123

Kan opkast være et tydeligt / normalt symptom på "Abusive Head Trauma", hvor
der er opstået blodansamlinger i / omkring hjernen?

Svar 10: Ja.

Spørgsmål 11:
Kan forøgelse af babyens hoved-omkreds være et symptom på "Abusive Head
Trauma", hvor der er opstået blodansamlinger i / omkring hjernen?
(Sundhedsplejerskens data for opmåling af Forurettede 1's hoved-størrelse, ved-
lagt herværende, som PDF-fil)

Svar 11:
Ja. Det kan være et symptom på en rumopfyldende proces, som kan opstå af flere
grunde, eksempelvis en blodansamling i/omkring hjernen eller øget væs-ke i
hjernens hulrumssystem, såkaldt hydrocephalus.

Spørgsmål 12:
Kan der siges noget nærmere omkring det tidsmæssige i forløbet fra selve
handlingen udføres og til eventuelle symptomer fremgår?

Svar 12:
Det er velkendt, at symptomerne tager til over tid ved en pågående, sivende
blødning under den hårde hjernehinde, som hjernen indtil en vis grænse kan
kompensere for, men denne grænse er individuel, og symptomerne vil være
meget forskellige fra barn til barn, hvorfor det ikke er muligt at udtale sig om det
i det konkrete tilfælde.

Spørgsmål 13:
Hvis muligt at sige noget nærmere omkring symptomer og det tidsmæssige
forløb (jf. ovenstående spørgsmål), hvordan skønner / tolker I så der aktuelle
forløb, for så vist Forurettede 1?

Svar 13:
Sammenlignes nu afdødes værdier for vægt, længde og hovedomfang, som
fremgår af journalmateriale fra sundhedsplejersken, jf. Sundhedsstyrelsens
"Monitorering af vækst hos 0-5-årige børn", ses en stigning i nu afdødes ho-
vedomfang de første 3-4 uger efter fødslen, som afviger fra stigningen i højde og
vægt i samme periode. Dog kan hovedomfanget umiddelbart efter fødslen være
upålideligt, da hovedet ofte ændrer form under selv fødslen.

Jf. svar til spørgsmål 12 vil symptomerne være meget forskellige fra barn til
barn, hvorfor det ikke er muligt at udtale sig nærmere om symptomer og det
tidsmæssige forløb i det konkrete tilfælde".

Af Retsmedicinsk Instituts besvarelse af spørgetema af 5. februar 2021 ved-
rørende Forurettede 1 fremgår følgende:



/

side 124

"…

Spørgsmål 1:
Under pkt. 3 i spørgetemaet beder politiet i de sidste 2 linjer om, at det - om
muligt - udredes, hvor lang tid den "friske blødning" kan have stået på, før
symptomer og erkendelse af traumet har kunnet finde sted.

Det bedes i den forbindelse uddybet: skønnes der at være forskel på, hvor hur-
tigt sundhedsfagligt uddannede - så som læger og sundhedsplejersker - og per-
soner uden sådan uddannelse - f.eks. forældre og andre pårørende - ser tegn på,
at et traume har fundet sted?

Svar 1:
Ja, det skønnes, at der meget vel kan være forskel herpå. Det afhænger af for-
skellige faktorer, herunder om der er synlige følger efter traume, eksempelvis blå
mærker, og hvilke symptomer vedkommende frembyder. Både lægperso-ners og
sundhedsfagligt uddannede personers videns- og erfaringsniveau spil-ler
endvidere en rolle.

Spørgsmål 2:
Under generelle spørgsmål bedes det i relation til det første spørgsmål oplyst:

Hvornår (dato) er de nyeste skader på Forurettede 1 mest sandsynligt påført?

Svar 2:
Det er ikke muligt at anføre en præcis dato. Der henvises i øvrigt til spørgete-ma
10.02.6.21, svar på spørgsmål 8.

Spørgsmål 3:
Under generelle spørgsmål ad spørgsmål fire og fem bedes det uddybet om, der
skønnes at være forskel på, hvornår sundhedsfagligt uddannede - så som læger
og sundhedsplejersker - og personer uden sådan uddannelse - f.eks. for-ældre og
andre pårørende - ser tegn/symptomer på, at et "Abusive Head Trau-ma" har
fundet sted?

Svar 3:
Der henvises til svar på spørgsmål l.
…"

Af personundersøgelse af 6. oktober 2020 vedrørende Forurettede 2 fremgår
følgende:

"…

Der forelå ingen politirapport på undersøgelsestidspunktet, men af det af poli-



/

side 125

tiet mundtligt oplyste fremgik, at undersøgte muligt havde været udsat for vold,
og politiet ønskede en undersøgelse for tegn herpå.
…

Sagsakter modtaget efter den retsmedicinske undersøgelse omfatter notater fra
egen læge og sundhedsplejerske, journalmateriale fra indlæggelsen på Hvidov-re
Hospital, Rigshospitalet og Herlev Hospital, inklusive kliniske fotos og MR- og
CT-skanninger, inklusive beskrivelser samt journalnotater fra indlæg-gelse i
forbindelse med fødsel på Hvidovre Hospital.
…

Den 07-10-2020 fik undersøgte foretaget undersøgelse af øjenbaggrunden ved
øjenlæge. Denne viste normale forhold uden blodudtrædninger i øjenbaggrun-
den.

Den 07-10-2020 blev foretaget CT-scanning af hjernen. Denne var uden fri-ske
blødninger, henfaldsprocesser eller kraniebrud.

Den 07-10-2020 blev foretaget røntgenundersøgelse af hele skelettet, såkaldt
helkropsrøntgen. Der påvistes brud med knoglenydannelse af højre 5. ribben og
venstre 6.-8. ribben, ikke nærmere specificeret hvor på ribbene, et skulder-nært
brud i vækstzonen i venstre overarmsknogle af typen "corner lesion" og brud ved
vækstzonerne omkring begge knæ på begge lårben og underbensk-nogler, af
typen "bucket handle" brud. De påviste brud var af forskellig alder,
ribbensbruddene mindst 14 dage gamle og blev tolket som værende "ikke u-
lykkesbetinget", såkaldt "Non-accidentielt traume", det vil sige påført vold. Den
19-10-2020 blev foretaget fornyet røntgenundersøgelse af hele skelettet. Der
påvistes tegn på yderligere heling af det skuldernære brud i vækstzonen i venstre
overarmsknogle samt af bruddene ved vækstzonerne omkring begge knæ på
begge lårben og underbensknogler. Der sås tegn på opheling af brud på højre
4.-7. ribben. Bruddene sås beliggende i siden af ribbene. Bruddene på højre 6. og
7. ribben kunne retrospektivt genfindes på røntgenundersøgel-sen fra den 07-10-
2020, hvorimod bruddet på det 4. ribben først kunne identi-ficeres den 19-10-
2020. Der påvistes følger efter brud med varierende tegn på opheling af venstre
5.-11. ribben. Der sås brud af venstre 5.-10. ribben i siden af ribbene, på
overgangen mellem den bruskede og den benede del af ribbene. På venstre 7. og
8. ribben sås yderligere brud beliggende bagtil på ribbene. På venstre 11. ribben
sås brud bagtil på ribbenet. Bruddene på venstre 5., 9. og 10. ribben kunne
retrospektivt genfindes på røntgenundersøgelsen fra den 07-10-2020, hvorimod
bruddene af 8. og 11. ribben først kunne identificeres den 19-10-2020.
Samlet blev der således ved de to røntgenundersøgelser foretaget henholdsvis
den 07-10-2020 og den 19-10-2020 fundet følger efter skuldernært brud i
vækstzonen i venstre overarmsknogle, brud ved vækstzonerne omkring begge
knæ på begge lårben og underbensknogler samt brud i siden af højre 4.-7. rib-ben
og venstre 5.-10. ribben samt bagtil på venstre 7., 8. og 11. ribben. Brud-



/

side 126

dene var med varierende tegn på opheling.

Den 12-10-2020 blev foretaget MR-skanning af hjernen, som viste normale
forhold.

Der blev under indlæggelsen taget blodprøver ad flere omgange, herunder vur-
dering af blodets størkningsevne. Blodprøverne viste normal evne til at størk-ne
blodet. Blodprøverne i øvrigt var normale.
…

Af journalmaterialet fremgår, at der den 02-10-2020 blev optaget kliniske fo-tos.
Der er fremsendt fire fotos per mail, overensstemmende i den medfølgen-de
mailkorrespondance med de fire kliniske fotos. Der er ingen datering af fo-tos,
fotos er alle uskarpe med dårlige lysforhold og uden målestok. De er ne-denfor
beskrevet i vilkårlig rækkefølge fra 1-4.

1. Foto viser bagsiden af venstre lår, hvor der ses to, tværgående, parallelle
striber, hvor den øverst beliggende ses nærmest bueformet med konkavite-
ten vendende op mod kroppen, rødlige underhudsblødninger, som i læng-den
inddrager henholdsvis totredjedele og halvdelen af lårets bagside.

…

Af tegn på vold påvistes:

1. På ryggen, lige til venstre for mitlinjen, ca. midt på, en skorpedækket hu-
dafskrabning målende 0,4 x 0,1 cm.

2. På højre hofte, en uskarpt afgrænset, blålig underhudsblødning, målende 3
cm i diameter.

3. På venstre ankels forside, en rødlig underhudsblødning, målende 0,8 x 0,5
cm.

…

KONKLUSION:
Ved undersøgelsen den 06-10-2020 kl. 19: 15 af Forurettede 2. ... fandtes en efter
det oplyste 2 måneder gammel tynd pige. Der var svært at opnå øjenkontakt med
undersøgte, hvor undersøgtes øjne drejede til højre ved forsøg på at opnå
øjenkontakt. Der var nedsat muskelstyrke. Under-søgte fremstod velplejet.

Der fandtes ingen punktformede blodudtrædninger i øjnenes bindehinder eller
andetsteds.

Af det fremsendte journalmateriale fremgår, at der ved helkropsrøntgen fore-
taget henholdsvis den 07-10-2020 og den 19-10-2020 påvistes brud af venstre



/

side 127

overarmsknogle tæt ved skulderleddet, såkaldt "corner lesion", begge lår-
bensknogler og underbensknogler ved knæleddet, såkaldt "bucket handle lesi-on"
samt brud i siden af højre 4.-7. ribben, brud i siden af venstre 5.-10. rib-ben,
bagtil på venstre 7. og 8. ribben og bagtil på venstre 11 . ribben. Brudde-ne var
med varierende tegn på opheling og var dels friske, dels af nyere og af ældre
dato, således var enkelte af bruddene mindst 14 dage gamle og andre var friske
ved røntgenundersøgelsen den 07-10-2020. Alle brud var opstået ved svær stump
vold.

De påviste ribbensbrud er karakteristiske for at være opstået i forbindelse med
klemning om brystkassen.

Det påviste brud af venstre overarmsknogle kan meget vel være opstået ved ryk i
overarmen. De påviste brud af lårben og underbensknogler kan være op-stået ved
gentagen frem-og-tilbage bevægelse af lemmerne, så som ved rysten af kroppen
eller rysten af underbenene i forhold til lårene.

På de fremsendte fotos fra den 02-10-2020 påvistes af tegn på vold under-
hudsblødninger på bagsiden af venstre lår. Læsionerne kan ikke sikkert al-
dersbestemmes. De må antages at være opstået ved let stump vold, muligt i
forbindelse med greb om låret.
…

Ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020 påvistes af tegn på
vold underhudsblødninger på højre hofte (2) og venstre ankel (3) samt en hudaf-
skrabning på ryggen (1). Læsionerne var af varierende alder, fra friske til æld-re.
Læsionerne var opstået ved let stump vold og kan være opstået ved hård-hændet
håndtering, greb eller krads.
…

Af journaloplysninger fra hospital og sundhedspleje fremgår endvidere, at un-
dersøgte havde forsinket udvikling og vækst, nedsat muskelkraft, dårlig spise-
teknik, sparsom ansigtsmimik og havde svært ved at holde kontakten. Ved den
retsmedicinske undersøgelse var det svært at opnå øjenkontakt til undersøgte, og
undersøgte fremstod med nedsat spænding i muskulaturen. Af hospitalsjo-
urnalen fremgår, at der ved gennemgående udredning, herunder genetisk un-
dersøgelse, for mulig bagvedliggende neurologisk sygdom, ikke er fundet en
medicinsk forklaring på undersøgtes symptomer. Symptomerne kan muligt være
udløst af smerter fra de påviste multiple brud af overarmsknogle, lår-
bensknogler, underbensknogler og ribben, ligesom manglende omsorg og sti-
mulans ikke kan udelukkes at være medvirkende til den oplyste mistrivsel.

Samlet må det konkluderes, at de påviste læsioner i deres sværhedsgrad, antal og
lokalisation langt overstiger, hvad man kan forvente hos et immobilt barn i
undersøgtes alder. De påviste ribbensbrud er karakteristiske for at være op-stået
ved klemning om brystkassen, mens bruddene af lårbens- og under-



/

side 128

bensknogler kan ses ved ruskning af lemmerne eller kroppen og bruddet af
venstre overarmsknogle ved træk i armen. De påviste brud er dels friske, dels af
nyere dato og dels af ældre dato, mindst 14 dage gamle den 07-10-2020. Der er
således holdepunkter for, at undersøgte har været udsat for gentagen systematisk
stump vold på flere forskellige tidspunkter, foreneligt med batte-red child
syndrome.
…”

Af Retsmedicinsk Instituts besvarelse af spørgetema af 5. marts 2021 vedrø-
rende Forurettede 2 fremgår følgende:

"…

Spørgsmål 1:
Erklæringens side 5 og 6 - under "Konklusion" er angivet diverse "kategorier"af
tidsangivelser for brud på ribben og knogler samt underhudsblødninger på højre
hofte, venstre ankel osv.

- Kan der siges noget mere specifikt omkring dateringeme for de - i erklæ-
ringen - nævnte skader/læsioner - i forhold til "friske", "nyere dato" og
"ældre dato" med en angivelse af hvornår regnet fra?

- Kan der udfærdiges en liste over hvilke af skaderne/læsioneme, som kan
være opstået i tiden omkring den 02. oktober 2020, hvor Forurettede 2 blev
ind-lagt på Hvidovre Hospital?

Svar 1:
Ved den radiologiske undersøgelse den 07-10-2020 påvistes brud af højre 5.
ribben og venstre 6.-8. ribben med tegn på knoglenydannelse, og bruddene
skønnes mindst 14 dage gamle, regnet fra tidspunktet for helkropsrøntgenun-
dersøgelsen den 07-10-2020.
Der påvistes brud af venstre overarmsknogle tæt ved skulderleddet, såkaldt
"corner lesion" og begge lårbensknogler og underbensknogler ved knæleddet,
såkaldt "bucket handle lesion". Bruddene var uden tegn på opheling. Ved den
radiologiske undersøgelse den 19-10-2020 sås tegn på opheling af bruddene.
Bruddene er næppe mere end 14 dage gamle, regnet fra tidspunktet for hel-
kropsrøntgenundersøgelsen den 07-10-2020.

Ved den radiologiske undersøgelse den 19-10-2020 påvistes brud med knogle-
nydannelse af højre 4., 6. og 7. ribben. Bruddet på højre 4. ribben var ikke
synligt ved den radiologiske undersøgelse den 07-10-2020, mens bruddene på
højre 5., 6. og 7. ribben kunne genfindes på røntgenundersøgelsen fra den 07-10-
2020.
Bruddene af højre 4., 6. og 7. ribben er næppe mere end 14 dage gamle, reg-net
fra tidspunktet for helkropsrøntgenundersøgelsen den 19-10-2020.



/

side 129

Der påvistes brud med tegn på opheling med knoglenydannelse i siden, på
overgangen mellem den bruskede og benede del af ribbene, af venstre 5.-10.
ribben. Bruddene på venstre 6.-8. ribben var set på røntgenundersøgelsen den 07-
10-2020, og der var set knoglenydannelse. På venstre 7. ribben sås brud både
bagtil og i siden.
Bruddene på venstre 5., 9. og 10. ribben kunne genfindes på røntgenundersø-
gelsen den 07-10-2020. Bruddene på venstre 5., 9. og 10. ribben er næppe mere
end 14 dage gamle, fra tidspunktet for helkropsrøntgenundersøgelsen den 19-10-
2020.

Ved den radiologiske undersøgelse den 19-10-2020 påvistes yderligere brud med
knoglenydannelse bagtil på venstre 8. og 11. ribben. Bruddene er næppe mere
end 14 dage gamle, regnet fra tidspunktet for helkropsrøntgenundersø-gelsen den
19-10-2020.

Sammenholdes fundene ved de to helkropsrøntgenundersøgelser påvistes brud
med varierende tegn på opheling og regnet fra tidspunktet for den første hel-
kropsrøntgenundersøgelse den 07-10-2020 var bruddene friske, mindre end 14
dage gamle, af nyere dato, mindst 14 dage gamle samt af ældre dato, muligt op
til uger gamle.

Det skal tilføjes, at der er stor tidsmæssig variation i opheling af brud, både hvad
angår mellem individer, hvor nogle heler hurtigere end andre, men tillige kan der
forekomme tidsmæssig variation i opheling af brud hos det enkelte in-divid.

Ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020 påvistes underhuds-
blødninger på højre hofte (2) og venstre ankel (3) samt en hudafskrabning på
ryggen (1).
Hudafskrabningen på ryggen (1) var ældre, op til flere dage gammel, regnet fra
tidspunktet for den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020.
Underhudsblødningerne på højre hofte (2) og venstre ankel (3) var friske, få dage
gamle, regnet fra tidspunktet for den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-
2020
…

Det skønnes, at de påviste brud af venstre overarmsknogle tæt ved skulderled-
det, begge lårbensknogler og underbensknogler ved knæleddet samt bruddene i
siden af højre 4., 6. og 7. ribben, i siden af venstre 5., 9. og 10. ribben samt bagtil
på 8., og 11. ribben kan være opstået i tiden omkring den 02. oktober 2020.
De ved den retsmedicinske undersøgelse den 06-10-2020 påviste læsioner, un-
derhudsblødninger på højre hofte (2) og venstre ankel (3) samt en hudafskrab-
ning på ryggen (1), kan ligeledes være opstået i tiden omkring den 02. oktober
2020."



/

side 130

Af Retsmedicinsk Instituts besvarelse af supplerende spørgetema af 5. marts
2021 vedrørende Forurettede 2 fremgår følgende:

"…

Spørgsmål 1:
Hvornår (dato) er de nyeste skader på Forurettede 2 mest sandsynligt påført?

Svar 1:
De nyeste skader på Forurettede 2 er formentlig påført omkring tiden for
indlæggelsen den 02-10-2020."

Der har under sagen endvidere været dokumenteret følgende:

- Fotos, ekstrakt 4, side 239 og 240.
- Notat af 6. august 2020 fra Vidne 4, tillægsekstrakt 1, si-de 12,
- Notat af 17. september 2020 fra Vidne 4, tillægsekstrakt 1, side 12,
- Notat af 23. september 2020 fra Vidne 4, tillægsekstrakt 1, side 12,
- Notat af 28. september 2020 fra Vidne 4, ekstrakt 9, side 142,
- Notat af 29. september 2020 fra Vidne 4, ekstrakt 9, side 142,
- Notat af 30. september 2020 fra Vidne 4, ekstrakt 9, side 142.
- Dele af anmeldelsesrapport af 6. oktober 2020 med tilhørende mail, eks-trakt

1, side 23-30,
- Dele af politirapport af 6. oktober 2020 ”Ransagning hjemmet, Adresse, By

1” med tilhørende fotos, ekstrakt 1, side 108-109, 113-115 og 117-118.
- Dele af politirapport af 6. oktober 2020 ”Ransagning hjemmet, Adresse, By

1” med tilhørende oplæg vedrørende ”Udvikling af mere hensigtsmæssige
tanker” , ekstrakt 1, side 108-109 og 95-96.

- Kontinuationsnotat af 11. juni 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,
ekstrakt 3, side 112,

- Kontinuationsnotat af 25. juni 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,
ekstrakt 3, side 113,

- Kontinuationsnotat af 2. juli 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1, ekstrakt
3, side 114,

- Kontinuationsnotat af 9. juli 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1, ekstrakt
3, side 115,

- Kontinuationsnotat af 16. juli 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,
ekstrakt 3, side 116,

- Kontinuationsnotat af 23. juli 2020 fra Psykolog



/

side 131

vedrørende Tiltalte 1, ekstrakt 3, side 117,
- Kontinuationsnotat af 28. juli 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,

ekstrakt 3, side 118,
- Kontinuationsnotat af 17. august 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,

ekstrakt 3, side 119,
- Kontinuationsnotat af 10. september 2020 fra Psykolog vedrørende Tiltalte 1,

ekstrakt 3, side 120,
- Resumé af behandlingsforløb af 10. september 2020 fra Psykolog vedrørende

Tiltalte 1, ekstrakt 3, side 121.
- Udtrækning fra Tiltalte 1's telefon den 6/10 nr. 652, 654, 655, 657, 659, 663,

665, 667, 669, 671, 673, 674, 675, 676, 677, 679, 681, 683, 684, 686, 688,
690, 691, 692, 693, 694, 695, 696, 697, 698, 699, 700, 701, 703, 704, 705,
706, 707, 708, 709, 710, 711, 712, 713, 714, 715, 716, 717, 718, 719, 720,
721, 722 og 723, ekstrakt 4, side 195-206.

- Udtrækning fra Tiltalte 1's telefon den 6/10 nr. 724, 725, 727, 728, 730, 732,
734, 736, 738, 740, 742, 743, 745, 747, 748, 749, 750, 751, 752 og 753,
ekstrakt 4, side 206-211,

- Udtrækning fra Tiltalte 1's telefon den 4/10 og 5/10 nr. 629, 630, 631, 632,
633, 634, 636, 638, 639, 640, 641, 642, 644, 645, 646, 647, 648, 649 og 650,
ekstrakt 4, side 187-194.

- Lægejournal af 4. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 18-
19.

- Anholdelsesrapport af 6. oktober 2020 vedrørende Tiltalte 1, ekstrakt 2, side
1-3,

- Anholdelsesrapport af 7. oktober 2020 vedrørende Tiltalte 1, ekstrakt 2, side
4-5,

- Politirapport ”Løsladelse af Tiltalte 1” af 27. november 2020, ekstrakt 2, si-
de 7,

- Anholdelsesrapport af 7. oktober 2020 vedrørende Tiltalte 2, ekstrakt 5, side
1,

- Anholdelsesrapport af 7. oktober 2020 vedrørende Tiltalte 2, ekstrakt 5, side
3,

- Politirapport ”Løsladelse af Tiltalte 2” af 15. december 2020, ekstrakt 5, side
5.

- Politirapport af 8. februar 2021 vedrørende ”SMS’er fra Tiltalte 2's
mobiltelefon – koster 4” , ekstrakt 6, side 172,

- Udtrækning nr. 58 fra Tiltalte 2's mobiltelefon, ekstrakt 6, side 193.
- Udtrækningsrapport vedrørende internetsøgninger, ekstrakt 6, side 170-171.
- Notater fra sundhedsplejerske vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 186-

191,
- Notater fra sundhedsplejerske vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 138-

142,
- Vækstmålinger vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 146-150,
- Etableringsundersøgelser vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 151,



/

side 132

- Udviklingsvurderinger vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 152,
- Vækstmålinger vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 194-198,
- Målinger vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 199,
- Etableringsundersøgelser vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 199,
- Udviklingsvurderinger vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 200,
- Forældrejournal af 28. maj 2020 vedrørende Tiltalte 1, til-lægsekstrakt 1, side

3,
- Forældrejournal af 17. september 2020 og 23. september 2020 vedrørende

Tiltalte 1, tillægsekstrakt 1, side 8-9,
- Forældrejournal af 23. september 2020 vedrørende Tiltalte 2, tillægs-ekstrakt

1, side 12,
- Lægelige oplysninger af henholdsvis 11. september 2020, 4. oktober 2020, 4.

oktober 2020, 4. oktober 2020, 5. oktober 2020, 5. oktober 2020, 5. ok-tober
2020, 6. oktober 2020 og 6. oktober 2020 vedrørende Forurettede 1, ekstrakt
8, side 20-21, 19, 18, 17, 16, 14, 12, 11 og 10,

- Lægelige oplysninger af henholdsvis 2. oktober 2020, 3. oktober 2020, 3.
oktober 2020, 4. oktober 2020, 4. oktober 2020, 4. oktober 2020, 5. okto-ber
2020 og 6. oktober 2020 vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 9, side 15-16, 13,
11, 10, 8-9 og 6,

- Fotorapport - Ligsyn, foto 1 og 2, ekstrakt 8, side 151,
- Fotorapport – Personundersøgelse vedrørende Forurettede 2, ekstrakt 7, si-de

12-14.
- Udtalelse af 2. marts 2023 vedrørende Forurettede 2 fra Læge, tillægsekstrakt

2, side 4,
- Notat af 27. januar 2023 vedrørende Forurettede 2, tillægsekstrakt 2, side 5,
- Skema af 25. januar 2023 vedrørende ”Barnets udvikling” , tillægsekstrakt 2,

side 10,
- Skema af 25. januar 2023 vedrørende ”Familie og netværk samt forældre-

kompetencer” , tillægsekstrakt 2, side 11,
- Skema af 9. marts 2022 vedrørende ”Barnets udvikling” , tillægsekstrakt 2,

side 17-18,
- Skema af 9. marts 2022 vedrørende ”Familie og netværk samt forældre-

kompetencer” , tillægsekstrakt 2, side 19,
- Notat af 4. juli 2022 vedrørende Forurettede 2, tillægsekstrakt 2, side 21,
- Udtrækning nr. 5, 7, 8, 20, 24, 25, 50, 52, 53, 59, 61, 63, 72, 73, 74, 78, 79,

80, 81, 82, 91, 92, 93, 95, 97, 98, 99, 101, 102, 105, 107, 110, 111, 114, 115,
117, 118, 119, 120, 125, 126, 128, 133, 139, 148, 153, 159, 160, 161, 172,
178, 180, 181, 183, 184, 185, 187, 190, 192, 193, 195, 199, 200, 202, 203,
206, 208, 212, 213, 214, 217, 220, 225, 237, 238, 239, 244, 245, 246, 247,
248, 256, 257, 258, 259, 260, 265, 269, 270, 271, 272, 275, 281, 302, 317,
318, 320, 321, 329, 330, 334, 353, 364, 372, 379, 386, 399, 401, 403, 405,
413, 431, 449, 488, 500, 509, 536, 537, 538, 539, 540, 541, 542, 543, 544,
545, 546, 547, 548, 550, 551, 552, 556, 557, 560, 562, 563, 565, 567, 569,
570, 572, 573, 574, 575,



/

side 133

576, 578, 580, 582, 583, 588, 589, 593, 594, 595, 597, 598, 599, 600, 601,
602, 603, 604, 605, 607, 608, 609, 612, 613, 614, 615, 616, 619, 622, 623,
624 og 625, ekstrakt 4, side 46-187.

- Udtrækning nr. 456 og 457, ekstrakt 4, side 150.
- Dødstidspunkt vedrørende Forurettede 1, ekstrakt 8, side 218, 2. afsnit.
- Videooptagelser, jf. udtrækning nr. 174, 177, 234, 268, 311, 312, 498, 499 og

631, ekstrakt 4, side 84, 85, 99, 107, 116, 161, 178 og 188.

Tiltalte 1 har under denne sag været frihedsberøvet den 6. oktober 2020 og
igen fra den 7. oktober 2020 til den 24. november 2020.

Tiltalte 2 har under denne sag været frihedsberøvet den 6. oktober 2020 og
igen fra den 7. oktober 2020 til den 15. december 2020.

Rettens begrundelse og afgørelse

Der er afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:

“…

1 dommer stemmer i forhold 1 for at finde Tiltalte 2 skyldig efter tiltalen.

2 dommere og 3 nævninger stemmer i forhold 1 for at finde Tiltalte 2 skyldig
efter tiltalen for så vidt angår vold, som er udøvet efter den 17. sep-tember 2020.

3 dommere og 3 nævninger stemmer i forhold 1 for at finde Tiltalte 1 skyldig i
overtrædelse af straffelovens § 245, stk. 1, for så vidt angår vold, som er udøvet
efter den 17. september 2020.

3 nævninger stemmer i forhold 1 for at frifinde begge de tiltalte.

1 dommer stemmer i forhold 2 for at finde Tiltalte 2 skyldig i overtræ-delse af
straffelovens § 245, stk. 1.

2 dommere og 3 nævninger stemmer i forhold 2 for at finde Tiltalte 2 skyldig i
overtrædelse af straffelovens § 245, stk. 1, for så vidt angår vold, som er udøvet
efter den 17. september 2020.

3 dommere og 3 nævninger stemmer i forhold 2 for at finde Tiltalte 1 skyldig i
overtrædelse af straffelovens § 245, stk. 1, for så vidt angår vold, som er udøvet
efter den 17. september 2020.

3 nævninger stemmer i forhold 2 for at frifinde begge de tiltalte.



/

side 134

Samtlige voterende udtaler:

Det fremgår af de retspatologiske undersøgelser af Forurettede 1, herunder
obduktionserklæringen og besvarelsen af spørgetemaer, at der blev konstateret
såvel friske, nyere og ældre skader, som stemmer overens med at være følger af
vold mod hende:

Af tegn på friske skader påvistes:
- Brud af begge lårben og højre skinnebensknogle, som var uden tegn på

opheling og næppe mere end 10-14 dage gamle regnet fra den 7. oktober
2020.

- Brud af højre 4.-9. ribben og venstre 4.-6. og 8.-10. ribben, herunder ge-
nopbrud af tidligere brud, som var friske og op til få dage gamle.

- En frisk blødning under den hårde hjernehinde, som meget vel kunne være
under et døgn gammel, hvor det bemærkes, at en sådan reblødning også kan
opstå uden et fornyet traume.

- Blodansamlinger i begge øjne og omkring begge synsnerver og forandrin-
ger i øjenbaggrunden, som meget vel kunne være en følge af ruskning.

- En frisk blodudtrædning i venstre lunges overlap, som er opstået i et tids-
rum på op til et par dage fra dødstidspunktet.

- To rødbrune skorpedækkede hudafskrabninger på højre side af halsen samt
fire grønlige underhudsblødninger nedadtil midt på og på højre side af
brystet samt midt på og på højre side af bugen. Disse var fra få dage op til
omkring en uge gamle regnet fra undersøgelsen den 6. oktober 2020 og var
opstået ved let til moderat stump vold. Læsionerne på brystet og bugen kan
meget vel være opstået i forbindelse med klemning om bryst-kassen.

Af tegn på nyere og ældre skader påvistes bl.a.:
- Adskillige tidligere ribbensbrud med begyndende varierende heling og

knoglenydannelse, som var fra flere dage til flere uger gamle, og som var
opstået ved moderat til svær stump vold.

- En tidligere blødning under den hårde hjernehinde, som meget vel kunne
være mindst en til to uger gammel.

- Begyndende knogledannelse i venstre øjes senehinde, som kunne være en
følge efter en tidligere blødning.

- Underhudsblødninger i ansigtet og på kroppen.

På baggrund af de retspatologiske undersøgelser og forklaringen fra vicestat-
sobducent Vidne 5 finder vi det ud fra skadernes karakter bevist, at såvel de
tidligere som de nye skader er forårsaget ved kraftig ruskning med fastholdelse
og klemning om Forurettede 1's brystkasse. Vi lægger efter er-klæringerne og
vicestatsobducent Vidne 5's forklaring til grund, at de friske skader kunne være
opstået omkring indlæggelsestidspunktet, idet det såvel kan være kort før som
under indlæggelsen, og en nærmere tidsfæstning



/

side 135

er ikke mulig ud fra skaderne alene. Visse af de tidligere skader er betegnet som
nyere og må antages at være omtrent 10 til 14 dage gamle, mens andre var ældre
og må antages at være mere end 14 dage gamle. Under hensyn til skadernes
forskellige tidsfæstning og helingsgrad finder vi det bevist, at brudskaderne er
påført ad mindst to omgange.

Dertil kommer, at der i billedmateriale og korrespondance er konstateret blå
mærker og andre forhold, som kunne tyde på vold mod Forurettede 1, bl.a. i føl-
gende tilfælde:
- På en video omkring den 18. august 2020 sås et blåt mærke på Forurettede

1's kæbe.
- Den 21. august 2020 søgte Tiltalte 1 på ”blodsprængt øje baby” .
- Den 21. august 2020 søgte Tiltalte 1 på ”baby græder pludseligt voldsomt” .
- Den 1. september 2020 googlede Tiltalte 1: ”Sådan hjælper du din baby med

ondt i maven.”
- Den 4. september 2020 skrev Tiltalte 1 til sin mor, at Forurettede 1 havde

grædt non stop i flere timer. Af video af samme dato fremgår, at Forurettede
1 virkede smerteforpint ved berøring på maven.

- Den 10. september 2020 googlede Tiltalte 1 ”rift bløde mund baby” .
- I en chat den 14. september 2020 fremgår, at der var en rift på Forurettede 1.
- I en chat af 15. september 2020 beskriver Tiltalte 1, at hun har ob-serveret et

blåt mærke på Forurettede 1 tidligere.
- Af besøg af sundhedsplejersken den 17. september 2020 fremgår, at de

tiltalte oplyste, at Forurettede 1 havde flere blå mærker på kroppen og
kinden. Under dette besøg var Forurettede 1 meget ked af det ved
puslebordet, og hun havde kun sparsom mimik.

- Det fremgår af chats af 18. september 2020, at Tiltalte 1 skrev, at begge
piger var meget ulykkelige og svære at få til at falde til ro.

Vi lægger efter dette og sagens øvrige oplysninger til grund, at Forurettede 1
flere gange har haft blå mærker siden slutningen af august, og at hun har været
til-tagende smerteforpint gennem september måned 2020. Vi finder det derfor
be-vist, at der også tidligere i perioden frem til omkring indlæggelsestidspunktet
i flere tilfælde har været udøvet vold mod hende.

Vi finder volden mod Forurettede 1 så rå, brutal og farlig, at den er omfattet af
straffelovens § 245, stk. 1. Vi finder det endvidere bevist, at Forurettede 1 afgik
ved døden som følge af blodansamlinger under den hårde hjernehinde, som
opstod på grund af volden mod hende, og at volden derfor har haft døden til
følge. Forholdet er derfor tillige omfattet af straffelovens § 246.

Det fremgår af de retspatologiske undersøgelser af Forurettede 2, herunder
personundersøgelse og besvarelsen af spørgetemaer, at der blev konstateret såvel
ældre som nyere skader, som stemmer overens med at være følger af vold mod
hende:



/

side 136

Af tegn på friske skader påvistes:
- Brud af højre 4., 6. og 7. ribben, og af venstre 5., 8., 9., 10. og 11. rib-ben,

som næppe var mere end 14 dage gamle regnet fra den 19. oktober 2020.
- Brud af venstre overarmsknogle tæt ved skulderleddet og begge lårbensk-

nogler og underbensknogler uden tegn på opheling, som næppe var mere end
14 dage gamle regnet fra den 7. oktober 2020.

- Underhudsblødninger på højre hofte og venstre ankel.
- En hudafskrabning på ryggen.

Af tegn på ældre skader påvistes:
- Brud af højre 5. ribben og venstre 6.-8. ribben med tegn på knoglenydan-

nelse, som skønnedes mindst 14 dage gamle regnet fra den 7. oktober 2020.

På baggrund af de retspatologiske undersøgelser og forklaringen fra vicestat-
sobducent Vidne 5 finder vi det ud fra skadernes karakter ligeledes bevist, at
såvel de tidligere som de nye skader er forårsaget ved kraftig rusk-ning med
fastholdelse og klemning om Forurettede 2's brystkasse. Vi lægger efter
erklæringerne og vicestatsobducent Vidne 5's forklaring til grund, at de friske
skader kunne være opstået såvel kort før som under ind-læggelsen, idet en
nærmere tidsfæstning dog ikke er mulig ud fra skaderne ale-ne. De ældre skader
må antages at være mere end 14 dage gamle regnet fra den 7. oktober 2020.
Under hensyn til skadernes forskellige tidsfæstning og helingsgrad finder vi det
bevist, at skaderne er påført ad mindst to omgange.

Dertil kommer, at der i billedmateriale og korrespondance er konstateret blå
mærker og andre forhold, som kunne tyde på vold mod Forurettede 2. Ud over
det ovenfor under Forurettede 1 anførte bl.a. i følgende tilfælde:
- Omkring den 16. september 2020 fremgår også på billeder et blåt mærke på

Forurettede 2's pande. Det fremgår af notat fra sundhedsplejersken af 17.
sep-tember 2020, at forældrene oplyste, at Forurettede 2 også havde et blåt
mærke på kinden.

- Det er endvidere beskrevet, at Forurettede 2 under hele forløbet har været
meget slap i kroppen, at hun ikke spiste fra ultimo september, og at også hun
har været i mistrivsel gennem september 2020.

Vi lægger efter dette og sagens øvrige oplysninger til grund, at Forurettede 2
også tid-ligere har haft blå mærker, og at hun har været slap og tiltagende
smertefor-pint gennem september måned 2020. Vi finder det derfor bevist, at der
også tidligere i perioden frem til omkring indlæggelsestidspunktet har været
udøvet vold mod hende.

Vi finder volden mod Forurettede 2 så rå, brutal og farlig, at den er omfattet af
straf-felovens § 245, stk. 1. Efter det oplyste om voldens karakter og begrænsede



/

side 137

følger finder vi det ikke godtgjort, at den for Forurettede 2 tillige skal henføres
under straffelovens § 246.

Vi lægger efter begge de tiltaltes forklaringer, som understøttes af bl.a. forkla-
ringerne fra Vidne 7 og Vidne 6 til grund, at en eller begge de tiltalte i alt
væsentligt var sammen med børnene hele tiden. Kun Tiltalte 1's mor, Vidne 6, og
Tiltalte 2's mor, Vidne 7, var ved enkelte lejligheder kortvarigt alene med
børnene, men efter det oplyste om skadestidspunkterne og skadernes karakter og
omfang kan det udelukkes, at andre end forældrene kan have udøvet volden.

3 dommere og 3 nævninger bemærker, at vicestatsobducent Vidne 5 forklarede,
at når der tidligere har været en blødning under den hårde hjer-nehinde, vil
symptomerne efter en ny blødning opstå meget hurtigt efter blød-ningens
opståen. Et symptom på en sådan blødning kan være opkast. Vidne 5 forklarede
endvidere, at når der har været et sådant opkastnings-forløb, må det skønnes, at
blødningen er opstået i tidsmæssig tilknytning til opkastningen og den senere
ukontaktbarhed. Blødningen vil være opstået få ti-mer før opkastningen, og der
er ikke tale om dage.

Vi lægger til grund, at begge de tiltalte såvel som Vidne 7 og Vidne 6 har
beskrevet, at Forurettede 1 begyndte at kaste op den 3. oktober 2020, inden
Tiltalte 2 ankom med hende til hospitalet. Vidnet sygeplejerske Vidne 2 har
tilsvarende forklaret, at Forurettede 1 efter ankomsten til Hvi-dovre Hospital
kastede meget op og meget hurtigt.

Vi lægger derfor til grund, at blødningen må være indtruffet, inden Forurettede 1
ankom til hospitalet, og mens hun var i Tiltalte 2's varetægt alene. Det stemmer
tidsmæssigt overens med, at hun i øvrigt er påført skader ved rusk-ning i form af
de ovenfor nævnte friske skader, og denne fornyede ruskning kunne meget vel
afstedkomme en ny blødning under den hårde hjernehinde. Vi lægger derfor til
grund, at skaderne på Forurettede 1, som førte til hendes død, var påført hende,
mens hun var i Tiltalte 2's varetægt og før hendes ankomst til hospitalet.

Vi bemærker i den forbindelse, at sygeplejerske Vidne 1 har forklaret, at de
mærker, som Forurettede 1 havde på brystkassen, ikke sprang tyde-ligt i øjnene,
men at hun først opdagede dem, da der var kommet ro på Forurettede 1. Herefter
finder vi ikke, at det forhold, at læge Vidne 15 ikke no-terede mærker på
Forurettede 1 i forbindelse med hans indlæggelsesundersøgelse, kan indebære et
andet bevisresultat.

Vi bemærker endvidere, at da Forurettede 1 blev ukontaktbar den 6. oktober
2020 om natten, var det Tiltalte 2, som stod alene med hende i armene. Efter
forklaringen fra læge Vidne 13 og sygeplejerske Vidne 23 lægger vi til grund, at
Tiltalte 2 lavmeldt spurgte, om Forurettede 1's tilstand



/

side 138

skyldtes, at han havde rusket eller rystet hende. Vi bemærker, at Tiltalte 2 således
i denne situation overvejede, om hendes ukontaktbare tilstand skyldtes hans
rusken/rysten. Dette stemmer ikke overens med hans efterføl-gende forklaring
om, at han alene rystede hende, efter hun var blevet ukon-taktbar, for at vække
hende.

Vi finder det derfor bevist, at Tiltalte 2 i forhold 1 er skyldig i i ét tilfæl-de at
have udsat Forurettede 1 for vold af grov beskaffenhed ved kraftig ruskning med
fastholdelse og klemning omkring brystkassen, alt hvorved Forurettede 1
tilføjedes abusive head trauma med de ovenfor nævnte friske skader og med den
følge, at hun afgik ved døden.

Vi stemmer herefter for, at Tiltalte 2 i forhold 1 er skyldig i overtrædelse af
straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1.

Af disse 3 dommere og 3 nævninger udtaler 2 dommere og 3 nævninger:
Vi finder som anført ovenfor endvidere, at det er udelukket, at volden kan væ-re
påført af andre end de tiltalte. Uagtet at vi også lægger til grund, at de til-talte
havde opdelt pigerne mellem sig, således at Tiltalte 2 tog sig mest af Forurettede
1, og Tiltalte 1 tog sig mest af Forurettede 2, finder vi det ikke med den til
domfældelse fornødne sikkerhed bevist, hvilken af forældrene der har udøvet den
øvrige vold mod Forurettede 1 eller volden mod Forurettede 2, eller at de tiltalte
aktivt skulle have udøvet volden i forening.

Vi lægger imidlertid vægt på, at de tiltalte efter det oplyste tilbragte langt
størstedelen af tiden sammen siden børnenes fødsel, herunder alle nætter indtil
den 2. oktober 2020 i en lille lejlighed, hvor de var fælles om børnenes om-sorg.
Begge forældre har efter fødslen gået hjemme og taget del i den daglige pasning.

I løbet af de to måneder indtil hospitalsindlæggelsen var børnene flere gange
udsat for vold, herunder alvorlig ruskevold, og de fremviste tegn på vold bl.a.
ved blå mærker, smerter, kraftesløshed og mistrivsel, hvilket begge forældre har
erkendt at have været opmærksomme på, ligesom de har erkendt, at de fik at
vide, at børn ikke af sig selv får blå mærker. Vi finder det bevist, at begge
forældre i hvert fald fra den 17. september 2020 har anset det for overvejende
sandsynligt, at børnene blev udsat for vold.

Efter vidnet læge Vidne 3's forklaring lægger vi til grund, at der er tale om meget
smertefulde skader, og at børnene har grædt voldsomt. Under hen-syn til voldens
omfang og karakter, det lange tidsmæssige forløb og de reakti-oner, som børnene
må have haft som følge af volden, findes det ubetænkeligt at tilsidesætte de
tiltales forklaringer om, at de ikke har kendt til volden.

Vi finder på ovennævnte baggrund det bevist, at begge de tiltalte har haft for-sæt
til vold omfattet af straffelovens § 245, stk. 1, og at den af de tiltalte, der



/

side 139

ikke selv har udøvet volden, har haft kendskab til den eller må have anset det for
overvejende sandsynligt, at børnene blev udsat for vold i et omfang, som har
forårsaget de nævnte skader. Den pågældende tiltalte findes som Forurettede 1's
og Forurettede 2's forælder at have tilsidesat sin omsorgspligt over for dem ved
ikke at have hindret volden.

Henset til skadernes karakter og børnenes alder og værgeløse tilstand findes
volden omfattet af straffelovens § 245, stk. 1.

Vi finder endvidere, at Tiltalte 1 kan dømmes som passivt medvirkende til den
vold, som Tiltalte 2 udøvede mod Forurettede 1, og som førte til hendes død. Vi
finder det dog ikke bevist, at Tiltalte 1 havde forsæt til overtræ-delse af
straffelovens § 246.

Vi stemmer derfor for at finde Tiltalte 1 skyldig i overtrædelse af straf-felovens §
245, stk. 1, i forhold 1 og 2, for den vold, som er begået efter den 17. september
2020, og for at finde Tiltalte 2 yderligere skyldig i over-trædelse af straffelovens
§ 245, stk. 1, for den vold, som i forhold 1 og 2 er begået efter den 17. september
2020, og som vi ikke oven for i forhold 1 har stemt for, at han aktivt har gjort sig
skyldig i.

Herefter udtaler 1 dommer: Jeg bemærker, at de skader i form af blødning ud
af munden, som Forurettede 1 havde den 10. september 2020, blev konstateret,
hvor Tiltalte 2 efter de tiltaltes forklaringer kom ind i soveværelset med
Forurettede 1 på armen, hvor Forurettede 1 efterfølgende var meget ulykkelig og
smerte-forpint.

De skader, som er konstateret på begge børnene i tiden omkring den 17. sep-
tember 2020, stemmer tidsmæssigt overens med de ældre knoglebrud, som er
konstateret ved de retspatologiske undersøgelser. Det stemmer endvidere tids-
mæssigt overens med, at Tiltalte 2 havde været meget frustreret og havde sagt, at
han ikke ville være med mere, på et tidspunkt hvor pigerne havde grædt hele
aftenen, og de ikke kunne få dem til at falde til ro.

For så vidt angår volden mod Forurettede 2 bemærker jeg, at det allerede ved
indlæg-gelsen af Forurettede 2 blev konstateret, at hun havde to blå mærker på
låret. Dette vi-ser, at Forurettede 2 allerede var blevet udsat for vold på det
tidspunkt, hvor hun blev indlagt på hospitalet.

Jeg bemærker endvidere, at netop den kraftesløshed, som var årsagen til
Forurettede 2's indlæggelse, kan være udtryk for en smertepåvirkning som følge
af knog-lebrud, hvilket tyder på, at Forurettede 2 allerede var påført skader inden
hendes ind-læggelse den 2. oktober 2020, dog i henhold til forklaringen fra
kiropraktor Vidne 20 efter den 29. september 2020.

Volden mod begge børn er påført på samme måde, herunder ved ruskning



/

side 140

med et meget kraftigt greb med hænderne rundt om børnenes brystkasser,
hvorved ribbenene brækkede. Volden mod begge børn er endvidere påført i
tidsmæssig nær tilknytning til hinanden på samme sted, og det foregik på tids-
punkter, hvor Tiltalte 2 havde lejlighed til at udøve den.

Jeg finder det derfor bevist, at Tiltalte 2 også er skyldig i den vold, som tidligere
er påført Forurettede 1, og den vold, som er påført Forurettede 2, således som det
fremgår af tiltalen, dog således at volden mod hende alene er henført under
straffelovens § 245, stk. 1.

Af de grunde, som er anført af 2 dommere og 3 nævninger, finder også jeg, at
Tiltalte 1 er skyldig i ved passivitet at have medvirket til vold mod begge børn
efter straffelovens § 245, stk. 1.

3 nævninger finder det ikke muligt med den til domfældelse fornødne sikker-
hed at konstatere, hvilken af de tiltalte som har påført skaderne på børnene. Det
kan heller ikke med tilstrækkelig sikkerhed lægges til grund, at de begge enten
har påført skaderne eller har haft en sådan viden om den anden foræl-ders vold,
at der kan være grundlag for at dømme dem begge som medvirken-de.

Vi stemmer derfor for at frifinde begge de tiltalte.

Der afsiges dom efter stemmereglerne i retsplejelovens § 891, stk. 4."

Efter udfaldet af rettens kendelse afsiges der herefter dom til frifindelse.

Efter de juridiske dommeres bestemmelse påkendes erstatningspåstandene ik-
ke under denne sag, jf. retsplejelovens § 992, stk. 1.

Thi kendes for ret:

De tiltalte, Tiltalte 1 og Tiltalte 2, frifindes.

Statskassen skal betale sagens omkostninger.

Dommer 1 Dommer 2 Dommer 3



/

side 141

side 141




/