Kendelser om, hvorvidt der skulle foretages syn og skøn og om, hvorvidt et bilag skulle udgå af sagen
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Retspleje og civilproces;
Sager med en værdi over 1 mio kr.;

/

RETTEN I AARHUS
KENDELSE

afsagt den 25. marts 2020

Sag BS-2108/2019-ARH

Sagsøger A/S
(advokat John Korsø Jensen)
(advokat Jens Ahrendt)

mod

Sagsøgte
(advokat Frank Bøggild)
(advokat Søren Lundsgaard)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Parternes påstande

Sagsøger A/S' påstande:

Påstand 1: Begæring om syn og skøn tages til følge.

Påstand 2: Indledning, forudsætninger, baggrund og spørgsmål som formuleret i
spørgetema af 16. december 2019 tillades stillet til skønsmanden.

Sagsøgtes påstande:
Over for Sagsøger A/S' påstand 1: Begæring om syn og skøn tages ikke til følge.



/

2

Over for Sagsøger A/S' påstand 2: Spørgsmål 1.c, 1.e, 2.a, 2.b, 2.d, 2.e, 2.g, 2.h,
3.a, 3.b, 3.d, 3.e, 3.g, 4.a, 4.b, 4.c, 4.d, 4.e, 5.a, 5.b tillades ikke stillet til
skønsmanden eller omformuleres.

Påstand 1: Spørgsmål A-L tillades stillet til skønsmanden, såfremt syn og skøn
tillades.

Sagens baggrund

Under sagen har Sagsøger A/S gjort gældende, at Sagsøgte har handlet
ansvarspådragende over for Sagsøger A/S, hvorefter Sagsøgte personligt er
erstatningsansvarlig over for et påstået tab på ca. 128 mio. kr.

Sagsøger A/S erhvervede i 2016 et selskab, hvor Sagsøgte var reel ejer.
Købesummen blev aftalt til ca. 357 mio. kr., som blev reguleret ud fra en
forudsætning om, at selskabet uden gæld ville have en værdi af 450 mio. kr.
Sagsøger A/S har oplyst, at købesummen er fastsat ud fra en række beregninger,
hvori det regnskabsmæssige nøgletal ”det forventede EBIDTA” indgår. Endvidere
var det aftalt, at købesummen var genstand for regulering på
overdragelsestidspunktet, og at lagerværdien som følge heraf havde betydning for
fastsættelse af den endelig købesum. Detaljerne for reguleringen indgik som en del
af købsaftalen.

Det er under sagen ubestridt, at Sagsøgte ikke var part i Share Sale And Purchase
Agreement (bilag 4), men var i ledelsen og reel ejer af det solgte selskab.

Efterfølgende har Sagsøger A/S konstateret en række forhold, som Sagsøgte efter
deres opfattelse burde have oplyst om, og at han, efter Sagsøger A/S' opfattelse,
har handlet ansvarspådragende ved ikke at oplyse herom. Som følge af manglende
oplysning om disse forhold, er det Sagsøger A/S' opfattelse, at Sagsøger A/S har
lidt et tab på i alt 128 mio. kr., blandt andet fordi købesummen efter Sagsøger A/S'
opfattelse ville have været væsentligt lavere, såfremt Sagsøger A/S havde kendt til
forholdene, da det forventede EBIDTA og værdien af lageret ville have været
væsentligt lavere. Ovenstående er bestridt i sin helhed af Sagsøgte.

Sagsøger A/S har til støtte for opgørelsen sit tab fremlagt bilag 47. Både tabet og
de i bilag 47 nedlagte forudsætninger og beregninger er bestridt af Sagsøgte.

Som følge heraf har Sagsøger A/S anmodet om syn og skøn.



/

3

Oplysningerne i sagen
Om rammen for syn og skøn har Sagsøger A/S oplyst følgende:

I processkrift af 4. september 2019:

”…Sagsøgeren fremsætter på baggrund af ovenstående og under
henvisning til retsplejelovens § 196 begæring om, at der gennemføres
syn og skøn med henblik på at opnå en uafhængig sagkyndig
vurdering af bl.a. de anvendte principper for tabsopgørelsen,
respektive alternativer hertil. Temaet for et syn og skøn vil efter
sagsøgerens opfattelse i denne henseende være, hvorvidt de enkelte
tab, der gøres gældende i stævningen, og som i det anførte omfang er
justeret i replikken, kan anses for retvisende opgjort, når og hvis
Retten efter bevisførelsen og bevisbedømmelsen i relation til sagens
faktum finder, at de anbringender, der gøres gældende af sagsøgeren,
kan lægges til grund, respektive, såfremt skønsmanden har en derfra
afvigende opfattelse i relation til tabsopgørelsen, hvorledes de
relevante tab i så tilfælde efter skønsmandens opfattelse bør
opgøres…”

I indlæg af 22. november 2019:

”…Formålet med et syn og skøn i sagen og rammen for
gennemførelse af et syn og skøn er derfor, som allerede anført i vores
processkrift af 4. september 2019, at få en uafhængig sagkyndigs
vurdering af sagsøgerens tabsopgørelse, herunder den af sagsøgeren
anvendte metode, respektive alternativer hertil…”

Sagsøger A/S har den 16. december 2019 fremlagt følgende udkast til syn og skøn:
I N D L E D N I N G
Retssagens substans er et af Sagsøger A/S rejst krav overfor Sagsøgte
på

betaling af DKK 127.933.458 i fortsættelse af Sagsøger A/S'
køb pr. ultimo april 2016 af
Virksomhed A/S 2 (
CVR nr.) og den i forbindelse med købet af køberen
foretagne værdiansættelse af virksomheden og 
fastsættelsen af købesummen for virksomheden.

Virksomhed A/S 2 er en industrivirksomhed, der forestår
salg af
elektriske motorer og transmissionsprodukter, som
indkøbes af Virksomhed A/S 2 fra inden- og udenlandske
leverandører.



/

4

I slutningen af 2015 blev Sagsøger A/S inviteret til at deltage
i en salgsproces forestået af KPMG, som på vegne af
Sagsøgte var engageret til at sælge Virksomhed A/S 2.

Det fremgår af den på vegne af sælgeren til brug for
salgsforhandlingerne udarbejdede Management Presentation
fra februar 2016 (sagens bilag 1 ), der blandt andet
salgsmateriale og andre oplysninger blev stillet til
disposition for køberen, at:

”…
Virksomhed A/S 2 supplies electric motors and trasmission
products for

multiple applications in key industries.
…”

Virksomhed A/S 2 har hovedsæde i Danmark, og omsatte i
2014 - 2016 for ca. DKK 400.000.000 - 500.000.000 årligt.

marts 2016 afgav Solix (på vegne Sagsøger A/S) et tilbud på købet
af Virksomhed A/S 2.
Af dette tilbud ( sagens bilag 3) fremgår bl.a. følgende:
”…
1. Offer price 
Solix is pleased to present an Offer on a cash and debt free

I
basis (i.e.

        
 

      
 

 
    

 

Enterprise Value) for 100% of the share capital ofthe Company of:DKK 450,000,000To arrive at an Equity Price for the total outstanding sharesofthe Company, the Enterprise Value will be adjusted for netdebt based on a closing balance sheet for the Company, asoutlined in the SPA which is to include, net of all freelyavailable cash balances, any indebtedness, guarantees andliabilities of an interest.bearing nature. Moreover,adjustmentis made for our assessment of normalized net workingcapitalfor the business. Please refer to Appendix A for acalculation
of the implied Equity Price, and Appendix B for

the

normalized net working capital schedule. This gives

an
implied Equity Price of DKK 349m.
2. Main assumptions
In order to develop our valuation for the Company we have
used standard valuation methodologies, including

LBO
analysis and peer group/transaction comparables formultipleanalysis.…”

Den 29. april 2016 blev der indgået en Share Sale and Purchase
Agreement (SPA) vedrørende købet af Virksomhed A/S 2
(sagens bilag 
4 ).



/

5

I SPA’en er der således aftalt en Enterprise Value, samt
hvilke regnskabsprincipper, der skulle anvendes i relation
til købets gennemførelse og dermed købesummens
fastsættelse.
Det fremgår af p. 3.1.1 i SPA (bilag 4 ), at Final Fixed
Purchase Price er fastsat som bl.a. omfattende:

”…
a) an amount equal to DKK 450,000,000 (four hundred and fifty

million Danish Kroner) (the ”Enterprise Value”)) adjusted for the
Final Net Interest Bearing Debt and the Final Net Working
Capital Difference in accordance with the calculation principles
set forth in Schedule 3.1 and Schedule 1.49 (”Final Fixed
Purchase Price”).

The term Fixed Purchase Price means an amount equal to the
Enterprise Value adjusted for the Net Interest Bearing Debt and the
Net Working Capital Difference determined in accordance with the
procedures set out in Clauses 3.4 and 3.5 and calculation principles
set forth in Schedule 3.1 and Schedule 1.49 (the ”Fixed Purchase
Price”). …”

Det fremgår således af p. 3.1.1 a) i SPA’en, at Final Fixed
Purchase Price er opgjort som Enterprise Value ”adjusted for
the Final Net Interest Bearing Debt and the Final Net
Working Capital Difference” i overensstemmelse med
Schedule 1.49 og Schedule 3.1.

Schedule 1.49 til SPA’en er ”Principperne for og illustrativ
beregning af Nettorentebærende Gæld (Net Interest
Bearing Debt), Nettoarbejdskapital (Net Working Capital) og
ikke-korrigerende poster. Schedule 1.49 til SPA’en er
fremlagt som sagens bilag [    ].

Schedule 3.1 til SPA’en er ”Illustrative Purchase Price
Calculation” . Denne illustrative købesumsberegning er
fremlagt som sagens bilag [   ], og viser principperne for
beregning af Fixed Purchase Price (jfr. nærmere nedenfor)
baseret på Schedule 1.49.

Sagsøger A/S'  S P Ø R G S M Å L
Opbygning af Sagsøger A/S' spørgsmål



/

6

Nærværende afsnit er opbygget på den måde, at der i forbindelse
med de enkelte spørgsmål for en del spørgsmåls 
vedkommende under overskriften ” Baggrund og 
forudsætninger” er angivet en række faktuelle oplysninger,
der er udtryk for Sagsøger A/S' opfattelse af faktum og
forudsætninger for de af Sagsøger A/S stillede spørgsmål.
Faktum og forudsætninger er nærmere dokumenteret ved
henvisning til en række af de i sagen fremlagte bilag
suppleret med yderligere bilag.

Skønsmanden skal ikke vurdere, validere eller verificere de
af Sagsøger A/S angivne forudsætninger for spørgsmålene.

Spørgsmål vedrørende værdiansættelse og opgørelse af 
købesummen

Spørgsmål 1.a

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har anvendt EBITDA-multipel-metoden ved
værdiansættelsen (”Enterprise Value”) og dermed ved
fastsættelse af købesummen for Virksomhed A/S 2.

(EBITDA =
Earnings Before Interest Taxes Depreciation and
Amortization = indtjening før renter, skatter, afskrivninger
og amortiseringer).

EBITDA-multipel-metoden er nævnt i International Private 
Equity Valuation Guidelines 2018 (bilag [ ]) (pag. 23) som
en typisk måde at værdiansætte private virksomheder:

”A number of earnings multiples or ratios are commonly used,
including price/earnings (P/E), Enterprise Value/earnings before
interest and tax (EV/EBIT) and amortisation (EV/EBITA) and
depreciation (EV/EBITDA). The particular multiple used should be
appropriate for the Investee Company and should conform to Market
Participant assumptions. Where EBITDA multiples are available,
these are commonly used.”

Spørgsmål
Er skønsmandens enig i, at EBITDA-multipel-metoden er
en sædvanlig og generelt anerkendt



/

7

værdiansættelsesmetode til værdiansættelse af
industriselskaber i Virksomhed A/S 2's størrelsesorden?

Spørgsmål 1.b

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har tillagt den forventede normaliserede
indtjening (EBITDA) i regnskabsåret for transaktionen
væsentlig betydning ved værdiansættelsen af Virksomhed
A/S 2 ved anvendelse af EBITDA-multipel-metoden.
Enterprise Value som anført i SPA blev, jfr. ovenfor opgjort
til DKK 450.000.000, baseret på et forventet normaliseret
EBITDA for regnskabsåret 2015/2016 på DKK 59.300.000,
jfr. bilag 1.

Spørgsmål
Er det efter skønsmandens opfattelse sædvanligt, at det
forventede normaliserede EBITDA i indeværende
regnskabsår (regnskabsåret for transaktionen) i en industri-
virksomhed (af Virksomhed A/S 2's størrelse) har væsentlig
betydning ved en købers værdiansættelse af virksomheden?

Spørgsmål 1.c

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har, som anført ovenfor, tillagt det forventede
normaliserede EBITDA for det for transaktionen
indeværende regnskabsår væsentlig betydning ved
værdiansættelsen af Virksomhed A/S 2. Der er efter
overtagelsen af Virksomhed A/S 2 fremkommet for
Sagsøger A/S nye oplysninger om
forhold, der eksisterede og var Sagsøgte bekendt på
handelstidspunktet, som efter Sagsøger A/S' opfattelse
reducerede det forventede normaliserede EBITDA.

Spørgsmål
Skønsmanden anmodes om at oplyse, om en købers
værdiansættelse af en virksomhed - alt andet lige - ville være
lavere, hvis det forventede normaliserede EBITDA for
det indeværende regnskabsår (regnskabsåret for
transaktionen) var lavere end oplyst af sælger?



/

8

Spørgsmål 1.d

Baggrund og forudsætninger
Principperne for opgørelse af Virksomhed A/S 2's
nettoarbejdskapital i closingbalancen var genstand for
forhandling mellem Sagsøger A/S og Sagsøgte, idet
nettoarbejdskapitaljusteringen (forskellen mellem faktisk og
normaliseret nettoarbejdskapital) havde direkte effekt på den
endelige købesum, som Sagsøger A/S skulle betale for
Virksomhed A/S 2.

Spørgsmål
Er det efter skønsmandens opfattelse sædvanligt, at
principperne for en nettoarbejdskapitaljustering er genstand
for forhandling mellem køber og sælger ved handel af
industrivirksomheder i Virksomhed A/S 2's størrelse?

Spørgsmål 1.e

Baggrund og forudsætninger
Det fremgår af Schedule 1.49 (bilag [   ]) sammenholdt med
Schedule 3.1 (bilag [   ]), at Target Net Working Capital var
et mellem køber og sælger aftalt beløb.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at Target Net Working

Capital var et mellem parterne aftalt beløb, ville den aftalte
købesum for aktierne i så fald, efter skønsmandens
opfattelse, have ændret sig krone for krone, hvis
lagerværdien anvendt i closingbalancen ændrede sig?

Spørgsmål vedrørende Virksomhed A/S 2's Grundfos lager

Spørgsmål 2.a

Baggrund og forudsætninger
Grundfos har historisk set været Virksomhed A/S 2's største
kunde og

omsatte i 2013/2014 for DKK 54.900.000 og i 2014/2015 for
DKK 48.000.000, jfr. bilag 1.



/

9

Virksomhed A/S 2 havde i 2014/2015 og 2015/2016
opbygget et
betydeligt lager, der var specificeret til Grundfos med
højere kostpris grundet højere kvalitet og et andet teknisk og
visuelt design end til andre kunder. Grundfos’ motorer
havde endvidere et Grundfos-typeskilt i stedet for et
Virksomhed A/S 2-skilt. Lageret kunne derfor ikke
umiddelbart sælges til andre kunder.

Varelageret havde en bogført værdi pr. 30. april 2016 på
DKK 60.900.000, hvoraf IE2-motorer udgjorde DKK
20.000.000 og IE3-motorer udgjorde DKK 39.900.000, jfr.
bilag [ ].

Følgende nedskrivningsmodel er blevet anvendt af
Virksomhed A/S 2 i den daglige drift før Sagsøger A/S'
overtagelse af Virksomhed A/S 2:

1. Varer uden salg inden for 1 år bliver nedskrevet med
75%.

2. Varer på lager med omsætningshastighed over 1 år
bliver nedskrevet med 25%.

1.

3. Varer på lager med omsætningshastighed over 2 år
bliver nedskrevet med 50%.

2.

4. Varer på lager med omsætningshastighed over 3 år
bliver nedskrevet med 75%

3.

5. Varer, der er kundespecifikke, nedskrives med 25% af
ovenstående principper.

Nedskrivningsmodellen er gengivet i Schedule 1.49 ( bilag 
[   ]) til SPA’en (bilag 4). Det er ikke anført i Schedule 1.49
(bilag [   ]), men historisk set har Virksomhed A/S 2
nedskrevet varer, som ikke kunne sælges, til skrotværdi, som
var opgjort til 25% af kostpris.



/

10

Ifølge nedskrivningsmodellen (principperne i 1 - 4 ovenfor)
er der pr. 30. april 2016 beregnet en nedskrivning på DKK
23.600.000 på lageret med Grundfos-motorer.
Nedskrivningen var herefter reduceret til DKK 5.900.000
med henvisning til, at der var tale om kundespecifikke
varer. Endeligt var nedskrivningen på DKK 5.900.000
herefter reduceret til DKK 0 med henvisning til, at der var
tale om nye varer.

Grundfos lageret indgik i købesumsopgørelsen i henhold til
Schedule 1.49 (bilag [   ] og Schedule 3.1 (bilag [  ])) med
nul (DKK 0) nedskrivning, og værdien påvirkede
købesummen positivt. Dette accepterede Sagsøger A/S, idet
Sagsøger A/S ikke var bekendt med en med Grundfos
indgået aftale om aldersbegrænsning, jfr. nærmere
nedenfor, og idet det under forhandlingerne om købet af
Virksomhed A/S 2 af Sagsøgte blev oplyst overfor Sagsøger
A/S, at salget til Grundfos ville fortsætte i et niveau på DKK
40.000.000 årligt, jfr. p. 2.4.1 nedenfor.

Efter overtagelsen af selskabet (30. april 2016) blev
Sagsøger A/S i løbet af 2017 opmærksom på, at Sagsøgte
den 15. februar
2015 havde indgået en aftale (bilag 10 - Financing
Agreement) med Grundfos om, hvilken alder motorer solgt
til Grundfos måtte have. Aftalen ( bilag 10 ), som
Sagsøger A/S således ikke var bekendt med under
forhandlingerne og i forbindelse med købet af

Virksomhed A/S 2,
havde som konsekvens, at motorer kun kunne sælges til
Grundfos hvis de overholdt specifikke alderskrav:

1. I perioden 1. februar - 31. juli 2015 kunne selskabet kun
sælge motorer til Grundfos med en alder på under 3 år.

2. I perioden 1. august - 31. december 2015 kunne
selskabet kun sælge motorer til Grundfos med en alder
på under 2,5 år.

4.



/

11

3. I perioden 1. januar 2016 - 31. december 2017 kunne
selskabet kun sælge motorer til Grundfos med en alder
på under 2 år.

5.

Aftalen om aldersbegrænsning (bilag 10 ) havde som
konsekvens, at motorer solgt efter 30. april 2016 (Closing
Date i henhold til SPA’en (bilag 4) og indtil 31. december
2017 ikke måtte have en alder over 2 år.

Som sagens bilag 12 er fremlagt e-mailkorrespondance,
hvoraf det fremgår, at Sagsøgte havde besluttet, at dateringen
på skilte (certifikater) på Grundfos-motorer skulle ændres til
senere, hvilket bl.a. havde den konsekvens, at kunden ikke
kunne se, at motorerne var for gamle ifølge aftalen om
aldersbegrænsning (Financing Agreement - bilag 10 ).

Sagsøger A/S har på baggrund af aftalen med Grundfos om
aldersbegrænsning (bilag 10 ) foretaget en beregning af
lagernedskrivningen, som efter Sagsøger A/S' opfattelse
ville have været foretaget, hvis aftalen om
aldersbegrænsning havde været kendt af Sagsøger A/S i
forbindelse med forhandlingen af principperne for en
nettoarbejdskapitaljustering ved købet af Virksomhed A/S 2.

I udarbejdelsen af oventående beregning har Sagsøger A/S
først identificeret den mængde motorer, der ikke kunne
sælges til Grundfos som følge af aftalen om
aldersbegrænsning. Derefter har Sagsøger A/S vurderet, hvor
stor nedskrivningen på disse motorer burde være.

Spørgsmål
Er en aftale om aldersbegrænsning af motorer til Grundfos
(bilag 10 ) efter skønsmandens opfattelse en relevant
oplysning i forhandling af principperne for
nettoarbejdskapitaljusteringen?

Spørgsmål 2.b



/

12

Baggrund og forudsætninger
I relation til identifikation af den mængde motorer, der
ikke kunne sælges til Grundfos, tager beregningen
udgangspunkt i lageret pr. 30. april 2016 (closingbalancen)
og salg til Grundfos og identificerer varer, som allerede var
forældet pr. 30. april 2016, eller som efterfølgende blev
forældet, inden Virksomhed A/S 2 kunne nå at sælge

varerne til
Grundfos.

Det samlede Grundfos-lager udgjorde pr. 30. april 2016
DKK 60.900.000, hvoraf DKK 59.900.000 vedrørte IE2- og
IE3-motorer (til Grundfos) som følgende opgørelse tager
udgangspunkt i.

I opgørelsen er følgende forudsætninger anvendt:

1. Den enkelte motors alder tager udgangspunkt i
produktionsdatoen, som er sat til 4 måneder før, at
motoren bliver registreret som tilgang på lageret. De 4
måneder omfatter 8 ugers søfragt, 2 ugers
lagerhåndtering i Kina samt 8 ugers produktionstid i
Kina. Eksempelvis forældes lejet i motorerne allerede
fra produktionen af motoren, hvorfor beregningen bør
tage udgangspunkt i produktionsdatoen.

2. Opgørelsen anvender FIFO-princippet (First In First
Out), som betyder, at de ældste motorer forudsættes
solgt først. Dette er i overensstemmelse med selskabets
regnskabspraksis.

6.

3. Det faktiske salg til Grundfos efter 30. april 2016
anvendes som parameter i opgørelsen.

7.

I beregningen/opgørelsen er indgået følgende data:

1. Lagerstatus pr. 30. april 2016 af Grundfos-varer samt
købsordredata.



/

13

2. Salgsdata for salg til Grundfos fra 30. april 2016 til 31.
december 2017.

8.

Indledningsvist er varer, som var mere end 2 år gamle pr
30. april 2016 udskilt (reduceret lagerværdi). For hver
følgende måned er opgjort det lager som er udløbet ift 2-års
fristen (medregnet i nedskrivningsgrundlag) og de varer
som er solgt indenfor 2-års fristen (ikke medregnet i
nedskrivningsgrundlag). jfr. bilag 10.

Beregningen viser, at det lager, der pr. Closing (30. april
2016) ikke efterfølgende er solgt inden for 2-års-grænsen
for at salg til Grundfos kunne ske, udgør i alt DKK
52.400.000, hvoraf varer, som pr. 30. april 2016 allerede var
over 2 år gamle, udgør DKK 13.900.000, og varer, som blev
mere end 2 år gamle før salg i perioden 1. maj 2016 - 31.
december 2017 udgør DKK 38.500.000, jfr. bilag [ ].

Spørgsmål
Skønsmanden anmodes om at vurdere den af Sagsøger A/S
anvendte metode til opgørelse af varer på lageret, der ikke
kunne sælges til Grundfos, og skønsmanden anmodes i den
forbindelse om at oplyse, om den af Sagsøger A/S anvendte
metode efter skønsmandens opfattelse ud fra en økonomisk
betragtning er fornuftig og rimelig.

Spørgsmål 2.c

Såfremt skønsmanden ikke er enig i den af Sagsøger A/S
anvendte metode til opgørelse af varer på lageret, der ikke
kunne sælges til Grundfos, anmodes skønsmanden om at
oplyse, hvorledes sådan en opgørelse efter skønsmandens
opfattelse bør foretages.

Spørgsmål 2.d

Baggrund og forudsætninger



/

14

Idet Sagsøger A/S har vurderet, at ovenstående
lagerværdier af Grundfos varer i forhold til
lagernedskrivning ikke er kundespecifikke, efter at salg til
Grundfos af Sagsøger A/S ikke længere kunne finde sted på
grund af alder og ikke umiddelbart kunne sælges til
andre kunder, er de i beregningen nedskrevet i henhold til
selskabets principper til 25% af kostprisen.

Beregningen viser på baggrund af ovenstående en
lagernedskrivning på DKK 39.300.000.

Spørgsmål
Kan lageret efter skønsmandens opfattelse betragtes som
kundespecifikt, såfremt det lægges til grund, at lageret ikke
måtte sælges til Grundfos som en konsekvens af lagerets
alder og ikke umiddelbart kunne sælges til andre kunder?

Spørgsmål 2.e

Er den af Sagsøger A/S foretagne opgørelse af
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse ud fra en
økonomisk betragtning en rimelig måde at opgøre
nedskrivningen på under hensynstagen til den indgåede
aftale om aldersbegrænsning ( bilag 10 ), der havde som
konsekvens, at lageret ikke kunne sælges til Grundfos og
ikke umiddelbart kunne sælges til andre kunder?

Spørgsmål 2.f

Såfremt skønsmanden ikke er enig i, at den af Sagsøger A/S
foretagne opgørelse af nedskrivningen efter skønsmandens
opfattelse er en rimelig måde at opgøre nedskrivningen på
under hensynstagen til den indgåede aftale om
aldersbegrænsning (bilag 10), der havde som konsekvens,
at lageret ikke kunne sælges til Grundfos og ikke
umiddelbart kunne sælges til andre kunder, anmodes
skønsmanden om at oplyse, hvorledes nedskrivningen efter
skønsmandens opfattelse burde være foretaget.



/

15

Spørgsmål vedrørende Virksomhed A/S 2's indtjening fra Grundfos

Spørgsmål 2.g

Baggrund og forudsætninger
I forbindelse med værdiansættelse af Virksomhed A/S 2
indgik salg til
Grundfos i det forventede normaliserede EBITDA med
DKK [      ].

Virksomhed A/S 2 havde i årene op til transaktionen i
forhold til salg til Grundfos realiseret omsætning,
dækningsbidrag og dækningsgrad som følger, jfr. bilag [   ]:

2012/2013 2013/2014 2014/2015
Omsætning 64.028.000 54.931.000 47.994.000
(DKK)
Dækningsbidrag 12.790.000 10.093.000 10.480.000
(DKK)
Dækningsgrad 20 18 22
(%)

I forbindelse med indgåelse af SPA’en ( bilag 4 ) blev 
følgende  budget for de efterfølgende år oplyst af Sagsøgte 
overfor Sagsøger A/S,  jfr. bilag 2 :

2015/2016 2016/2017 2017/2018
Omsætning 41.700.000 40.000.000 40.000.000
(DKK)
Dækningsbidrag 8.340.000 10.400.000 10.400.000
(DKK)
Dækningsgrad 20 26 26
(%)



/

16

Efter salget af Virksomhed A/S 2 pr. 30. april 2016
var realiseret omsætning , dækningsbidrag og dækningsgrad
som følger, jfr. bilag [ ] :

2015/2016 2016/2017 2017/2018
Omsætning 33.461.000 21.525.000 23.072.000
(DKK)
Dækningsbidrag 4.781.000 174.000 244.000
(DKK)
Dækningsgrad 14 1 1
(%)

Dækningsgraden faldt så ledes fra 22% i 2014/2015 til 1% i
både 2016/2017 og 2017/2 018.

I forbindelse med Sagsøger A/S' undersøgelse af årsagen til
afvigende omsætning og dækningsbidrag er der bl.a.
fremkommet følgende fo rhold, som Sagsøger A/S ikke va r
bekendt med pr. 30. apri l 2016:

Sagsøgte havde kort tid iden Sagsøger A/S' køb af
Virksomhed A/S 2 med virkning pr. 1. februar 2016 og
fremad indgået en aftale med Grundfos om prisreduktion
( bilag 61 og bilag 60 ). Aftalen om prisreduktion indebar, at
Virksomhed A/S 2 sænkede prisen på motorer til Grundfos
med ca. 22%.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at der var indgået en aftale
om prisreduktion på ca. 22% ( bilag 61 og bilag 60 ) med
Virksomhed A/S 2's største kunde, ville denne aftale, efter
skønsmandens opfattelse, alt andet lige, have negativ
indflydelse på en købers fastsættelse af det forventede
normaliserede EBITDA for 2015/2016, henset til at denne
aftale var gældende for fremtidigt salg?

Spørgsmål 2.h

Baggrund og forudsætninger



/

17

Sagsøger A/S har forsøgt at estimere effekten af aftalen om
prisreduktion på det forventede normaliserede EBITDA,
som en køber ville anvende til værdiansættelse af
Virksomhed A/S 2.

Såfremt aftalen om prisreduktion havde haft fuld effekt i
regnskabsåret 2015/2016 har Sagsøger A/S estimeret, at det
forventede normaliserede EBITDA for Grundfos ville
udgøre DKK 300.000, dvs. ca. DKK 8.000.000 lavere end
det oplyste forventede normaliserede EBITDA for
2015/2016 på DKK 8.340.000.

Det forventede normaliserede EBITDA på DKK 300.000 er
opgjort med udgangspunkt i det årlige realiserede
dækningsbidrag i efterfølgende år (2016/2017), idet
prisreduktionen har fuld effekt i denne periode og dermed
afspejler det forventede normaliserede dækningsbidrag for
Grundfos som Sagsøger A/S havde nået frem til hvis man
havde kendt til prisaftalen. Effekten af prisaftalen medførte
således et dækningsbidrag tæt på nul sammenlignet med den
historiske dækningsgrad på 20-22%.

Ledelsen i Virksomhed A/S 2 har oplyst, at øvrige
driftsomkostninger
(administrations- og salgsomkostninger m.v.) ikke er
påvirket i væsentligt omfang af ovenstående bortfald af
dækningsbidrag, hvorfor den negative
dækningsbidragseffekt er uændret på EBITDA niveau. Den
negative effekt på EBITDA er således af Sagsøger A/S
opgjort til DKK 8.000.000 for den anførte periode.

Spørgsmål
Skønsmanden anmodes om at vurdere den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af aftalen om prisreduktion, og
skønsmanden anmodes i den forbindelse om at oplyse, om
den af Sagsøger A/S anvendte metode efter skønsmandens
opfattelse ud fra en økonomisk betragtning er fornuftig og
rimelig.



/

18

Spørgsmål 2.i

Såfremt skønsmanden ikke er enig i den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af aftalen om prisreduktion,
anmodes skønsmanden om at oplyse, hvorledes effekten af
aftalen om prisreduktion efter skønsmandens opfattelse bør
estimeres.

Spørgsmål vedrørende Bosch Rexroth – indtjening fra motorer med
IP55-klassificering

Spørgsmål 3.a

Baggrund og forudsætninger
Bosch Rexroth var en af selskabets top 20-kunder og
omsatte i 2013/2014 for DKK 15.900.000 og i 2014/2015 for
DKK 20.000.000, jfr. bilag [ ].

I 2017 konstaterede Sagsøger A/S, at Virksomhed A/S 2
tidligere havde solgt og leveret motorer til Bosch Rexroth
som værende IP55-klassificerede i relation til
fremmedventilation uden at
være det. Det var et krav fra Bosch Rexroths side, at
fremmedventilationen skulle være IP55-klassificeret.

IP-klassificering (IP = Ingress Protection) klassifererer et
produkts evne til at tåle vand og fremmedlegemer. Det
først ciffer i IP-klassificeringen beskriver
modstandsdygtighed overfor fremmedlegemer (støv). Det
andet ciffer i IP-klassificeringen beskriver
modstandsdygtighed overfor vand.

Virksomhed A/S 2 har i praksis solgt varer til Bosch
Rexroth, som var påmonteret skilte, der viste, at varerne
havde en højere IP-klasse end den korrekte IP-klasse.

De tidligere salg til Bosch Rexroth (og en del af lageret) var
således sket med varer, som ikke opfyldte kundens krav om
IP55-certificeret fremmedventilation.



/

19

Havde korrekt IP55-klassificeret fremmedventilation været
monteret på motorerne, leveret til Bosch Rexroth, ville
omkostningerne hertil efter Sagsøger A/S' opfattelse have
medført, at Virksomhed A/S 2's indtjening på salget til
Bosch Rexroth havde været tæt på nul eller direkte negativt.
Dette skyldes bl.a., at fremmedventilation i praksis skulle
have været
eksporteret til Kina og der påmonteret motorerne og
herefter returneret til Danmark. Alternativt skulle
motorerne importeres til Danmark og fremmedventilation
monteres i Danmark af dyrere dansk arbejdskraft.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at Virksomhed A/S 2 i
perioden op til Sagsøger A/S' opkøb af Virksomhed A/S 2
ultimo april/primo maj 2016 har solgt en vare med en forkert
varebetegnelse og dermed med misvisende oplysninger om
den solgte vare, idet varen ikke lever op til de med kunden
aftalte specifikationer, ville der i så fald efter skønsmandens
vurdering være tale om et forhold, som ville medføre en
justering i det forventede normaliserede EBITDA således, at
det herefter afspejler hvad det forventede normaliserede
EBITDA havde været
hvis man havde levet op til de med kunden aftalte
specifikationer?

Spørgsmål 3.b

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har opgjort omsætningen og
dækningsbidraget for salget af de motorer, der er solgt med
forkert klassificerede IP55-fremmedventilationer .

I 2015/2016 udgjorde omsætningen på salg af motorer med
forkert klassificerede motorer DKK 6.538.000, og
omkostningerne udgjorde DKK 5.209.000.
Dækningsbidraget udgjorde således DKK 1.329.000
(afrundet til DKK 1.300.000).



/

20

Med udgangspunkt i at salget af sådanne motorer ville have
medført et dækningsbidrag, der ville være nul eller
ville være negativt, såfremt den korrekte klassificering
havde været påmonteret, har Sagsøger A/S foretaget en
opgørelse med udgangspunkt i det faktisk realiserede
dækningsbidrag, som indgik i det forventede
normaliserede EBITDA, der blev oplyst overfor
Sagsøger A/S ultimo april 2016 (DKK 1.300.000 ).

Ledelsen i Virksomhed A/S 2 har oplyst, at øvrige
driftsomkostninger (administrations- og salgsomkostninger
m.v.) vil ikke være påvirket i væsentligt omfang af
ovenstående bortfald af
dækningsbidrag, hvorfor den negative
dækningsbidragseffekt er uændret på EBITDA niveau. Den
negative effekt på det forventede normaliserede EBITDA er
således af Sagsøger A/S opgjort til DKK 1.300.000 for den
anførte periode.

Spørgsmål
Skønsmanden anmodes om at vurdere den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af at korrekt IP55-klassificeret
fremmedventilation havde været monteret på motorerne, og
skønsmanden anmodes i den forbindelse om at oplyse,
om den af Sagsøger A/S anvendte metode efter
skønsmandens opfattelse ud fra en økonomisk betragtning er
fornuftig og rimelig.

Spørgsmål 3.c

Såfremt skønsmanden ikke er enig i den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af, at korrekt IP55-klassificeret
fremmedventilation havde været monteret på motorerne,
anmodes skønsmanden om at oplyse, hvorledes effekten af,
at korrekt IP55-klassificerede fremmenventilation havde
været monteret på motorerne, efter skønsmandens
opfattelse bør estimeres.



/

21

Spørgsmål vedrørende Bosch Rexroth – IP55-lager

Spørgsmål 3.d

Baggrund og forudsætninger
Som anført ovenfor har Virksomhed A/S 2 solgt motorer
med forkert
klassificerede IP55-fremmedventilationer. I denne
forbindelse har Virksomhed A/S 2 opbygget et
kundespecifikt lager
med de forkert klassificerede motorer (forkert-IP-klasse-
lager). Dette forkert-IP-klasse-lager havde en kostpris på
DKK 789.000 pr. 30. april 2016. Efter nedskrivninger på
DKK 30.000 havde forkert-IP-klasse-lageret således en
bogført værdi på DKK 759.000.

Det bemærkes i den forbindelse, at Bosch Rexroth var den
ene af Virksomhed A/S 2's to kunder, til hvem Virksomhed
A/S 2 solgte motorer med fremmedventilationer fra den
pågældende kinesiske
underleverandør. Den anden kunde købte årligt et
begrænset antal motorer, og denne kunde kunne derfor
ikke aftage det overskydende Bosch Rexroth
fremmedventilationslager. Til Virksomhed A/S 2's

øvrige kunder
anvendtes som udgangspunkt udelukkende
fremmedventilation fra den tyske producent Wistro.
Wistros produkter er af højere kvalitet med højere pris end
produkterne fra den kinesiske underleverandør, og det var
derfor heller ikke umiddelbart muligt at sælge det
overskydende Bosch Rexroth fremmedventilationslager til
andre kunder.

Da forkert-IP-klasse-lageret som følge af forkert
klassifikation ikke kunne sælges til Bosch Rexroth og heller
ikke kunne sælges til andre kunder, har Sagsøger A/S
opgjort en nedskrivning på 75% (til 25% af kostprisen)
svarende til DKK 592.000 i overensstemmelse med
Virksomhed A/S 2's nedskrivningsprincipper.

Forkert-IP-klasse-lageret burde således have været



/

nedskrevet med forskellen mellem den eksisterende



/

22

nedskrivning på DKK 30.000 og 75%-nedskrivningen på
DKK 592.000 svarende til DKK 562.000 pr. 30. april 2016.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at forkert-IP-klasse-lageret
ikke kunne sælges til Bosch Rexroth og ikke umiddelbart
kunne sælges til andre kunder, vil skønsmanden da
vurdere, at forkert-IP-klasse-lageret ikke kan betragtes som
kundespecifikt?

Spørgsmål 3.e

Er den af Sagsøger A/S foretagne opgørelse af
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse ud fra en
økonomisk betragtning en rimelig måde at opgøre
nedskrivningen på under hensynstagen til, at forkert-IP-
klasse-lageret ikke kunne sælges til Bosch Rexroth og ikke
umiddelbart kunne sælges til andre kunder?

Spørgsmål 3.f

Såfremt skønsmanden ikke er enig i, at den af Sagsøger A/S
foretagne opgørelse af nedskrivningen efter skønsmandens
opfattelse er en rimelig måde at opgøre nedskrivningen på
under hensynstagen til, at forkert-IP-klasse-lageret ikke
kunne sælges til Bosch Rexroth og ikke umiddelbart kunne
sælges til andre kunder, anmodes skønsmanden om at
oplyse, hvorledes nedskrivningen efter skønsmandens
opfattelse burde være foretaget.

Spørgsmål vedrørende Bosch Rexroth – BRM-lager

Spørgsmål 3.g



/

23

Baggrund og forudsætninger
Efter købet af Virksomhed A/S 2 blev Sagsøger A/S
opmærksom på, at et kundespecifikt lager til Bosch Rexroth
ikke havde noget aftræk (”BRM-lager”). Det bemærkes, at
BRM-lageret er et andet lager end ovennævnte forkert-IP-
klasse-lager. Ved nærmere undersøgelse af
omstændighederne har Sagsøger A/S efter købet af
Virksomhed A/S 2 fået kendskab til e-mailkorrespondance
mellem Sagsøgte og medarbejdere i Virksomhed A/S 2 i
perioden september 2015 – medio april 2016 (fremlagt under
retssagen ( bilag 14 og bilag 15 )), hvori Sagsøgte omtaler
det kundespecifikke BRM-lager som værende ”dødt” , idet
Bosch Rexroth er stoppet med at købe varerne. Sagsøgte
valgte ikke at nedskrive de ”døde” motorer i
closingbalancen, hvorfor dette BRM-lager indgik med fuld
værdi i købesumsopgørelsen. Lageret havde pr. 30. april
2016 en bogført værdi på DKK 3.317.000.

Da BRM-lageret ikke kunne sælges til Bosch Rexroth og
ikke umiddelbart kunne sælges til andre kunder, har
Sagsøger A/S opgjort en nedskrivning på 75% (til 25% af
kostprisen) svarende til DKK 2.500.000 i overensstemmelse
med Virksomhed A/S 2's nedskrivningsprincipper.

Spørgsmål
Er den af Sagsøger A/S foretagne opgørelse af
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse ud fra en
økonomisk betragtning en rimelig måde at opgøre
nedskrivningen på under hensynstagen til, at BRM-lageret
ikke kunne sælges til Bosch Rexroth og ikke umiddelbart
kunne sælges til andre kunder?

Spørgsmål 3.h

Såfremt skønsmanden ikke er enig i, at den af Sagsøger A/S
foretagne opgørelse af nedskrivningen efter skønsmandens
opfattelse er en rimelig måde at opgøre nedskrivningen på
under hensynstagen til, at BRM-lageret ikke kunne sælges,
anmodes skønsmanden om at oplyse, hvorledes
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse burde være
foretaget.



/

24

Spørgsmål vedrørende Virksomhed A/S 2's salg af IE1-
motorer under 

betegnelsen IE2-motorer - indtjening

Spørgsmål 4.a

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S blev i slutningen af 2017 opmærksom på, at
Virksomhed A/S 2 siden 2014 havde solgt IE1-klassificerede
motorer, som om de var IE2-klassificeret. IE-klassificering
er et udtryk for energieffitiviteten af en elmotor og fastsættes
af IEC (International Electrotechnical Commission).

Som følge af nye EU lovkrav i 2014 (der trådte i kraft den 1.
januar 2015) havde Virksomhed A/S 2 ikke længere
mulighed for at sælge IE1-motorer til kunderne indenfor EU.
Alle motorer, der markedsføres i EU skal pr. 1. januar 2015
som minimum have virkningsgrad specificeret som IE3. Dog
kan IE2-motorer markedsføres, såfremt de er forsynes med
frekvensregulering. Motorer, der alene opfylder IE1
energikrav, må ikke markedsføres indenfor EU.

Sagsøgte besluttede, at Virksomhed A/S 2's lager af IE1-
motorer skulle stemples og sælges som IE2-motorer ( bilag
20 ). Virksomhed A/S 2 har således bevidst solgt motorer,
som var påmonteret skilte, der viste en højere klassificering
(IE2) end den reelle klassificering (IE1).

Salget af disse motorer er derfor sket på et ukorrekt grundlag
og til et dækningsbidrag, der er væsentligt højere, end hvis
motorerne var solgt med den rigtige klassificering.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at Virksomhed A/S 2 har solgt
en vare med en forkert varebetegnelse og dermed med
misvisende oplysninger om den solgte vare, idet varen i
realiteten var en vare, der ikke lovligt kunne sælges, ville der
i så fald efter skønsmandens vurdering være tale om et
forhold,
som ville medføre en nedjustering i det forventede
normaliserede EBITDA, således at det efter nedjusteringen
afspejler hvad det forventede normaliserede EBITDA
havde været hvis man havde levet op til de med kunden



/

25

aftalte specifikationer, herunder havde solgt en IE2-motor og
ikke en IE1-motor stemplet som IE2-motor?

Spørgsmål 4.b

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har opgjort omsætningen og dækningsbidraget
for salget af de motorer, der er solgt med forkert angivelse af
IE2-klassificering. Beregningen tager udgangspunkt i, at
man faktisk havde leveret IE2-motorer, som oplyst til
kunden.

Indkøb af IE2-motorer er ca. 20% dyrere end indkøb af IE1-
motorer. Beregningen af et justeret vareforbrug tager derfor
udgangspunkt i 20% højere omkostninger. Den justerede
bruttofortjeneste er derfor opgjort som salget minus det
realiserede vareforbrug multipliceret med 1,2.

Omsætningen i 2015/2016 udgjorde DKK 2.184.000.
Realiseret varebrug udgjorde DKK 1.529.000. Realiseret
dækningsbidrag udgjorde således DKK 655.000. Justeret
vareforbrug er opgjort til DKK 1.835.000. Justeret
dækningsbidrag er som en konsekvens heraf opgjort til DKK
349.000.

Spørgsmål
Skønsmanden anmodes om at vurdere den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af, at Virksomhed A/S 2 har
stemplet og solgt IE1-motorer som IE2-motorer, og
skønsmanden anmodes i den forbindelse om at oplyse, om
den af Sagsøger A/S anvendte metode efter skønsmandens
opfattelse ud fra en økonomisk betragtning er fornuftig og
rimelig.

Spørgsmål 4.c



/

26

Såfremt skønsmanden ikke er enig i den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af, at Virksomhed A/S 2 har
stemplet og solgt IE1-motorer som IE2-motorer, anmodes
skønsmanden om at oplyse, hvorledes effekten efter
skønsmandens opfattelse bør estimeres.

Spørgsmål vedrørende Virksomhed A/S 2's salg af IE1-
motorer under 

betegnelsen IE2-motorer - lager

Spørgsmål 4.d

Baggrund og forudsætninger
Som anført ovenfor har Virksomhed A/S 2 solgt IE1-motorer
med forkert IE2-klassificering. I den forbindelse havde
Virksomhed A/S 2 opbygget et lager med IE1-motorer
stemplet som IE2-motorer, som pr. 30. april 2016 havde en
kostpris på DKK 900.000. Pr. 30. april 2016 var disse
motorer nedskrevet med ca. 7% svarende til DKK 64.000.

Sagsøger A/S har nedskrevet lageret af IE1-motorer
stemplet som IE2-motorer med udgangspunkt i

Virksomhed A/S 2's
nedskrivningsmodel, baseret på omsætningshastighed,
men således at de pågældende motorer er nedskrevet som
IE1-motorer (i stedet for IE2-motorer). Da IE1-motorer har
en væsentlig lavere omsætningshastighed, ville
nedskrivningen i forhold til den faktiske nedskrivning pr.
30. april 2016 have være forøget. Sagsøger A/S har
korrigeret lagerlisten således at de fejlregistrerede motorer
bliver matchet med IE1 motorer med samme
specifikationer (udover IE klassifikationen), med henblik
på at beregne en nedskrivning svarende til en korrekt
kategorisering som IE1-motorer. Dette har medført en
mernedskrivning på DKK 50.000. De forkert klassificerede
IE2 motorer, som det ikke har været muligt at matche med
et eksisterende IE1 varerlager, har ikke nogen
omsætningshastighed, og er derfor blevet nedskrevet med
75% (til 25% af kostprisen) svarende til DKK 554.000 i
overensstemmelse med Virksomhed A/S 2's
nedskrivningsprincipper.



/

27

Den samlede nedskrivning, der burde have været bogført, er
således opgjort til DKK 540.000 efter modregning af den
allerede bogførte nedskrivning på DKK 64.000.

Spørgsmål
Er den af Sagsøger A/S foretagne opgørelse af
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse ud fra en
økonomisk betragtning en rimelig metode at opgøre
nedskrivningen på?

Spørgsmål 4.e

Såfremt skønsmanden ikke er enig i, at den af Sagsøger A/S
foretagne opgørelse af nedskrivningen efter skønsmandens
opfattelse en rimelig måde at opgøre nedskrivningen på,
anmodes skønsmanden om at oplyse, hvorledes
nedskrivningen efter skønsmandens opfattelse burde være
foretaget.

Spørgsmål vedrørende Virksomhed A/S 2's salg af B-tests til motorer

Spørgsmål 5.a

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har efter overtagelsen af Virksomhed A/S 2
konstateret, at der i en længere periode inden Sagsøger A/S'
overtagelse af Virksomhed A/S 2 var blevet solgt B-tests til
motorer, selv om disse tests aldrig er blevet udført.
Virksomhed A/S 2 har således haft en indtjening uden at
have leveret tillægsydelsen (B-tests).

En B-test indeholder typisk følgende:

A. Måling af viklingsmodstand
B. No load test hvor følgende måles: strøm, spænding og

omdrejningstal ved de ønskede spændinger og
frekvenser

C. Højspændingstest
D. Isolationstest



/

28

E. Verificering af lejer
F. Visuel inspektion

I 2015/2016 blev der solgt 631 motorer med B-tests, uden at
disse var blevet udført. Virksomhed A/S 2 havde ikke på
daværende tidspunkt noget testcenter, hvorfor disse B-tests
skulle have været indkøbt eksternt. En gennemsnitlig
købspris for en B-test udgør DKK 1.740. For hver
forsendelse af motorer til B-test ville der være
fragtomkostninger på DKK 1.180 pr. motor samt
omkostninger til intern håndtering på DKK 115.

Spørgsmål
Såfremt det lægges til grund, at Virksomhed A/S 2 har solgt
en vare med en tillægsydelse uden at levere tillægsydelsen,
der i givet fald skulle være indkøbt eksternt af Virksomhed
A/S 2, ville der i så fald efter skønsmandens vurdering være
tale om et forhold, som ville medføre en nedjustering i det
normaliserede EBITDA, således at det efter nedjusteringen
afspejler hvad det forventede normaliserede EBITDA havde
været hvis Virksomhed A/S 2 havde indkøbt B-tests som
aftalt med kunderne?

Spørgsmål 5.b

Baggrund og forudsætninger
Sagsøger A/S har foretaget en opgørelse med udgangspunkt i
antallet af motorer, som er solgt med angivelse af B-test,
men hvor der ikke er udført nogen test. Havde man indkøbt
de tests, som var solgt og faktureret til kunderne, havde det
oplyste dækningsbidrag været DKK 1.100.000 lavere. Hertil
er lagt DKK 300.000 i fragtomkostninger og intern
håndtering i forbindelse med forsendelser til og fra
leverandør af tests. Dækningsbidraget, og dermed det
forventede normaliserede EBITDA, ville således være i alt
DKK 1.400.000 lavere.

Spørgsmål



/

29

Skønsmanden anmodes om at vurdere den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af, at Virksomhed A/S 2 har solgt
motorer med B-test, selv om der ikke var udført nogen test,
og skønsmanden anmodes i den forbindelse om at oplyse,
om den af Sagsøger A/S anvendte metode efter
skønsmandens opfattelse ud fra en økonomisk betragtning er
fornuftig og rimelig.

Spørgsmål 5.c

Såfremt skønsmanden ikke er enig i den af Sagsøger A/S
anvendte metode til at estimere effekten på det forventede
normaliserede EBITDA af, at Virksomhed A/S 2 har solgt
motorer med B-test, selv om der ikke var udført nogen test,
anmodes skønsmanden om at oplyse, hvorledes effekten
efter skønsmandens opfattelse bør estimeres.

Forbehold for yderligere spørgsmål

Der tages forbehold for at stille yderligere spørgsmål.

Sagsøgte har den 22. november 2019 fremsendt følgende spørgsmål:

”… Generelt om værdiansættelse og
metoder
Spørgsmål A:
Idet skønsmanden bedes forudsætte, at skønsmanden af sagsøger er blevet
begæret udmeldt med henblik på at opnå skønsmandens sagkyndige
udtalelse om sagsøgers tabsopgørelse udgørende kr. 127.933.458

spørges om skønsmanden ved sin besvarelse af
sagsøgers spørgsmål 1-5 med underpunkter ønsker at blive taget til
indtægt for, at skønsmanden har foretaget en sagkyndig konstatering af, at
noget økonomisk tab faktisk er lidt? I bekræftende fald bedes tabets
størrelse oplyst.

Spørgsmål B:
Skønsmanden bedes udtale, om skønsmanden har forstået de af køber
stillede spørgsmål, som angående



/

30

anvendelsen af visse begreber, modeller og teorier uden at skønsmanden
har forholdt sig til noget konkret faktum.

Spørgsmål C:
Skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt skønsmanden har udtalt sig om,
hvorvidt den faktiske drift af Virksomhed A/S 2 efter 2. maj 2016 har
været negativt influeret ved noget i sagsøgers spørgetema beskrevet
forhold,

herunder hvorvidt tematiserede risici faktisk har
udmøntet sig i virksomhedens drift efter 2. maj 2016, samt hvorvidt nogen
kunde i Virksomhed A/S 2 har tilkendegivet nogen reaktion som følge af
sagsøgers anførsler.

Spørgsmål D:
Skønsmanden bedes tilkendegive, om andre faktorer end den forventede
EBITDA kan påvirke en
værdiansættelse og i givet fald fremhæve eksempler på sådanne andre
væsentlige faktorer for en
værdiansættelse, herunder eventuelt tidligere års
EBITDA, negativ udvikling i EBITDA fra tidligere år til regnskabsåret
2015/2016 mv.

Om Grundfos – prisaftale af 29. januar 2016
Spørgsmål E:
Skønsmanden bedes oplyse, om sagsøgers kan
identificere aftalen om prisreduktions af 1. februar 2016 (bilag 61) i
datarummet under index B.8.1.103.

Spørgsmål F:
Idet skønsmanden bedes forudsætte at aftalen om prisreduktions af 1.
februar 2016 (bilag 61) afløste den hidtidigt gældende prisaftale mellem
Virksomhed A/S 2 og Grundfos gældende for 1. oktober 2015 til 31. marts
2016 med Grundfos (bilag [ ]) og at begge bilag forelå i datarummet under
henholdsvis index B.8.1.103 og B.8.1.10

spørges, hvorvidt skønsmanden ved en umiddelbar sammenholdelse af de
to bilag kan konstatere, at aftalen om prisreduktions af 1. februar 2016
(bilag 61) mellem Virksomhed A/S 2 og Grundfos indeholder



/

31

prisreduktioner i forhold til prisaftalen gældende for 1. oktober 2015 til
marts 2016 (bilag [ ]).

Spørgsmål G:
Skønsmanden bedes ved besvarelsen af spørgsmål 2.g samt spørgsmål 2.h
anføre, hvilken betydning det ville have for besvarelsen, såfremt det
lægges til grund, at den indgåede prisaftale indebærende en reduktion af
priser over for Grundfos var behørigt oplyst over for køber.

Spørgsmål H:
Skønsmanden bedes i sin besvarelse af spørgsmål 2.g samt spørgsmål 2.h
anføre, hvilken betydning det vil have for besvarelsen, såfremt det lægges
til grund, at prisaftalen alene var gældende for en 9 måneders periode og
derefter skulle genforhandles.

Spørgsmål I:
Skønsmanden bedes oplyse, om skønsmanden kan konstatere, at
omsætningen og dækningsbidraget for samhandlen mellem Virksomhed
A/S 2 og Grundfos i perioden fra 2015/2016 til 31. december 2019 er som
anført af sagsøger i replik, side 25, punkt 2.9.25 eller i afkræftende fald
angive, hvad omsætningen og
dækningsbidraget i perioden har været. Skønsmanden bedes rekvirere de
nødvendige dokumenter fra parterne til brug for besvarelsen af dette
spørgsmål.

Spørgsmål J:
Sagsøger har i spørgsmål 2.h en række anførsler om, hvorledes sagsøger
ville have vurderet det forventede normaliserede EBITDA for
regnskabsåret 2015/2016 (det år transaktionen fandt sted), såfremt
sagsøger og
sagsøgers professionelle rådgivere havde forstået indholdet af en række
dokumenter fremlagt som led i due diligence.

Idet skønsmanden bedes lægge til grund, at Virksomhed A/S 2 i
2015/2016 påregnede og realiserede en kursmæssig gevinst på salget til
Grundfos indebærende, at dækningsbidraget på salg til Grundfos lå på
linje med de til sælger oplyste forecasts for 2015/2016



/

32

spørges hvorvidt en sådan påregnet og realiseret
kursmæssig gevinst vil have betydning for
skønsmandens besvarelse.

Spørgsmål K:
Idet forudsættes, at sagsøger har krævet, at en række nedskrivninger af et
Grundfos varelager burde være foretaget forud for
aktieoverdragelsesaftalens indgåelse, og at denne nedskrivning ville have
indebåret en lavere købesum for selskabet ved opgørelsen af købesummen
(jf. bilag []) og samtidig ved opgørelsen af
dækningsbidraget ved samhandlen mellem Virksomhed A/S 2 og
Grundfos for regnskabsårene 2015/2016, 2016/2017 og 2017/2018 har
justeret for de ovenstående nedskrivninger, således at dækningsbidraget er
tæt på 0 for dernæst er dernæst at anvende disse justerede beløb ved den
beløbsmæssige opgørelse af konsekvenserne af det af sagsøger kritiserede
forhold om Grundfos
prisaftalen

spørges, hvorvidt skønsmanden kan konstatere, at sagsøger i sine
beregninger fratrækker de ovenfor omtalte nedskrivninger både i
forbindelse med
købesumsreguleringen samt i forbindelse med den beløbsmæssige
opgørelse af forholdet om Grundfos prisaftalen?

Spørgsmål L:
Idet oplyses, at det er sagsøgtes opfattelse, at sagsøger medtager det
samme beløb vedrørende nedskrivning af Grundfos varelageret både som
en del af tabsopgørelsen i relation til Grundfos prisaftalen og som en post
anvendt til modregning i relation til
købesumsreguleringen

spørges om sagsøger efter skønsmandens opfattelse har krævet samme
beløb to gange i sin tabsopgørelse (også benævnt ”Double Counting”)?
Spørgsmålet er ikke begrænset til de ovenfor anførte nedskrivninger.
Skønsmanden bedes i givet fald oplyse beløbsstørrelsen heraf…”



/

33

Parternes synspunkter

Sagsøger A/S har blandt andet anført følgende:

Om rammen for syn og skøn:
”…Skønsmanden anmodes ikke om at forholde sig til, om der er belæg for
at rejse et krav mod sagsøgte baseret på sagsøgerens tabsopgørelse – det er
retten, der skal tage stilling til dette.

Skønsmanden anmodes alene om at vurdere og
forholde sig til sagsøgerens økonomiske tabsopgørelse og den af
sagsøgeren anvendte metode.

Det gøres sammenfattende gældende, at retsplejelovens betingelser for at
få udmeldt syn og skøn er opfyldt i den konkrete sag…”

Generelt om spørgsmålene:

”…Sagsøgtes ses i sine generelle
bemærkninger/indsigelser til vores udkast til skønstema tilsyneladende at
negligere retsplejelovens
bestemmelser om at udarbejde og stille spørgsmål, jfr. retsplejelovens §
197, stk. 1:

”Når retten har truffet afgørelse om foretagelse af syn og skøn i en
borgerlig sag, skal den part, som har begæret syn og skøn, fremsende sine
spørgsmål til skønsmanden til retten, hvis de ikke blev fremsendt sammen
med begæringen om syn og skøn. Modparten skal herefter fremsende sine
eventuelle spørgsmål til retten. Der kan fremsendes supplerende
spørgsmål, når den anden parts spørgsmål er modtaget…”

Hver part stiller således egne spørgsmål, der ikke skal godkendes af
modparten.

Det ligger fast, at de eneste relevante indsigelser mod et skønstema, er de
indsigelser, der følger af
retsplejelovens § 197, stk. 2:

”Retten kan afvise spørgsmål, som ligger uden for
skønsmandens faglige kompetence eller rettens



/

34

afgørelse om syn og skøn, eller som skønnes at være uden betydning for
sagen, jf. § 341. Retten kan
endvidere afvise spørgsmål, som på utilbørlig måde forsøger at lede
skønsmanden i en bestemt retning, eller som forudsætter, at skønsmanden
skal tage stilling til spørgsmål, som det er op til retten at tage stilling til.”

Det gøres i den forbindelse gældende, at sagsøgerens udkast til skønstema
– fra det første til det seneste udkast – ikke indeholder spørgsmål, som
skønnes at være uden betydning for sagen.

Det gøres endvidere gældende, at ingen af de af
sagsøgeren stillede spørgsmål på utilbørlig måde
forsøger at lede skønsmanden i en bestemt retning.

Endelig gøres det gældende, at ingen af de af
sagsøgeren stillede spørgsmål forudsætter, at
skønsmanden tager stilling til spørgsmål, som det er op til retten at tage
stilling til. Det bemærkes i den
forbindelse, at sagsøgerens forudsætninger, som
skønsmanden anmodes om at lægge til grund ved besvarelsen af de
konkrete spørgsmål, ikke er bindende for retten, der vil skulle forholde sig
til disse
forudsætninger i forbindelse med bevisførelsens
resultat.

Det er parterne selv, der har bevisbyrden for de af parterne opstillede
forudsætninger, og det vil så
efterfølgende være op til retten at vurdere, om der efter rettens vurdering
er faktuelt og bevismæssigt belæg for de forudsætninger, som parterne har
opstillet, herunder betydningen og relevansen af forudsætningerne.
…
Som anført i vores indlæg af 21. november 2019 blev det, som følge af
sagsøgtes protest mod fremlæggelsen af bilag 47 (sagsøgerens
tabsopgørelse) på retsmødet den 6. september 2019 fastslået, at bilag 47
(sagsøgerens tabsopgørelse udarbejdet af sagsøgerens revisor, PwC) er
udtryk for et partindlæg, der ikke skal medsendes til skønsmanden ved
gennemførelse af syn og skøn.

Bilag 47 har aldrig haft karakter af en uafhængig sagkyndig erklæring som
hævdet af sagsøgte. Der kan i



/

35

det hele henvise til p. 3 og p. 4 i sagsøgerens
processkrift af 4. september 2019.

Det forhold, at en skønsmand i sagen ikke vil få adgang til bilag 47 har
imidlertid den konsekvens, at en sådan skønsmand heller ikke bør få
adgang til den del af skriftvekslingen, der har relation til bilag 47, hvorfor
en skønsmand i sagen ikke vil få adgang til samtlige sagens processkrifter
og bilag.

Sagsøgeren har derfor fundet det nødvendigt og
relevant dels at indlede skønstemaet med en række oplysninger, der
sædvanligvis vil fremgå af de til skønsmanden udleverede processkrifter
og bilag dels i tilknytning til en række af spørgsmålene at udarbejde et
baggrundsafsnit, der redegør for forudsætningerne for skønsmandens
besvarelse af de pågældende spørgsmål.

Såfremt skønsmanden ville få adgang til hele
skriftvekslingen, herunder bilag 47, ville der ikke være samme behov for
baggrundsafsnit i skønstemaet.
…
Der er på ingen måde tale om, at sagsøgeren forsøger at skabe uklarhed
om, hvor skønsmandens vurderinger begynder og slutter. Hvis sagsøgte
har den opfattelse kan det undre, at sagsøgte trods opfordringer fra
sagsøgeren, jfr. sagsøgerens skrivelse til sagsøgte af 15. november 2019,
som retten har modtaget i kopi med sagsøgerens skrivelse af 21. november
2019 ikke har ønsket til at præcisere konkret hvad det er sagsøgte
begrunder sit standpunkt med.
…
Skønsmanden anmodes om at vurdere sagsøgerens opgørelse og metode,
men skønsmanden anmodes ikke om at vurdere de forud for spørgsmålet
anførte
forudsætninger, allerede fordi sådanne forudsætningers eksistens og
relevans først kan afklares, når resultatet af bevisførelsen foreligger
fastlagt af retten.

Endvidere har Sagsøger A/S fremsat bemærkninger til Sagsøgtes spørgsmål A-L
samt bemærkninger til de af
Sagsøgte fremsatte bemærkninger vedrørende hvert enkelt af Sagsøger A/S'
spørgsmål.



/

36

Sagsøgte har blandt andet anført følgende:

Om rammen for syn og skøn:
”… Den af sagsøger angivne ramme for skønstemaet opfylder efter
sagsøgtes opfattelse ikke kravene i retsplejelovens § 196, stk. 2 og
forarbejderne, hvorefter skønstemaet skal indeholde en overordnet ramme
for syn og skøn, hvad genstanden for syn og skøn er, hvorfor der er behov
for syn og skøn, og hvad syn og skønnet skal bevise.

Den anførte ramme angiver alene i brede holdte
vendinger, at sagsøger ønsker en uafhængig sagkyndigs vurdering af
sagsøgers tabsopgørelse. Rammen angives at angå en stillingtagen til,
hvorvidt en tabsopgørelse er retvisende, og såfremt skønsmanden finder,
at tabet ikke er opgjort retvisende, da anmodes skønsmanden om at
angive, hvorledes en tabsopgørelse retvisende bør opgøres. Efter vort
standpunkt angår en sådan ramme dommerens virke under sagen – der er
tale om jus, som det tilkommer retten at forholde sig til.
Sagsøgers spørgetemaer afspejler i øvrigt ikke rammen. Sagsøgers
spørgsmål angår i vidt omfang, hvorvidt sagsøger som køber sandsynligt
må påregnes ud fra hypotetiske hændelsesforløb at ville have tilbudt en
lavere pris for den købte virksomhed…”

Generelt om spørgsmålene:
”…Sagsøgte anmoder yderligere om, at samtlige
spørgsmål afvises, idet skønstemaet indledningsvist og for hvert enkelt
spørgsmål angiver en
baggrundsbeskrivelse, der ikke er udtrykt som klare forudsætninger, og
hvis indhold ikke er tiltrådt af sagsøgte.

Spørgsmålene er opbygget med en række
baggrundsafsnit, som skønsmanden ikke klart anmodes om at lægge til
grund som forudsætninger og
spørgsmålene indeholder indbyggede forudsætninger som på utilbørlig vis
leder skønsmanden i en bestemt retning.

Det kan ikke tillades, at en part i mangel af enighed udfærdiger
baggrundsafsnit. Sagsøger er gentagne



/

37

gange blevet anmodet om at omformulere sine
”baggrundsafsnit” til tydelige forudsætninger, som skønsmanden skal
lægge til grund for besvarelsen, men har nægtet at imødekomme dette.

Udover, at dette efter praksis ikke kan tillades,
indebærer metoden den ulempe – som sagsøger
øjensynlig ser som en fordel for sit vedkommende – at det bliver aldeles
uklart for skønsmanden og for Retten som den ultimative bruger af
skønsmandens besvarelse, hvor skønsmandens vurderinger begynder og
slutter. Der etableres en unødvendigt, men øjensynligt tilsigtet uklarhed,
som er uforenelig med formålet med et tilbørligt syn og skøn.

Sagsøger anfører, at baggrundsafsnittene skal anses for sagsøgers
forudsætninger, som det er op til retten at tage stilling til. Det forekommer
derfor overraskende, at sagsøger ikke vil udtrykke dette i sine spørgsmål.

Imidlertid fremgår det af en flerhed af spørgsmål, at skønsmanden
anmodes om at tage stilling til, om de anførte forudsætninger og forudsatte
opgørelser i baggrundsafsnittet er ”rimelige og fornuftige” (jf. herved
spørgsmål 2.b, 2.e, 2.f, 2.h, 3.b, 3.e, 3.f, 3.g, 3.h, 4.b, 4.d, 4.e, samt
spørgsmål 5.b)...”

Endvidere har Sagsøgte fremsat bemærkninger til hvert enkelt af Sagsøger A/S'
spørgsmål.

Rettens begrundelse og resultat

Det fremgår af retsplejelovens § 196, stk. 2, at der af en begæring om syn og skøn
skal fremgå genstanden for syn og skøn samt formålet med forretningen, hvorefter
retten træffer afgørelse om, hvorvidt syn og skøn kan foretages jf. retsplejelovens §
196, stk. 3.

Det fremgår af Sagsøger A/S' begæring, at genstanden er Sagsøger A/S' egen
tabsopgørelse, der fremgår af replikken side 14-15. Tabsopgørelsen baserer sig i
det væsentlige på bilag 47, der er en tabsopgørelse udarbejdet af PWC til brug for
sagen, og som Sagsøger A/S har oplyst, skal betragtes som et partsindlæg. Det af
Sagsøger A/S anførte må forstås således, at formålet med begæringen af syn og
skøn er at opnå en uafhængig sagkyndig vurdering



/

38

af blandt andet de anvendte metoder ved udarbejdelse af tabsopgørelsen og
alternativer hertil.

Formålet, og dermed også relevansen af syn og skøn i forhold til de fremsatte
påstande og anbringender, må dog også fortolkes ud fra de fremlagte spørgsmål.
Spørgsmålene består af et baggrunds- og forudsætningsafsnit, der i det væsentlige
er udarbejdet ud fra bilag 47. Som de fleste spørgsmål er formuleret, anmodes
skønsmanden om at vurdere, hvorvidt Sagsøger A/S' metode til opgørelse af tabet
ud fra en økonomisk betragtning er fornuftig og rimelig (spørgsmål 2.b, 2.e, 2.h,
3.b, 3.e, 3.g, 4.b, 4.d, 4.e, samt spørgsmål 5.b,) og hvis ikke det er tilfældet at
oplyse en metode, der i stedet skal anvendes (spørgsmål 2c, 2f, 2i, 3c, 3f, 3h, 4c,
4e, 5c).

Det er ikke oplyst over for retten, at begrebet ”ud fra en økonomisk betragtning er
rimelig og fornuftig” er en faglig standard, der anvendes inden for branchen eller i
øvrigt ved køb og salg af selskaber. Endvidere anmodes skønsmanden ikke om at
foretage beregninger, men i de fleste spørgsmål alene oplyse en metode, såfremt
skønsmanden ikke er enige i, at Sagsøger A/S' udregningsmetode ved opgørelsen
af tabet ud fra en økonomisk betragtning er rimelig og fornuftig.

Dermed er Sagsøger A/S ved denne ramme for syn og skøn og besvarelsen af
spørgsmålene ikke nærmere til at få belyst, om der ville have været foretaget
justeringer af det forventede EBIDTA, lagerværdi eller andre væsentlige nøgletal,
såfremt Sagsøger A/S i øvrigt beviser de forudsætninger, som Sagsøger A/S
lægger til grund ved tabsopgørelsen.

På det foreliggende grundlag er det derfor ikke relevant for sagen at foretage en
vurdering af, om de metoder, som PWC har anvendt ved udarbejdelse af bilag 47,
og som tabsopgørelsen i replikkens side 14-15 er udarbejdet ud fra, ud fra en
økonomisk betragtning er rimelige og fornuftige.

På denne baggrund tages begæringen om syn og skøn angående vurdering af de
anvendte metoder til opgørelsen af Sagsøger A/S' tab ikke til følge jf.
retsplejelovens § 196, stk. 3.

T H I  B E S T E M M E S :

Sagsøger A/S' begæring om syn og skøn tages ikke til følge.



/

39

Retten vil herefter indkalde til et telefonmøde med henblik på drøftelse af den
videre forberedelse af sagen, herunder om der begæres syn og skøn over en anden
genstand og med et andet formål.



/