Tiltale for manddrab, jf. straffelovens § 237
Ret: Retten på Bornholm (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Liv og legeme;

/

RETTEN PÅ BORNHOLM

Udskrift af dombogen

D O M

afsagt den 1. december 2020.

Rettens nr. 1-760/2020
Politiets nr. 2200-73111-00001-20

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte 1
CPR nr. 1 og
Tiltalte 2
CPR nr. 2

Der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift er modtaget den 10. november 2020.

Tiltalte 1 og Tiltalte 2 er tiltalt for

Manddrab efter straffelovens § 237,
ved den 23. juni 2020 ca. mellem kl. 01.35 og kl. 02.21 på shelterpladsen i
Nordskoven overfor Haslevej 146 i Rønne efter aftale eller i fælles forståelse at
have dræbt Forurettede, idet de tiltalte mishandlede Forurettede og påførte ham
svær smerte og bevidstløshed ved at vælte Forurettede ned på ryggen, sætte et
knæ på hans hals, slå ham mange gange på benene med en granrafte, slå ham
med granraften i tindingen, slå ham i hovedet med en flaske, sparke og trampe
ham i hovedet og på krop-pen, herunder med træsko, stikke ham på hænderne
muligt med en kniv, sparke og trampe ham i skridtet, herunder med træsko, slå
ham i hovedet, på kroppen, benene, højre arm og hånd med brandvarme
ildragere, hvorved de tiltalte påførte Forurettede 39 læsioner i hovedet, på
halsen, på kroppen, i skridtet, på arme, hænder og ben, herunder med 2. og 3.
gradsfor-brændinger til følge, kvæstning af hjernebarken, begyndende
hjerneskade, 2 brud af tungebenet, punktformede blodudtrædninger i øjnene,
akut luftover-fyldning af lungerne, underhusblødninger, stiksår, overskæring af
sener og knogler i venstre og højre hånd, kvæstninger af testikelvævet og delvis
knus-ning heraf, brud på højre lægben, venstre lægben og skinneben, hvilket alt
– navnlig ved akut luftoverfyldning af lungerne – bevirkede, at Forurettede
afgik ved døden.

Påstande

Std 75274



/

side 2

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.

De tiltalte har nægtet sig skyldig i overtrædelse af straffelovens § 237, men
erkendt sig skyldig i overtrædelse af straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1,

De pårørende til Forurettede har påstået, at de tiltalte skal betale 173.000 kr. i
overgangsbeløb i medfør af erstatningsansvarslovens § 14 a, 100.000 kr. i
godtgørelse i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 a og 25.809,61 kr. i
erstatning for udgifter til gravstedsvedligeholdelse.

De tiltalte har påstået frifindelse for påstanden om overgangsbeløb og godt-
gørelse i medfør af erstatningsansvarslovens § 14 a og § 26 a, og har påstået
kravet om erstatning for udgifter til gravstedvedligeholdelse henskudt til ci-vilt
søgsmål.

Sagens oplysninger

Der er afgivet forklaring af de tiltalte Tiltalte 2 og Tiltalte 1 og af vidnerne
Vidne 1 og vicestatsobducent Vidne 2.

Tiltalte 2 har forklaret blandt andet, at han har kendt forurettede i 2 ½ år. De var
gode venner, og de var sammen næsten hver dag, dengang forurettede boede på
Bornholm. Efter forurettede flyttede fra øen, var de sta-dig sammen næsten
dagligt, når forurettede var på Bornholm. Tiltalte har en tatovering med teksten
"White Power" og et svastika på benet. Tatoveringen fik han lavet for sjov og
for at provokere. Han er ikke racist. Forurettede kendte til tatoveringen, og han
var ikke så glad for den. Lørdagen forud for gerningstidspunktet var tiltalte til
en fest med forurettede. Til festen blev til-talte og forurettede uvenner, fordi
forurettede fortalte folk til festen om tiltal-tes tatovering. Tiltalte blev derfor sur
og forlod festen. Han var ret fuld, så han husker ikke nøjagtigt, hvad forurettede
nærmere sagde. Om aftenen den 22. juni 2020 kørte tiltalte hø sammen med sin
mor. De talte her om, at tiltal-te ville starte et anlægsgartnerfirma sammen med
forurettede. Tiltaltes mor var ikke glad for, at tiltalte skulle starte et firma med
forurettede. Moderen fortalte tiltalte, at forurettede på et tidspunkt havde holdt
hende fast og taget hende på brysterne. Det blev tiltalte ret sur over, da han ville
ikke have, at nogen skulle gøre hans mor noget ondt, og slet ikke hans bedste
ven. Mode-ren viste ham samme aften, at forurettede havde sendt hende en
messenger-besked den 17. juni 2020 kl. 03.08, hvor han spurgte hende, om hun
havde lyst til at putte lidt. Tiltalte troede derfor på moderens historie. Der var en
episode den 9. maj 2020, hvor medtiltalte under noget grill- og bålhygge hav-de
set forurettede kysse med moderen, hvorfor medtiltalte blev meget sur på
forurettede. Tiltalte havde ikke set noget, og han lagde sig derfor mellem
medtiltalte og forurettede for at stoppe slagsmålet. Det endte med, at politiet
kom og tog medtiltalte med for at få ro på situationen. Tiltalte kender ikke
noget til, om der skulle være sket noget mellem forurettede og de tiltaltes mor
den nat. Det var tiltalte, der ringede op til medtiltalte  fra moderens tele-



/

side 3

fon den 22. juni 2020. Han fortalte medtiltalte, at han ville fortælle ham no-get
alvorligt. Han kørte derefter til Tejn, hvor medtiltalte opholdt sig. Mode-ren
talte videre med medtiltalte i telefonen, og da tiltalte kom til Tejn, havde
moderen allerede fortalt medtiltalte om forurettedes tilnærmelser. Tiltalte og
medtiltalte aftalte, at de skulle snakke med forurettede. De ville hente foru-
rettede og køre ud i skoven. Han ved ikke, hvorfor de skulle i skoven. Det var
planen, at forurettede skulle have "et par på hovedet". Der var kun tale om
knytnæveslag. Det var det, han mente, når han tidligere har forklaret, at
forurettede skulle have en "lærestreg". Det var medtiltalte, der kendte til
shelterpladsen. Tiltalte ved ikke, hvorfor dette sted blev valgt, men det var et
sted, hvor de kunne være i fred, og hvor ingen kunne se noget udefra. Tiltal-te
ringede til forurettede kl. 23.01. Han spurgte forurettede, om han ville med ud
og drikke bajere, og det ville han gerne. Tiltalte fortalte ikke foruret-tede, hvor
de skulle hen. Tiltalte og medtiltalte hentede herefter forurettede, som var hos
sin far, hvorfra de kørte ud til shelterpladsen. De kørte ind ad grusvejen, hvor
de parkerede. De brugte lyset fra tiltaltes mobiltelefon til at finde
shelterpladsen, da det var meget mørkt. De samlede noget brænde og fik tændt
et bål. De sad herefter ved bålet og snakkede. Stemningen var god og hyggelig.
Tiltalte ved ikke, hvorfor stemningen var god, når nu han var vred på
forurettede. Forurettede vidste ikke, at de var taget derud for at slå ham. De
snakkede om forskellige ting, blandt andet deres plan om at starte virksomhed
sammen. Dette var stadig tiltaltes plan, selvom moderen ikke vil-le synes om
idéen. På et tidspunkt kørte de til Circle K for at købe mere at drikke og
cigaretter. Det var tiltaltes bil, de kørte i. Det var tiltalte, der kørte bilen. De
købte vodka, redbull og cigaretter. Det var forurettede, der betalte, da han
sagde, at det ville han gerne. Derefter kørte de tilbage til shelterplad-sen. Det
kan godt passe, som det fremgår af overvågningsbillederne, at de var tilbage på
shelterpladsen omkring kl. 01.45. Ved shelterpladsen drak de videre og
snakkede. Tiltalte drak øl, og de to andre drak vodka. De var alle tre berusede.
De fortsatte samtalen om virksomheden, som tiltalte og foruret-tede ville starte
sammen. De talte ikke om at invitere andre personer ud i skoven. Han ved ikke,
om forurettede inviterede andre. Han var således ikke bekendt med, at
forurettede havde sendt beskeder til andre. De talte sammen i ca. en halv times
tid, efter de var kommet tilbage til shelterpladsen. Tiltalte ved ikke hvornår,
men på et tidspunkt lagde medtiltalte forurettede ned. Medtiltalte og forurettede
havde stået oprejst inde under shelterets tag. Til-talte så ikke, hvordan
medtiltalte fik lagt forurettede ned, eller hvordan han holdt ham nede på jorden.
Tiltalte tog herefter en granrafte, som han slog forurettede med på
skinnebenene. Han ved ikke, hvorfor han slog med gran-raften, når han og
medtiltalte på forhånd havde talt om kun at bruge næver-ne. Han slog på
skinnebenene, da det ikke er et farligt sted at blive slået, men det stadig gør
ondt. Forurettede skreg ikke op, men han spurgte, hvorfor til-talte slog ham.
Tiltalte svarede forurettede, at det var fordi, forurettede skul-le holde sig fra
moderen. Han slog måske 10 gange. Han kan ikke huske nær-mere, hvad
forurettede svarede vedrørende moderen, men til at begynde med benægtede
han det. Senere tilstod han at have gjort det. Tiltalte er sikker på, at han kun
slog forurettede på benene med granraften. Granraften knækkede



/

side 4

ved slagene, og tiltalte tror, at forurettedes ben brækkede, for han kunne se, at
benet lå på en unaturlig måde. Tiltalte så ikke, hvad medtiltalte gjorde. I
slutningen af forløbet slog tiltalte forurettede med en flaske i hovedet. Tiltalte
har også sparket forurettede på kroppen og i hovedet. Tiltalte havde træsko på.
Tiltalte slog også forurettede på benene med den varme ildrager og det andet
bålredskab, der lå i bålet. Han kan ikke huske, om han også slog ham andre
steder med bålredskaberne. Forurettede blev på et tidspunkt bevidstløs. De
kunne høre, at han "snorkede". Tiltalte og medtiltalte holdt en pause og drak en
øl, mens forurettede var bevidstløs. De vækkede ham herefter ved at sparke
ham i siden, mens han lå på ryggen. Forurettedes tøj var krænget lidt af under
tumulten. Da forurettede var ved bevidsthed igen, sparkede og trampede tiltalte
ham i hovedet og i skridtet mange gange med træsko på. Han kan ikke huske
præcist, hvor mange gange. Han så ikke rigtigt, hvad medtiltalte foretog sig,
men tiltalte opfattede det som om, at de var sammen om det. Tiltalte kan ikke
huske at have forklaret, at medtiltalte havde fat i ildrageren og slog forurettede
med den. Han kan ikke huske, at han og med-tiltalte havde aftalt, at de skulle
ungå at sparke eller trampe på forurettedes hoved, da det kunne være farligt.
Forurettede blev bevidstløs to eller tre gan-ge under voldsudøvelsen. Hver gang
holdt tiltalte og medtiltalte pause og drak lidt øl, hvorefter de vækkede ham
igen og fortsatte volden. De talte ikke om at stoppe i disse pauser. Det var først
den sidste gang, forurettede blev bevidstløs, at de besluttede at stoppe, da de
indså, at det var gået for vidt. Tiltalte ved ikke, hvorfor de ikke kun brugte
næverne som aftalt forinden. Han ved heller ikke, hvordan forurettede har fået
stik- eller snitsår. Tiltalte havde en kniv, som han havde brugt til sit arbejde
tidligere på dagen, i lom-men, men han brugte den ikke mod forurettede.
Forurettede lå 7-8 meter fra bålet, da de efterlod ham. Han trak stadig vejret, da
de forlod ham. Der var meget mørkt i skoven, men tiltalte kunne se, at
forurettedes brystkasse bevæ-gede sig. Han kunne ikke høre ham. Der var ikke
så meget ild i bålet, som i det bål, som politiet lavede i deres rekonstruktion af
lysforholdene på ger-ningstidspunktet. Han kunne se, at forurettedes brystkasse
bevægede sig, idet han lyste med lygten fra sin mobiltelefon. Det er korrekt, at
han tog skoene af forurettede og smed på bålet. Han smed også forurettedes
mobiltelefon ind i bålet. Han ved ikke hvorfor, han gjorde dette. Han var godt
klar over, at forurettede ikke kunne gå derfra, da hans ben var brækket. Tiltalte
ved ikke, hvad han tænkte, at der ville ske med forurettede, efter han blev
efterladt. Tiltalte havde ikke tænkt, at forurettede ville dø. Han ved ikke,
hvorfor de ikke ringede efter en ambulance. Han ved ikke, hvad han tænkte på.
Han havde en forventning om, at forurettede ville blive fundet. Det er rigtigt, at
han tidligere har forklaret, at det var indlysende, at forurettede ikke ville
overleve, men det er noget, han først har indset efterfølgende. Det kan godt
passe, at han satte medtiltalte af i Tejn kl. 2.42, som det fremgår af GPS-op-
lysningerne. Det kan også godt passe, at de så er kørt fra skoven ca. kl. 02.21.
Han kan ikke huske, om de under køreturen talte om, hvad der var sket. Han
husker ikke så meget af, hvad der skete, idet han var fuld. Han havde drukket
ca. en halv kasse øl. Adspurgt af sin forsvarer har tiltalte for-klaret, at
voldsudøvelsen mod forurettede stod på ca. en halv time i alt. Der



/

side 5

var ca. 3 pauser af omtrent 5 minutters varighed undervejs, så den samlede
voldsudøvelse har varet ca. et kvarter. Han gik ud fra, at forurettede ville
overleve. Det var også derfor, telefonen blev smidt på bålet. Han regnede med,
at forurettede ville blive fundet, da det er et sted, hvor der kommer mange
mennesker, blandt andet hundeluftere. Adspurgt af medtiltaltes for-svarer har
tiltalte forklaret, at tiltalte var tættere med forurettede, end medtil-talte var.
Vedrørende episoden den 9. maj 2020 forklarede tiltalte, at han og medtiltalte
blev uvenner, fordi han tog forurettede i forsvar. Tiltaltes vrede mod forurettede
blev værre af, at det med forurettede og de tiltaltes mor fo-regik over to
omgange. Det er også derfor, han tidligere har forklaret til poli-tiet, at han var
vred over forurettedes "dobbeltspil". Forurettede fortjente ik-ke at dø, og det er
fortsat tiltaltes opfattelse, at forurettede ikke skulle dø af deres vold.

Tiltalte 1 har forklaret blandt andet, at han og medtiltalte hav-de aftalt, at
medtiltalte skulle hente tiltalte om aftenen den 22. juni 2020. Det blev ikke
aftalt i telefonen, at de skulle hente forurettede. De besluttede, at de ville
fortælle forurettede, at han skulle holde sig fra deres mor, og at de ville give
ham en lærestreg. De havde ikke aftalt andet, end at det skulle være slag med
næverne. De valgte stedet i skoven, da tiltalte kendte denne shelter-plads. Stedet
blev valgt, fordi de skulle snakke privat med forurettede. Det var derfor et godt
sted, da ingen kunne se eller høre dem. Det er rigtigt, som forklaret af
medtiltalte, at de hentede forurettede, og at stemningen var god i starten.
Tiltalte kan ikke huske, at der blev talt om opstart af et firma. Det er rigtigt, at
de tog ud for at købe mere alkohol. Tiltalte kan godt huske, at for-urettede
snakkede om, at han ville skrive til nogen, og invitere dem med ud i skoven.
Tiltalte var meget vred på forurettede, særligt fordi forurettede kun-ne sidde og
snakke med dem, som om intet var sket. Tiltalte havde aldrig før været så vred.
Han forstod ikke, at forurettede kunne gøre det bag deres ryg og samtidig lege
deres ven. Ved episoden den 9. maj 2020 så tiltalte, at foru-rettede forsøgte at
drikke deres mor fuld. Han så forurettede danse rundt med moderen, som om
hun var en kludedukke, og at dansen var mod hendes vilje.  Tiltalte sagde, at
forurettede skulle lade moderen være, men forurette-de ville ikke høre efter.
Tiltalte var meget fuld, da de kom tilbage til skoven fra Circle K. Overfaldet på
forurettede begyndte ved, at tiltalte "hoppede på ham" og fik ham ned at ligge.
Han kan ikke huske hvordan. Han holdt foru-rettede nede med et knæ mod
forurettedes skulder eller brystkasse. Han kan ikke huske, at han i
grundlovsforhøret har forklaret, at han havde sit knæ på forurettedes hals.
Under grundlovsforhøret og afhøringen hos politiet svare-de han blot "ja" på
alle spørgsmål, også selvom det ikke var sandt. Han ved ikke, hvorfor det er
skrevet ned, at han skulle have lagt knæet på forurette-des hals. Han kan ikke
huske, at han selv har nævnt noget omkring knæet på halsen. Han har hørt om
sagen vedrørende George Floyd i USA, men han kan ikke huske, om han hørte
om sagen før eller efter, han blev vare-tægtsfængslet. Han var ikke klar over, at
man kunne dø af at få lagt et knæ på halsen. Under overfaldet konfronterede
tiltalte på et tidspunkt forurettede med, at forurettede havde forgrebet sig på
deres mor ad flere omgange. For-



/

side 6

urettede benægtede det først. Derefter sagde han, at han ikke kunne huske det.
Medtiltalte slog forurettede på benene med en granrafte, selvom de hav-de
aftalt, at de kun skulle bruge næverne. Tiltalte var meget fuld og vred, og han er
derfor ikke 100 % klar over, hvad der foregik under episoden. Tiltalte er klar
over, at de gik meget længere end at slå med næverne. På et tidspunkt havde
tiltalte fat i ildrageren, som lå i bålet. Han slog forurettede med ildra-geren på
benene og på hænderne. Forurettede forsøgte på et tidspunkt at rej-se sig op,
men tiltalte sparkede forurettede i brystet, så han kom ned at ligge. Tiltalte råbte
alt muligt af forurettede blandt andet, at han skulle blive liggen-de. Han råbte
en masse grimme ting, men han husker ikke nærmere hvad. Første omgang af
volden stoppede, fordi forurettede blev bevidstløs forment-lig på grund af sine
smerter. Tiltalte vil tro, at stiksårene på forurettede er kommet ved slag med
ildrageren. Han har ikke haft en kniv med, og han har heller ikke brugt en kniv.
Han har har ikke slået forurettede i hovedet med ildrageren eller med en flaske.
I pauserne under vodlsudøvelsen drak de tiltal-te alkohol. Han ved ikke,
hvorfor, da han ikke tænkte rationelt i situationen. Han er ikke sikker på, om
han drak, fordi han var tør i halsen. Ved sin forkla-ring under grundlovsforhøret
ville han dække over medtiltalte. Det var der-for, han svarede "ja" til alt, han
blev spurgt om. Han kan ikke huske række-følgen af det, der skete under
overfaldet. Det er korrekt, at tiltalte sparkede forurettede på kroppen. Tiltalte
sparkede også forurettede i hovedet flere gange, men han husker ikke, hvor
mange gange. Han sparkede med overfla-den af foden. Han kan ikke huske,
hvor i hovedet, han ramte forurettede. På et tidspunkt i forløbet sagde de tiltalte
til hinanden, at de ikke skulle sparke eller slå i hovedet, da det kunne være
livsfarligt eller gøre for meget skade på forurettede. Tiltalte ved ikke, hvorfor
de alligevel gjorde det. Det slog klik for tiltalte, allerede da han under
telefonsamtalen med sin mor hørte om overgrebene. Han tænkte ikke rationelt
derefter. Først dagen efter overfaldet gik det rigtigt op for ham, hvad der var
sket. Tiltalte kan ikke huske at have brugt den bøjede jernstang. Han brugte
ildrageren. Han har ramt forurettede på hænderne, men han har ikke ramt ham i
maven eller i hovedet med ildra-geren. Han har heller ikke set medtiltalte slå
forurettede i hovedet eller i ma-ven med ildrageren. Forurettede havde ingen
skader i hovedet eller på maven forinden episoden. Det er rigtigt, som forklaret
af medtiltalte, at forurettede blev bevidstløs flere gange. Det kan godt passe, at
de holdt 2-3 pauser, mens forurettede var bevidstløs. Inden anden eller tredje
omgang vågnede foruret-tede ved at tiltalte sparkede ham i hovedet. Forurettede
lovede under overfal-det til de tiltalte, at han ville gøre det godt igen. Derefter
trampede tiltalte ham i skridtet. Tiltalte kunne ikke forestille sig, hvordan
forurettede skulle kunne gøre det godt igen. Han ville sørge for, at forurettede
forstod budska-bet om, at han ikke skulle komme hjem til deres mor igen og
forgribe sig på hende. Tiltalte og medtiltalte besluttede sig på et tidspunkt for at
stoppe, da det var gået over gevind. Han ville ikke have, at forurettede skulle
dø. Tiltal-te var måske på et tidspunkt begyndt at tænke over, hvad der egentlig
fore-gik. Han ringede ikke efter en ambulance. Det var ikke fordi, forurettede
var død, da de efterlod ham. En af de to tiltalte lyste på forurettede med en mo-
biltelefon, og de kunne se at hans brystkasse bevægede sig. Tiltalte mener



/

side 7

også, at der kom lyde fra forurettede. Under overfaldet var bålet den eneste
lyskilde. Medtiltalte kørte tiltalte hjem, da de var færdige. På vejen hjem talte
de om, at ingen skulle gøre deres familie noget ondt. Tiltalte indså på dette
tidspunkt, at det var gået over gevind. Det var først dagen efter, da tiltalte hørte,
at man havde fundet en død mand i Nordskoven, at tiltalte blev helt klar over,
hvor voldsomt, det var gået for sig. Det var først på dette tids-punkt, han blev
klar over, at de nok burde have tilkaldt en ambulance. På et tidspunkt under sin
anholdelse, blev han sur på en politibetjent. Han råbte derfor en masse ting til
politibetjenten. Han husker ikke, hvad han råbte. Det er rigtigt, som det fremgår
i politiets rapport, at han råbte, at forurettede fik som fortjent. Det var efter,
tiltalte var blevet sigtet for drab. Adspurgt af sin forsvarer har tiltalte forklaret,
at det med, at forurettede havde fået som for-tjent, ikke var noget, han mente,
men noget han sagde i frustration. Efter an-holdelsen og under
grundlovsforhøret, forsøgte tiltalte at holde medtiltalte ude af sagen. Han
ændrede sin forklaring, da an blev bekendt med, at medtil-talte havde tilstået
grov vold. Den 9. maj 2020 blev han sur på medtiltalte, fordi medtiltalte tog
forurettede i forsvar. Medtiltalte var stadig vred på til-talte den 10. maj 2020,
fordi medtiltalte ikke mente, at det var i orden, at til-talte reagerede sådan over
for forurettede. Under skænderiet med medtiltalte den 9. maj 2020, så han
forurettede liste ud af haven. Han tænkte efterføl-gende, at det nok var fordi,
forurettede ville stikke af, idet forurettede måske antog, at de tiltalte havde
fundet ud af, hvad forurettede havde lavet med deres mor. Tiltalte kan ikke
huske hele sin samtale med moderen den 22. juni 2020, idet han "lukkede ned"
undervejs i samtalen. Moderen fortalte om nog-le overgreb, men han husker
ikke præcist, hvad det gik ud på. De tiltalte ville sørge for, at forurettede
forstod, at han ikke skulle gøre deres mor noget igen. De ville først tale med
forurettede om det med deres mor. Da det var et meget privat emne, ville de
ikke have samtalen hjemme hos forurettedes far. Tiltalte så ikke forurettede
sende sms'er fra shelterpladsen, men forurettede snakkede om, at de måske
kunne tage et andet sted hen sammen. Tiltalte kan ikke huske, hvad han og
medtiltalte svarede til dette. Tiltalte fulgte ikke med i, hvem forurettede skrev
sms'er til. Han kan ikke huske, om de talte om den sms, som forurettede sendte
til deres mor, hvor han spurgte, om hun ville "putte lidt". Tiltalte holdt kun
forurettede nede i kort tid, da de slag, de til-delte ham, var tilstrækkelige til, at
forurettede ikke kunne rejse sig igen. For-urettede kunne godt tale under
voldsudøvelsen, og han trak vejret, da de for-lod ham. Da de forlod ham, lå
forurettede uden for bålhytten. Tiltalte kan ik-ke huske, hvor langt forurettede
lå fra bålhytten. Tiltalte ved ikke, hvordan skaderne på tiltaltes tommelfinger er
opstået. Tiltalte har ikke slået med granraften eller vinflasken.

Vidne 1 har som vidne forklaret blandt andet, at hun har været venner med
forurettede i ca. 10 år. De lærte hinanden at kende gennem fælles venner. Hun
kender til begge de tiltalte. Hun har været venner med Tiltalte 2 i ca. 4 år. Det er
hendes indtryk, at Tiltalte 2 og forurettede var gode ven-ner. Man så dem altid
sammen, når forurettede var på Bornholm. Hun er klar over, at Tiltalte 2 har en
tatovering af et hagekors. Hun antager, at forurettede



/

side 8

kendte til tatoveringen, men hun ved ikke, hvad forurettedes holdning til den
var. Hun ved ikke, hvorfor Tiltalte 2 har tatoveringen, men hun antager, det er
for at provokere. Det er ikke hendes indtryk, at Tiltalte 2 er racist. Hun har al-
drig oplevet ham opføre sig racistisk, og han har andre venner, der som foru-
rettede er af anden etnisk oprindelse.

Vicestatsobducent Vidne 2 har som vidne forklaret blandt andet, at hun deltog i
findestedsundersøgelsen og obduktionen. Der er tale om et meget højt antal
forskellige læsionstyper fordelt på forskellige kropsregioner og tilføjet
forurettede ad flere omgange. Der er således tale om udbredt vold på flere
forskellige måder, og det må efter hendes vurdering karakteriseres som
mishandling. I en anden kontekst ville det muligt kunne betegnes som tortur.
Man kan se, at det er foregået over et længere tidsrum. Tidsrummet kan ikke
bestemmes præcist, men voldsudøvelsen har antageligt varet længe-re end 15-
20 minutter. Det er meget muligt, at der har været holdt to til tre pauser
undervejs i voldsudøvelsen. Der er læsioner på hænderne, der tyder på skarp
vold som fra et knivblad. Disse læsioner kan ikke være lavet med ildra-geren,
da ildragerens kanter ikke er skarpe nok. Tiltalte er blevet udsat for en kraftig
smertepåvirkning, da særligt forbrændingerne og den udbredte stum-pe vold er
udført på steder af kroppen, der er særligt smerteudsatte, samt da tiltalte har fået
knust testiklerne og brækket knogler flere steder. Tiltalte kan meget vel have
mistet bevidstheden på grund af sine smerter. Hun har i sit ar-bejde aldrig set et
værre tilfælde af mishandling. Det er muligt, at genopliv-ningsforsøget kan
have forårsaget bruddene på ribbenene, men ikke de øvrige læsioner.
Blodudtrædning i bløddelsvævet i hjernen var ikke i sig selv årsag til dødens
indtræden, men den kan have forårsage bevidstløshed eller i hvert fald
forvirring. Når en blødning i hjernen forårsager døden, er det fordi hjer-nen
svulmer op, så de livsvigtige centrer bliver afklemt og derefter ikke fun-gerer.
En sådan opsvulmning ses ikke i denne sag. Den skarpe vold har ikke i sig selv
været livsfarlig. Forbrændinger af den karakter, som afdøde har væ-ret udsat
for, kan medføre en choktilstand i kroppen som følge af smertepå-virkningen
samt væsketab fra brandsårene. Det kan ikke ved undersøgelsen bestemmes, om
dette har været tilfældet i denne sag. Bruddene på benknog-lerne er ikke i sig
selv livsfarlige, men bruddene kan have forårsaget blodan-samlinger, der kan
forårsage en choktilstand i kroppen. I forbindelse med kvælning indtræder der
forskellige kvælningsstadier. Først er der et stadie, hvor man oplever lufthunger.
Herefter vil der komme et stadie med kramper. På et tidspunkt under
krampestadiet vil hjertet begynde at slå langsomt og blodtrykket vil falde. Inden
dette tidspunkt vil man stadig kunne reddes ved genoplivning, men efter dette
tidspunkt vil hjernen mangle så meget ilt, at det vil forårsage en uoprettelig
hjerneskade, der vil medføre, at hjertet på et tids-punkt vil stoppe med at slå.
Det kan ikke siges generelt, hvor lang tid det ta-ger at nå til dette stadie.
Litteraturen angiver fra nogle minutter til 15-20 mi-nutter afhængig af, hvor
aktiv og iltkrævende kroppen har været. Akut luft-overfyldning af lungerne
opstår ved, at der indsuges noget i luftvejene sam-men med luft, hvilket
medfører, at de små luftveje i lungerne udstoppes, så den luft, der er kommet
ind i lungerne, ikke kan komme ud igen. I denne sag



/

side 9

ses det, at blod fra næsebruddet og mavevæskeindhold er blevet suget ned i
lungerne, og det er dette, der er den mest sandsynlige dødsårsag. Det tyder på,
at alle læsionerne er opstået, mens afdøde var i live. Afdøde har trukket vejret,
da den akutte luftoverfyldning er sket, idet blodet og mavesækindhol-det er
suget ned i lungerne ved vejrtrækningsbevægelsen. Der kan ikke siges noget
nærmere om tidspunktet for dødens indtræden. Man har forsøgt ge-noplivning,
da afdøde blev fundet. Det ville man formentlig ikke have gjort, hvis der var
tydelig dødsstivhed i afdødes krop. Det tager omkring en halv ti-mes tid, før
dødsstivheden kan ses først i kæben og derefter langsomt udvik-ler sig til hele
kroppen. Det tager 6-8 timer fra dødens indtræden at udvikle dødsstivhed i hele
kroppen. Dødsstivhed indebærer, at kroppens muskulatur låser sig. Det ses først
i små muskelgrupper, som f.eks. i kæben, og sidst i de større, som f.eks. i
lårene. Den første time efter dødens indtræden kan man forementlig overse
dødsstivheden. Det kan ikke siges, om personen, der fandt afdøde, har overset
en vis grad af dødsstivhed, og dødstidspunktet kan derfor ikke bestemmes
nærmere på denne baggrund. Også uddannet sund-hedspersonale vil kunne
overse en vis grad af dødsstivhed i en situation som denne. De fundne
punktformede blodudtrædninger må antages at være forår-saget af stump vold
mod øjnene og ikke ved afklemning af halsen. Når man overgår til
kvælningsstadiet med kramper, vil man typisk få ufrivillig vand-ladning
og/eller afføring. Vidnet er ikke sikker på, om dette er sket i denne sag.
Vandladning og/eller afføring vil i øvrigt ofte ske ved dødens indtræden. Vidnet
kan ikke sige noget om varigheden af trykket mod halsen. Ved tryk med knæ
mod hals vil man kunne se afklemning af halsen, men ikke nødven-digvis
blodudtrædninger i øjnene. Vidnet kan ikke vurdere, om afdøde har haft
kramper som følge af sin epilepsi. Alkoholpromillen i afdødes blod vil ik-ke
ændre sig efter dødens indtræden. Vidnet kan ikke sige noget om, hvor-vidt
læsionerne er påført, mens afdøde har været bevidstløs.

Der har været fremlagt kriminalteknisk erklæring af 20. august 2020 om ger-
ningsstedet, retsgenetisk erklæring af 7. juli 2020 om biologiske spor, retsge-
netisk erklæringer af 7. juli 2020 og 6. august 2020 om sammenligning af
DNA-profiler, fotomappe med fotografier af gerningsstedet, afdøde, tøj og
bålredskaber optaget af politiet den 23. juni 2020, 26. juni 2020, 29. juli 2020
og 6. august 2020, fotografier af de tiltaltes fodtøj optaget af politiet den 21. juli
2020, obduktionserklæring af 25. juni 2020, supplerende obduk-tionserklæring
af 17. september 2020, besvarelse af 2. november 2020 af an-klagerens
spørgetema vedrørende obduktionen og fotografier optaget den 25. juni 2020
under obduktionen.

Af obduktionserklæring af 25. juni 2020 fremgår blandt andet:

"KONKLUSION:
Der er ved obduktionen af den efter det oplyste af epilepsi lidende, 28-
årige, overvægtige mand af tegn på vold påvist talrige læsioner med
forskellig opståelsesmåde i flere kropsregionor.



/

side 10

Læsioner opstået ved varmepivirkning:
Der påvistes 2. grads forbrændinger i ansigtet, på ørerne, halsen, bugen,
højre flanke, højre arm og hånd og benene. Læsionerne var friske og
opstået ved varmepivirkning, meget vel på det i sagen oplyste
hændelsestidspunkt.

Læsionerne 17, 19 og den mønstrede del af læsion 2 var meget vel opstået
ved varmepåvirkning med den ved findestedsundersøgelsen
fotodokumenterede ildrager med påsat metalplade med de
tilnærmelsesvist halvcirkelformede indkærvninger. Den mønstrede del af
læsion 38 var meget vel opstået ved varmepåvirkning med en genstand,
muligt genstanden med de halvcirkelformede indkærvninger. De øvrige
læsioner var uden sikker mønstring, men velafgrænsede og må snarere
antages at være opstået ved påvirkning med en varm genstand, frem for
flammepåvirkning. Endvidere havde flere af læsionerne karakter af
gentagen varmepåvirkning i samme område.

Læsioner opstået ved stump vold:
Der påvistes hudafskrabninger, underhudsblødninger, bløddelshævelse og
kvæstningssår i hovedet, ansigtet, på armene, hænderne og benene,
blodudtrædninger i mundslimhinden og under øjnenes bindehinder,
blodudtrædninger i bløddelene over kraniekuplen, kvæstning af
hjernebarken i højre tindingelap, blodudtrædninger i fedtvævet på
forsiden af bugen, kvæstning og stedvis knusning af begge testikler, brud
af næsebenet, højre 7 . og 8. ribben, på CT-skanning påvist højre l. og 3.
fingers grundstykke, venstre 2. fingers mellemstykke, højre lægben,
venstre lægben og skinneben. Læsionerne var friske og opstået ved let til
svær stump vold, meget vel på det i sagen oplyste hændelsestidspunkt.
Flere af læsionerne (12,14, del af 15, 16, 20 og 37) kan være opstået ved
slag eller kontakt med en genstand, meget vel en aflang genstand, og især
læsion 37 og muligt læsion 16 kan være opstået ved slag med den ved
findestedsundersøgelsen fotodokumenterede "U"-formede ilddrager.
De påviste brud af især venstre læg- og skinneben og højre lægben må
antages at være opstået ved svær stump vold, meget vel ved slag, spark
eller tramp.
Der påvistes hudafskrabninger og underhudsblødninger med svær
hævelse af begge håndrygge.
Disse læsioner havde karakter af afværgelæsioner og kan være opstået
ved forsøg på at afværge eller beskytte mod påført vold i forskellige
kropsregioner.

Læsioner opstået ved skarp vold:
Der påvistes et overfladisk snitsår på højre l. finger (27) og et stiksår i
højre håndflade (26) med overskæring af knoglen i 4. fingers grundstykke
og af bøjesenen til 4. finger. Der påvistes endvidere et



/

side 11

stiksår i venste håndflade ved 4. finger (31) med overskæring af knoglen i
4. fingers grundstykke, og et snitsår i venstre håndflade ved 2. finger med
en stikkanal, der endte i bløddelsvæv uden læsion af sener eller knogle.
Læsionerne var opstået ved skarp vold, meget vel på det i sagen oplyste
hændelsestidspunkt ved stik og snit med kniv. Ingen af stiklæsionerne gik
igennern selve håndfladen.
Der var ingen sikre sår karakteristika.

Af yderligere tegn på vold påvistes mindre blodudtrædninger i
muskulaturen på halsens forside og to brud af tungebenet på venstre side.
Disse læsioner var friske, opstået ved stump vold mod halsen.
Læsionernes karakter, sparsomme antal og udbredelse indikerer, at
læsionerne snarest må antages at være opstået ved tryk mod et større
område af halsen, frem for et typisk greb eller strangulering.

Der påvistes punktformede blodudtrædninger i øjnenes bindehinder, men
ikke i øjenlågshuden, ansigtshuden iøvrigt, huden bag ørerne eller
mundslimhinden. De punktformede blodudtrædninger må snarest antages
at være opstået i forbindelse med den påviste direkte vold mod
øjenregionerne.

Der påvistes endvidere akut luftoverfyldning af lungerne, som det kan ses
ved vanskeliggjort vejrtrækning i forbindelse med tryk mod halsen
og/eller som følge af indre sprærring, i forbindelse med indsugning af
mavesæksindhold og blod i luftvejene.

Endvidere påvistes et bidsår og blodudtrædning i tungen, som det kan ses
ved direkte vold mod munden eller ved et krampeanfald.

Af tegn på sygdom påvistes let forkalkning og forsnævring af hjertets
kranspulsårer, let grad af fedtlever og struma.

Som følge af genoplivningsforsøg fandtes knoglekanyle i venstre
underben, luftvejstube gennem munden og hjertestarterelektroder på
brystkassen, gullig hudafskrabning på brystkassens forside, brud af flere
ribben fortil på begge sider og blodudtrædninger i hjertets inderhinde.

Samlet må det skønnes, at de påviste udbredte læsioner, herunder
kvæstning af hjernebarken, brud af begge venstre underbensknogler,
kvæstning og stedvis knusning af begge testikler og udbredte 2. grads
forbrændinger, har bragt nu afdøde i en svær smertepåvirket og meget vel
bevidstløs tilstand.

Dødsårsagen må snarest antages at være de påviste udbredte læsioner i
kombination med kvælning ved indre spærring, som følge af indsugning
af blod og mavesæksindhold i luftvejene. Kvælning ved direkte tryk



/

side 12

mod halsen kan have bidraget til dødens indtræden.

Læsionernes sværhedsgrad, udbredelse og grad af variation havde
karakter af mishandling.

Der er i tilslutning til obduktionen udtaget materiale til neuropatologisk
specialundersægelse, mikroskopisk undersøgelse og retskemisk
undersøgelse for løgemidler og misbrugsstoffer. Når resultatet af de
supplerende undersøgelse foreligger, vil supplerende erklæring blive
fremsendt.

Der blev den 26-06-2020 af Nationalt Kriminalteknisk Center foretaget
afstøbninger fra knogledele i begge håndflader.

Der foreligger rapport fra Bomholms Politi, j.nr. 2200-73111-00001-20,
kopi af fotos samt kopi af elektronisk dødsattest fra Retsmedicinsk
Institut, Københavns Universitet, dateret det 23-06-2020.

Af sagsakterne fremgår, at nu afdøde var en 28-arig mand, der den 23-06-
2020. kl. 06:11, af en hundelufter, fandtes livløs i Nordskoven nær Rønne,
liggende på skovbunden nær en bålhytte. Nu afdøde lå på ryggen og var
iklædt T-shirt, bukser, boksershorts, og strømper. Bukserne var trukket
ned om anklerne. Hundelufteren forsøgte genoplivning og tilkaldt
redningspersonale overtog genoplivningen, men døden blev erklæret for
indtrådt af akutlæge kl. 06:58. Nu afdøde var senest konstateret i live den
23-06-2020, kl. 00:39 af to brødre, de formodede gerningsmand, som nu
afdøde havde drukket alkohol med ved bålhytten.

Findestedet var et skovområde nær en bålhytte. I omrrådet fandtes to
fyrtræsrafter, hvoraf den ene var knækket i to. Der konstateredes blod på
en knast på den ene af rafterne. I området fandtes desuden tomme øldåser.
Nær liget fandtes nu afdødes kørekort og mobiltelefon. Bålet var gået ud,
men der var stadig varme fra bålfadet.

I bålfadet fandtes en tilsodet fyrtræsrafte, tomme øldåser og en vinflaske.
Der lå desuden tre ildragere. Den ene ildrager var aflang og i den ene
ende var der påsat en firkantet, aflang stålplade med regelmæssige,
nærmest halvcirkelformede indkærvninger på den ene langside. Pladen
sad vinkelret orienteret på en stålstang med et spiralformet håndtag i
enden. De to andre ildragere var begge stålstænger,
der var bukket 180 grader om sig selv og derved var U-formede i den ene
ende.

Der henvises desuden til Instituttets erklæring 07.01.29.20 vedrørende
findestedsundersøgelsen.



/

side 13

Det fremgår af rapporten fra afhøringen af den ene af de to formodede
gerningmænd, at de om aftenen den 22-06-2020 havde inviteret nu afdøde
med ud i skoven for at drikke øl. De havde planlagt at straffe ham for at
have haft samleje med deres mor. De indtog sanmen en del alkohol og
kørte på et tidspunkt ti1 en tankstation, hvor de købte cigaretter, vodka og
øl. Tilbage ved bålhytten blev nu afdøde overfaldet. Han blev muligvis
tildelt slag med en vinflaske og en rafte. Han fik desuden angiveligt
presset et knæ mod halsregionen og blev muligt stukket med en
lommekniv. Da de to brødre forlod gemingsstedet havde nu afdøde ligget
på ryggen, og der var kommet lyde fra ham, hvorfor de havde vurderet, at
han var i live.

Der foreligger ingen oplysninger fra egen læge og ingen oplysninger om
eventuelt medicinforbrug.

Af det af ka. Person 1 mundtligt oplyste ved obduktionen fremgik, at en
ven til nu afdøde havde oplyst, at nu afdøde led af epilepsi, og derfor
skulle passe på ikke at overanstrenge sig.

Til stede ved obduktionen var læge fra Retsmedicinsk Institut Person 2,
Person 3 fra Nationalt Kriminalteknisk Center (NKC) og ka. Person 1 fra
Københavns Politi.

Under obduktionen foretoges i samarbejde med Person 3 fra NKC en
skønsmæssig vurdering af målene på de i bålfadet påviste ilddragere på
baggrund af fotos optaget på findestedet. Vedrørende den beskrevne
stålplade med de nærmest halvcirkelformede indkærvninger skønnedes
det at afstanden mellem indkærvningerne målte 1,2 - 1,3 cm og
indkærvningerne målte ca. 0,7 cm i højde og ca. 1,6 - 1,7 cm i bredde.
Selve stålpladen målte ca. 14,5 x 7 cm.

Vedrørende de "U"-formede ilddragere målte diameteren af selve
jerndrageren ca. 1 cm, mens afstanden mellem "benene" på den "U"-
formede del målte ca. 3 cm fra inderside til inderside.

CT-skanning

Ved CT-skanning af kranie, bryst- og bughule forud for obduktionen
fandtes en mulig blodudtrædning mellem de bløde hjernehinder på
hjernens underside og muligt blod i rygmarvskanalen opadtil.
Bløddelslæsioner i begge sider af hovedet, luft i bløddelene ved højre øje,
brud af højre l. fingers grundstykke, højre 3. fingers grundstykke, højre 4.
fingers grundstykke, venstre 2. fingers mellemstykke og venstre 4. fingers
grundstykke, højre lægben og venstre skinneben og lægben. Desuden
påvistes en luftvejstube placeret i luftrøret og brud af flere ribben fortil på
begge sider.



/

side 14

Udvendig undersøgelse

Liget identificeres på tåseddel.

Liget er af en efter det oplyste 28-årig mand med alderssvarende
udseende. Legemsbygningen er kraftig og ernæringstilstanden over
middel. Højden er 181 cm, og vægten er 104 kg. BMI 3l,8.

Der er bevaret dødsstivhed i kæbens og lemmernes muskulatur. Der ses
rødviolette ligpletter på rygsiden fraset understøttelsesfladerne.

Der er tegn på forrådnelse i form af insektangreb.

Øjenakserne er rettet lige fremefter, og pupillerne er ensartet runde.

Der er flere punktformede blodudtrædninger i bindehinden i nedre,
venstre øjenlåg samt enkelte punktformede blodudtrædninger i øjnenes
bindehinder i øvrigt. Der er ingen punktformede blodudtrædninger i
øjenlågshuden, i ansigshuden i øvrigt, i huden bag ørerne eller i
mundslimhinden.

Der ses tilsmudsning med indtørret, sort væske i og omkring næseborene,
på højre ydre ører samt i højre øregang.

Munden er uden spærrende indhold i forreste mundhuleafsnit. Der er egne
tænder i over- og undermund med god tandstatus. Det øvre læbebånd er
intakt.

Brystkirtlerne og behåringen er af normal mandlig type. Hovedhåret er
sort og måler op til 3 cm i længden. Der er sort skæg på kinderne, hagen
og halsen med en maksimal længde på 1 cm. Der er ingen kølleformede
hår nogetsteds.

De ydre kønsdele og endetarmsåbningen er uden tilsmudsninger.

Der ses ingen tegn på sygdom.

Af tegn på vold ses:

Hovedet og halsen:

1. På højre side af hovedet, bagved og ovenover højre øre, et
kvæstningssår, der måler 0,8 x 0,4 cm.

2. I ansigtet et område inddragende panden fra venstre øjenbryn til
højre tinding, højre øjes omgivelser og højre kind målende 14 x 11
cm. I en stor del af området inddragende højre side af panden



/

side 15

en velafgrænset, uregelmæssig 2. gradsforbrænding, målende 12 x 5
cm, opadtil på højre kind en stedvist uskarp afgrænset,
uregelmæssig 2. gradsforbrænding, målende 6 x 4 cm og nedadtil på
højre kind en velafgrænset 2. gradsforbrænding, der opadtil ses med
en mønstret afgrænsning, idet der ses en profil bestående af nærmest
halvcirkelformede indkærvninger, hvor indkærvningernes højde er
0,7 cm og bredde er 1,7 cm.
Afstanden mellem indkærvningerne er 1,4 cm. I øvrigt ses i venstre
øjenbryn et kvæstningssår målende 1,7 x 0,4 cm med blotlagt
knogle i dybden, i højre øjenbryn et kvæstningssår målende 3,6 x
1,8 cm med blotlagt knogle i dybden og på næseroden et
kvæstningssår målende 0,6 x 0,1 cm. Desuden ses omkring højre øje
en underhudsblødning målende 7 x 4 cm samt fladeformede
blodudtrædninger under højre øjes bindehinde i ydersiden og mod
midten.

3. I venstre side af panden to uregelmæssige områder med 2.
gradsforbrændinger, der måler henholdsvis 2 x 0,6 cm og 2,5 x 0,5
cm.

4. Et område målende 9 x 9 cm og inddragende venstre øjes
omgivelser, venstre tinding og venstre kind. I området ses omkring
venstre øje underhudsblødning målende 7 x 4,5 cm samt en
fladeformet blodudtrædning under venstre øjes bindehinde i
ydersiden. Desuden ses i venstre tinding en velafgrænset,
uregelmæssig 2. gradsforbrænding målende 3,5 x 1,5 cm og på
venstre kind en velafgrænset, uregelmæssig 2. gradsforbrænding,
der måler 7 x 2,5 cm.

5. På næsetippen en uregelmæssig, rødlig, indtørret hudafskrabning,
der måler 3,2 x 2,5 cm.

6. På overlæbens inderside, et område, der måler 3,2 cm med spredte,
uregelmæssige, rødlige og blåviolette blodudtrædninger i
slimhinden. På overlæbens yderside en uregelmæssig violet
underhudsblødning og bløddelshævelse, der måler 5 x 2 cm.

7. På underlæbens inderside, til venstre, en afrundet, blåviolet
blodudtrædning i slimhinden, målende 1 cm i diameter samt i
midtlinjen en tværgående slimhindebristning målende 2,7 x 0,9 cm,
der inddrager det nedre læbebånd. På underlæbens yderside og
strækkende sig ned mod hagen ses en underhudsblødning, der måler
5 x 4 crn.

8. På højre ydre øre en velafgrænset 2. gradsforbrænding, der måler 7
x 2,5 cm.

9. På venstre ydre øre en velafgrænset 2. gradsforbrænding, der måler
6,5 x 2,5 cm.

10. På halsens højre side en tværgående, nedadtil velafgrænset 2.
gradsforbrænding, der måler 8 x 2,5 cm.

11. På halsens venstre side, bag venstre øre, en velafgrænset 2.
gradsforbrænding, der måler 3,5 x 1 cm.

12. På overgangen mellem halsen og brystkassen, på forsiden af



/

side 16

venstre skulder og på forsiden af venstre overarm, i alt tre områder
målende henholdsvis 9 x 7 cm, med spredte, delvist
sammenflydende, stribeformede og punktformede, rødlige
underhudsblødninger.

Bugen:

13. På bugen, i højre og venstre side, flere uregelmæssige og aflange,
rødlige, indtørrede hudafskrabninger, der måler fra 0,1 cm i
diameter til 6,1 x 1,5 cm.

14. På bugens venstre side, opadtil, en tværgående, tilnærmelsesvis
rektangulær, stribeformet underhudsblødning, inddragende et
område, målende 8 x 6 cm med et centralt, rektangulært, blegt
område, der måler 7,3 x 4,5 - 5,5 cm. Selve underhudsblødningens
bredde varierer fra 0,7 cm til 1,5 cm.

15. På bugens venstre side, neden for læsion 14, tre uregelmæssige,
rødviolette underhudsblødninger, der måler fra 4 x 0,5 cm til 5 x 3
cm.

16. På bugen, henover og under navlen, en vandret forløbende, formet
som et liggende "U" med bunden mod højre, underhudsblødning,
der måler 13 x 4 cm med et centralt blegt område, der måler fra 0,5
til 2 cm i bredden. Selve underhudsblødningens bredde måler
omtrent 1 cm.

17. På bugen, nedadtil og til højre, et velafgrænset område målende
20,5 x 11,5 cm med overvejende velafgrænset 2. gradsforbrænding.
Området ses flere steder afgrænset af vinkelrette hjørner og kanter.
Opadtil ses to områder med en mønstret afgrænsning, idet der ses
en profil bestående af flere, regelmæssige, nærmest
halvcirkelformede indkærvninger, hvor indkærvningernes højde er
0,6 - 0,7 cm og bredde er 1,5 - 1,6 cm. Afstanden mellem
indkærvningerne er 1,2 cm.

Ryggen:

18. På ryggen henover øverste del af ryggen, midtpå og tværs henover
lænderegionen talrige, spredte, uregelmæssige, rødlige, indtørrede
hudafskrabninger, der måler 0,1 cm i diameter til 4,3 x 3,5 cm i
diameter.

Højre flanke, ydersiden af højre hofte og højre balde:

19. Et område målende 28 x 25 cm med velafgrænset 2.
gradsforbrænding. Flere steder ses en mønstret afgrænsning, idet
der ses en profil bestående af flere regelmæssige, nærmest
halvcirkelformede indkærvninger, hvor indkærvningernes højde er
0,6 - 0,7 cm og bredde er 1,6 - 1,7 cm. Afstanden mellem
indkærvningerne er 1,2 - 1,3 cm.



/

side 17

Venstre flanke:

20. En vandret forløbende underhudsblødning, der måler 15 x 6 cm
med to centrale, parallelt og vandret forløbende, aflange, blege
områder, der måler 5,5 x 1,5 cm og 8 x 1,5 cm.

Højre arm:

21. På overarmens bagside talrige, spredte, uregelmæssige, rødlige,
indtørrede hudafskrabninger, der måler fra 0,1 cm i diameter til 1,8
x 1,7 cm.

22. På underarmens håndrygside, samt håndfladesiden nær håndleddet,
seks uregelmæssige, blåviolette underhudsblødninger, der måler fra
2 x 1,8 cm til 7,5 x 6 cm, hvor der i den ene ses et kvæstningssår,
der måler 0,7 x 0,5 cm.

23. På underarmens håndfladeside samt håndfladesiden af højre
håndled, i alt seks afrundede og uregelmæssige, velafgrænsede 2.
gradsforbrændinger, der måler fra 0,8 x 0,6 cm til 2,1 x 1 cm.

Venstre arm:

24. På overarmens yderside en afrundet, rødviolet underhudsblødning,

der måler 4 x 3 cm.

25. På albuen og på underarmens håndrygside flere uregelmæssige,
rødlige, indtørrede hudafskrabninger, der måler fra 0,1 til 1,5 x 1,1
cm og i alt syv blåviolette, uregelmæssige underhudsblødninger, der
måler fra 0,8 x 0,4 cm til 4,5 x 2,2 cm.

Højre kind:

26. I håndfladen, nær 3. og 4. fingers grundled, et let skråtforløbende,

uregelmæssigt stiksår med let flossede rande, der måler 3,5 x 0,8

cm. Sårvinklerne kan ikke vurderes.

27. På håndfladesiden af l. fingers yderstykke, et vandret forløbende,
overfladisk snitsår målende 0,7 x 0,1 cm.

28. På håndfladen ved 1. finger, og på håndfladesiden af 1., 3. og 4.
fingers grundled, 3. - 5. fingers mellemled og 3. fingers yderled,
underhudsblødninger målende fra 1,5 x 1,5 cm til 3,5 x 2 cm.

29. På håndfladesiden af l. fingers grundstykke, en velafgrænset,
uregelmæssig 2. gradsforbrænding, målende 4 x 2,5 cm, med
hvidlige blæredannelse i huden.

30. På håndryggen, inddragende alle fem fingre, en sammenflydende,
blåviolet underhudsblødning, målende 18 x 15 cm, samt talrige,
uregelmæssige hudafskrabninger og kvæstningssår målende fra



/

side 18

0,1 til 1 x 3 cm. Der er bløddelshævelse i området.

Venstre hånd:

31. I håndfladen, nær 4. fingers grundled et uregelmæssigt stiksår med
let flossede rande, der måler 2 x 0,3 cm. Sårvinklerne kan ikke
vurderes. Der ses omkringliggende underhudsblødning målende 4
x2 cm.

32. I håndfladen, nær 2. fingers grundled, et uregelmæssigt, let vinklet
stiksår, der måler 2,5 x 0,3 cm. Sårvinklerne kan ikke vurderes.

33. På håndfladesiden af l. og 2. fingers grundstykke og af 4. og 5.
fingers mellemled, blåviolette underhudsblødninger, der måler
henholdsvis 2,5 x 1,5 cm og 1,5 x 0,5 cm. på håndfladesiden af 3.
fingers mellemled et uregelmæssigt kvæstningssår, målende 0,8 x
0,4 cm, med omkringliggende rødviolet underhudsblødning,
målende 1,5 x 0,5 cm.

34. På håndryggen, inddragende alle fem fingre, en blåviolet
underhudsblødning målende 20 x 11 cm, samt talrige
hudafskrabninger og kvæstningssår, der måler fra 0,1 x til 6,5 x 0,4
cm. Der er bløddelshævelse i området.

Begge lårs inderside og pungen:

35. På lårenes indersider, opadtil, uskarpt afgrænsede, uregelmæssige,
rødviolette underhudsblødninger målende 12 x 12 cm og 12 x l0
cm, og på pungen indtørret, rødlig hudafskrabning målende 8 x
4cm.

Højre ben:

36. På højre ben, inddragende nedre del af lårets for-, bag-,yder- og
inderside, knræet, underbenets for-, yder- og inderside samt
fodryggen flere sammenflydende, rødviolette underhudsblødninger,
der tilsammen inddrager et område, der måler 70 x 30 cm samt
talrige spredte, især centreret omkring knæet, uregelmæssige
hudafskrabninger, der måler fra 0,4 x 0,2 cm, til 7 x 0,8 cm,
kvæstningssår, der måler fra 0,2 x 0,1 cm til 2,5 x 0,7 cm og
velafgrænsede 2. gradsforbrændinger, der måler fra 1 x 0,8 cm til 7
x 0,9 cm.

Venste ben:

37. På venstre 1års forside og yderside, to vandret forløbende,



/

side 19

formet som to overlappende, liggende "U"er med bunden mod
højre, underhudsblødninger, målende henholdsvis 7 x 4,5 cm og 8 x
4,5 cm med hver deres centrale, blege område, der måler fra 1,5 til
2,5 cm i bredden. Benene i "U"erne måler fra 1 - 1,5 cm i bredde.
Ved overlappet mellem de to underhudsblødninger ses en afrundet,
rødlig, ikke skorpedækket hudafskrabning, der måler 0,4 cm i
diameter.

38. På nedre del af venstre lår, venstre knæ, venstre underbens for-,
yder-,bag- og inderside og venstre fodryg, sammenflydende rød-og
blåviolette underhudsblødninger, der tilsammen inddrager et
område, der måler 70 x 40 cm, samt talrige spredte, især centreret
omkring knæet, uregelmæssige hudafskrabninger, der måler fra 0,1
til 1,9 x 0,5 cm, kvæstningssår, der måler fra 0,1 x 0,1 cm til 3, x
0,5 cm og flere velafgrænsede 2. gradsforbrændinger, hvoraf en
enkelt var mønstret, idet den bestod af fem, på en linje beliggende,
firkantede, skarpt afgrænsede elementer med en bredde på 0,5 cm,
en længde på mellem 1,2 og 1,8 cm og en indbyrdes afstand på
mellem 0,2 cm til 1,2 cm.

39. Opadtil på venstre underben ses fejlstilling og der føles løshed af
begge underbensknogler. Som følge af genoplivningsforsøg ses
luftvejstube gennem munden, knoglekanyle i venstre underben,
hjertestarterelektroder på brystkassen og gullig, indtørret
hudafskrabning midt på brystkassens forside. Af særlige kendetegn
påvistes afrundede, brunlige ar på begge underben.

Indvendig undersøgelse

Kraniet åbnes. I bløddelene over kraniekuplen i venstre tindingeregion ses
en blodudtrædning, der måler 5 x 4 cm. I venstre isseregion ses to uskarpt
afgrænsede blodudtrædninge, der måler henholdsvis 2 x 2 cm og 4 x 3,5
cm. I højre tindingeregion, bagtil, ses en blodudtrædning, der måler 7 x 4
cm og fortil en blodudtrædning, der måler 2 x 1 cm.. Der er ingen brud af
kraniets kuppeldel eller grundflade. Der er ingen blodansamlinger over
eller under den hårde hjernehinde eller mellem de bløde hjernehinder, der
er glatte og blanke. [...] Ved gennemskæring af storhjernen,
mellemhjernen, hjernebroen, den forlængede marv og lille-hjernen ses en
kvæstningsblødning målende 0,5 cm i største udstræk-ning, på undersiden
af højre tindingelap. Der er ingen akutte henfald el-ler
betændelsesforandringer. Hjernens hulrumssystem er normalt og uden
sideforskydning. Hypofysen og hypofysegruben er normale.

Ansigtsskelettet fridissekeres. Der findes et brud af næsebenet med



/

side 20

blodudtrædning i det omgivende bløddelsvæv.

Legemshulerne åbnes. Der ses blodudtrædninger i fedtvævet under huden
på bugens forside. Der er ingen væske- eller blodansamlinger i
lungehulerne eller i bughulen.
Organerne er normalt lejrede og uden bindevævssammenvoksninger.

Halsen fridissekeres. I bløddelsvævet på halsens forside, i midtlinjen, ses
to blodudtrædninger, målende 0,2 cm i diameter og 0,4 cm i diameter. Der
er ingen blodudtrædninger i bløddelene på halsens sideflader.

[...]

I tungens venstre side ses i slimhinden et kvæstningssår, der måler 0,5 x

0,3 cm med omkringliggende blodudtrædning. Ved snit gennem tungen

ses i muskulaturen på venste side en blodudtrædning målende 4 x 1,5 cm.

[...]

I tungebenets venstre side findes to brud med let blodudtrædning i det

omgivende bløddelsvæv.

[...]

Skjoldbruskkirtlen er stor af størrelse. Forbindelsen mellem de to lapper,

den såkaldte isthmus, er svært forstørret. På snitfladen ses flere afrundede

hulrum målende op til 0,4 cm i diameter, med et brunligt, geleagtigt

indhold. Farven er rødbrun.

Luftrøret og luftrørsforgreningerne forløber normalt. Der findes

mavesækslignende indhold og muligt blod i spærrende mængder i

luftrørsforgreningerne, men ikke i de nedre. Slimhinden er upåfaldende,

og der ses ingen udvidelse af luftrørsforgreningerne.

[...]

Testiklerne findes med blodudtrædning i hele kapslen omkring testiklerne

og i selv testikelvævet. I begge testikler ses kvæstninger og stedvist

knusning af testikelvævet.

Begge håndflader fridissekeres. I højre hånds håndflade, i relation til

læsion 26, ses overskæring af bøjesenen til 4. finger og knoglen i 4.

fingers grundstykke. I venstre hånds håndflade i relation til læsion 31, ses

overskæring af knoglen i 4. fingers grundstykke. I relation til læsion 32



/

ses at stikkanalen ender i bløddelsvæv uden læsion af sener eller knogle.

Der er blodudtrædning omkring læsionerne.

Der er brud af venstre 2.-5. ribben fortil med let blodudtrædning omkring,

brud af højre 2.- 4. ribben fortil med let blodudtrædning



/

side 21

omkring og af højre 7.- 8. ribben i siden med let til moderat
blodudtrædning omkring inklusive blodudtrædning i den tilstødende del
af mellemgulvet.
Blodet er til stede i skønsvis normal mængde, delvist sammenløbet og
mørkerødt.".

Tiltalte 1 er tidligere straffet

ved Retten på Bornholms dom af 18. juni 2018 efter straffelovens § 119, stk.
1, og § 245, stk. 1, samt våbenbekendtgørelsen § 18, stk. 1, nr. 3, med
ambulant psykiatrisk behandling ved psykiatrisk afdeling med til-syn af
Kriminalforsorgen, således at Kriminalforsorgen sammen med overlægen
kan træffe bestemmelse om indlæggelse, og

ved Københavns Byrets dom af 26. marts 2020 efter lov om euforiserende
stoffer § 3, stk. 1, jf. § 1, stk. 3, jf. bekendtgørelse om euforiserende
stoffer § 27, stk. 1, jf. § 2, stk. 4, jf. bilag 1, liste A, nr. 1, og ordensbe-
kendgørelsen § 18, stk. 2, jf. § 6, stk. 5, med fængsel i 3 måneder, her-af 2
måneder betinget af 1 års prøvetid, undergivelse af tilsyn af Krimi-
nalforsorgen, og undergivelse af behandling mod misbrug af euforise-
rende stoffer, såfremt Kriminalforsorgen finder det fornødent. Den ved
Retten på Bornholm idømte foranstaltning bortfaldt.

Tiltalte 2 er ikke tidligere straffet.

Tiltalte 1 har været mentalundersøgt. Af konklusionen i en retspsykiatrisk
erklæring af 1. september 2020 fremgår:

"Tiltalte 1 er ved den retspsykiatriske undersøgelse ikke sindssyg og det
kan ej heller antages at have været tilfældet for tidspunktet for det
påsigtede. Han er vurderet til at være normalt begavet og ikke de-ment.
Han har på tidspunktet for det påsigtede været under indflydelse af alkohol,
men det kan ikke antages, at der har været tale om en patolo-gisk rus.
[ Udeladt ]
[ Udeladt ]



/

side 22

[ Udeladt ].
Han er ved d. 18. juni 2018 ved Retten pi Bornholm idømt ambulant
psykiatrisk behandling ved psykiatrisk afdeling med tilsyn af Kriminal-
forsorgen for legemsangreb af særligt rå brutal eller farlig karakter efter §
245.
D. 26. marts 2020 ved Københavns Byret for overtrædelse af Lov om
euforiserende stoffer § 3, stk. l. straffet med fængsel i 3 måneder, hvor
fuldbyrdelsen af 2 måneder af fængselsstraffen blev udsat og bortfalder
efter en prøvetid på 1 år fra endelig dom på betingelse af, at tiltalte ikke
begår strafbart forhold i prøvetiden, foruden at dommen ved Retten på
Bornholm den 18. juni 2018 bortfaldt.
Observandens autismelidelse og ADHD er så gennemgribende, at han
tilhører personkredsen, der må henføres under straffelovens § 69, men man
kan ikke, såfremt at han kendes skyldig, pege på foranstaltninger, jf.
samme lovs § 68, 2. punkt, som mere formålstjenlige end almindelig straf,
men foreslå at en evt. afsoning indledes i institution under Krimi-
nalforsorgen som muliggør psykiatrisk behandling.
På spørgsmålet om dom til forvaring må udtales, at hans farlighed synes
ikke af en vilkårlighed og hyppighed at dette kommer på tale.".

Tiltalte 2 har været mentalundersøgt. Af konklusionen i en rets-psykiatrisk
erklæring af 1. september 2020 fremgår:

"Tiltalte 2 er ved den retspsykiatriske undersøgelse ikke sindssyg og det
kan ej heller antages at have været tilfældet for tidspunktet for det
påsigtede. Han er vurderet til at være normalt begavet og ikke dement. Han
har på tidspunktet for det påsigtede været under indflydelse af alko-hol,
men det kan ikke antages, at der har været tale om en patologisk rus.
[ Udeladt ]
[ Udeladt ] [ Udeladt ]
Observandens autismelidelse og ADHD er så gennemgribende, at han
tilhører personkredsen, der må henføres under straffelovens § 69, men man
kan ikke, såfremt at han kendes skyldig, pege på foranstaltninger, jf.
samme lovs § 68, 2. punkt, som mere formålstjenlige end almindelig straf.
På spørgsmålet om dom til forvaring må udtales, at hans farlighed synes



/

side 23

ikke af en vilkårlighed og hyppighed at dette kommer på tale.".

De tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 23. juni 2020.

Rettens begrundelse og afgørelse

Der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:

"Kendelse:

Samtlige nævninger og dommere finder, at de tiltalte er skyldig i den rejste
tiltale for overtrædelse af straffelovens § 237.

Samtlige nævninger og dommere lægger vægt på, at begge tiltalte i forening
over et længerevarende tidsforløb på ikke under 15-20 minutter har udsat
forurettede for særdeles kraftfuld, mangeartet og brutal vold til dels under
anvendelse af redskaber som nærmere beskrevet i anklageskriftet, hvilket
vicestatsobducenten samlet har vurderet som mishandling.

Samtlige nævninger og dommere lægger endvidere vægt på, at de tiltalte fle-re
gange under voldsudøvelsen holdt pauser, når forurettede forekom be-vidstløs,
og at de tiltalte genoptog voldsudøvelsen, når forurettede kom til bevidsthed,
herunder når de tiltalte bragte ham til bevidsthed med spark.

Samtlige nævninger og dommere finder det under disse omstændigheder be-
vist, at de tiltalte, senest da de om natten efter at have brændt forurettedes
telefon og fodtøj efterlod forurettede i hjælpeløs tilstand på det afsides belig-
gende gerningssted, hvor de måtte antage, at han først ville blive fundet om
dagen, indså det som overvejende sandsynligt, at forurettede ville dø som føl-ge
af de de massive skader, volden havde påført ham.

De tiltalte er herefter skyldig i den rejste tiltale, jf. retsplejelovens § 891, stk. 4.

Derfor bestemmes:

Tiltalte 2 og Tiltalte 1 er skyldig i overtrædelse af straffelovens § 237."

Sanktionsspørgsmålet

Der er afgivet 12 stemmer for at fastsætte straffen for begge de tiltalte til
fængsel i 14 år.

Samtlige nævninger og dommere har ved stemmeafgivningen lagt vægt på
karakteren, herunder afstumpetheden, af den omfattende mishandling, som de
tiltalte har udsat forurettede for som led i en afstraffelse, samt at de tiltalte



/

side 24

fortsatte mishandlingen, også efter forurettede var hensat i en hjælpeløs og
bevistløs tilstand.

Samtlige nævninger og dommere finder på denne baggrund, at der foreligger
væsentlige skærpende omstændigheder, der kan begrunde en forhøjelse i for-
hold til udgangspunktet for straffen ved manddrab til 14 år.

Straffen fastsættes efter straffelovens § 237.

For Tiltalte 1 omfatter straffen tillige den ved Københavns Byrets dom af 26.
marts 2020 fastsatte betingede straf, jf. straffelovens § 61, stk. 2, 1. pkt.

Erstatning

Dommerne finder det ikke godtgjort, at der foreligger særlige omstændighe-der,
der kan begrunde, at forurettedes efterladte skal tilkendes et overgangs-beløb i
medfør af erstatningsansvarslovens § 14 a.

Dommerne finder det endvidere ikke godtgjort, at der bestod en sådan særlig
nær tilknytning mellem forurettede og nogen af dennes efterladte, at der er
grundlag for at tilkende forurettedes efterladte godtgørelse i medfør af erstat-
ningsansvarslovens § 26 a.

Den nedlagte påstand om erstatning for udgifter til gravstedsvedligeholdelse
findes ikke tilstrækkeligt dokumenteret og henskydes derfor til civilt søgs-mål,
jf. retplejelovens § 992, stk. 2.

Thi kendes for ret:

Tiltalte 2 straffes med fængsel i 14 år.

Tiltalte 1 straffes med fængsel i 14 år.

De tiltalte skal betale sagens omkostninger.

Dommer 2 Dommer 3                         Dommer 1



/

side 25

side 25




/

div>

div>