Sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøger, der i 22 år var samlevende med sagsøgte, har et kompensationskrav
Ret: Retten i Næstved (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Almindelige emner;
Familieret og personlige forhold;

RETTEN NÆSTVED





Udskrift af dombogen

DOM

Afsagt den 20. december 2012 i sag nr. BS 18-283/2011:



4700 Næstved
mod


4700 Næstved

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagen drejer sig om, hvorvidt  der i 22 år var
samlevende med  har et kompensationskrav.

 skal betale 350.000
kr. med procesrente fra den 10. december 2010, subsidiært et mindre beløb
efter rettens skøn

 påstand er frifindelse.

Oplysningerne i sagen

Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retspleje -
lovens 8 218 a, stk. 2

 var samlevende i 22 år fra 1988
til 2010.

Ved samlivets ophør havde  en formue bestående af en
friværdi i en fast ejendom, som han havde købt i 1984, samt af en båd.

Parterne er enige om; at værdien af ejendommen i dag kan fastsættes til
950.000 kr. Der er restgæld til kreditforeningen på ca. 72.000 kr. Værdien af
båden udgør ca. 50.000 kr.

 havde ved samlivets ophør et sommerhus uden friværdi,
som hun havde købt i 2006. Begge parter havde ved samlivsophævelsen en
ældre bil af ukendt værdi.

Forklaringer

 mødte hi -
nanden i 1987.I 1988 flyttede hun ind hos  i hans hus. Hun hav-
de på daværende tidspunkt selv et rækkehus, som hun solgte med et tab på
30.000 kr. Hun arbeidede som sygeplejerske. De fik sammen 2 døtre, 
som var 21 år 0g  Datter 2 som var 19 år.


Under den første graviditet talte de om at blive gift, men  ville
alligevel ikke. Hun har under hele samlivet haft den fulde forældremyndig -
hed over børnene, idet  fravalgte forældremyndigheden.

Fra hun flyttede ind og frem til januar 1994 betalte hun 2.000 kr. månedligt i
husleje til  forslag; at hun skulle betale
2.000 kr. om måneden. Hun kunne ikke huske de nærmere drøftelser, men
hun blev ikke forelagt et regnskab over udgifterne; Hun var sikker på, at
hun betalte frem til januar 1994, for da begyndte  dagpleje. Udgiften
til dagpleje udgjorde omkring 2.200 kr. månedligt; 0g de var enige om, at
hun skulle afholde udgiften; og at hun så til gengæld ikke længere skulle be-
tale husleje

 tilbød hende i 1994 at købe 1/3 af huset. Hun skulle betale for
friværdien i huset, 0g de fremtidige udgifter skulle fordeles ligeligt imellem
dem. Hun havde imidlertid ikke råd, idet det var hende, der betalte for alle
udgifter til børnenes institutions pladser; øvrige udgifter i forbindelse med
børnene og for husholdningsudgifterne. Der blev ikke lagt op til, at der
skulle være en anden fordeling af disse udgifter.

De har på intet tidspunkt drøftet; hvordan hun blev sikret økonomisk. De har
heller ikke talt om eller indgået en aftale om, hvordan deres udgifter skulle
fordeles . Det blev bare sådan. De har ikke haft fælles bankkonti; og der har
ikke været en sammenblanding af deres økonomi.

Idet tidsrum; hvor hun har boet i huset, blev der lavet skråvægge på 1. sal
og lagt et nyt tag på udhuset.  lavede selv skråvæggene; 0g hen -
des far hjalp ham med taget.  betalte for materialerne. Hun har
foretaget indvendig vedligeholdelse i form af maling 0g tapetsering 0g hun
har også betalt udgifterne til materialerne.

 betalte alle faste udgifter til huset og forbrugsudgifter som el,
vand, varme. Hun betalte for alle de mindre inventargenstande som gardiner,
tæpper 0g puder. Hun har endvidere betalt for hårde hvidevarer som 1 vas-
kemaskine; 2 tørretumblere; 0g en opvaskemaskine. Hvidevarerne blev i hu-
set, da hun flyttede i 2010.

Hun betalte for alle udgifter til børnenes institutionspladser og deres øvrige

udgifter som fritidsaktiviteter; tøj, legetøj 0g øvrigt udstyr. Børnene har gået
i dagpleje, børnehave og derefter privat skole. Udgiften til skole udgjorde
omkring 2.000 kr. månedligt.  gav børnene julegaver.

Hun betalte for langt størstedelen af husholdningsudgifterne. 
købte ind en gang imellem; hvis hun ikke kunne nå det. Hun ville skønne, at
de betalte husholdningsudgifter i forholdet 90/10.

Frem til 2004 betalte hun sin egen ulykkesforsikring For at opnå en bespa-
relse samlede de i 2004 deres forsikringer. Derefter afholdt  ud-
giften. Han betalte også for børnenes ulykkesforsikring, mens hun betalte for
deres medlemskab af Sygesikring Danmark.

Da børnene var små, lejede de ofte sommerhus i ferierne. De var fælles om
udgiften hertil. Da børnene blev større, rejste hun flere gange til udlandet
med dem alene. Hun afholdt selv alle udgifter hertil.  foretrak at
være hjemme i ferierne.

Hun var ikke involveret i den låneomlægning der skete i 1996, og hun ved
ikke; hvad provenuet på 189.000 kr. blev anvendt til, men det kan have væ -
ret til finansiering af  har
købt en båd. Hun var ikke involveret i det, 0g ved ikke; hvad den kostede.

Da hun mødte  arbejdede hun på fuld tid som sygeplejerske.
Hun gik efter aftale med  ned på 30 timer i september 1990. Hun
var gravid; og havde et problematisk svangerskab, hvor hun var sengeliggen -
de i 3 måneder. Fra  Datter ? var 6 måneder og 2 år frem arbejdede hun 38 ti-
mer over 14 dage. Dette var også efter aftale med  Fra januar
1996 og frem til juli 2002 arbejde hun 30 timer ugentligt. Da børnene blev
større, begyndte hun igen at arbejde fuldtid. Fra 2002 til 2005 tog hun en di-
plom uddannelse i ledelse. Hun var i skole en aften ugentligt fra kl. 18 til 21.
Da hun var færdiguddannet, blev hun ansat som afdelingsledersygeplejerske
først i Køge og siden på medicinsk ambulatorium i Næstved. Hun ville
skønne; at hendes årsindtægter efter 2005 har været omkring 350.000 kr. til
425.000 kr. Hendes indtægt var langt lavere, da hun arbejdede som alminde -
lig sygeplejerske. I dag tjener en fuldtidsansat sygeplejerske under 300.000
kr.

Omkring 1998 overtog  en bil efter sin far at mrk. Volvo Amazo -
ne. Hendes bil skulle skrottes; og hun fik lov til at benytte  bil
mod at betale alle udgifter til bilen som vægtafgift, forsikring 0g reparatio -
ner. Der var ikke tale om, at hun skulle betale for bilen. Hun ville skønne; at
den havde en værdi af omkring 15.000 til 20.000 kr. Hun kørte i bilen frem
til 2003, hvor hun købte en bil af mrk. Peugeot for 58.000 kr. Det var hendes

forældre, der gav hende pengene hertil som arveforskud. Hun har fortsat bil-
en

I2006 købte hun et sommerhus for 860.000 kr. Hendes forældre gav hende
100.000 kr. som arveforskud, hvoraf 70.000 kr. blev anvendt til udbetaling.
Det viste sig at der var alvorlig svamp i sommerhuset; og der har i 5 år ver-
seret en forsikringssag, som nu er afsluttet. Der er ingen friværdi i sommer-
huset.

Hun har ikke foretaget en opsparing under samlivet. Hendes indtægter er
fuldt ud gået til familien.



 har forklaret blandt andet, at han købte ejendommen
beliggende  i 1984 for 340.000 kr. Udbetalingen udgjorde
omkring 70.000 kr. Som han husker det, havde han en opsparing på omkring
30.000 kr,, 0g omkring 40.000 kr. i provenu fra salg af en fast ejendom; som
han havde ejet sammen med en tidligere samlever.

 betalte 2.000 kr. til ham i husleje i nogle få måneder. Han mener, at
han frabad sig husleje, for at  kunne betale den gæld, der var opstået
i forbindelse med salg af hendes rækkehus . Han var ikke klar over, om hun
havde betalt gælden.
Datter
Efter at  var født; talte de om at gifte sig, men de fik aldrig gjort alvor
af det. Han ønskede fælles forældremyndighed over børnene; men 
afviste det. Omkring samme tidspunkt drøftede de; om  skulle købe
en andel af huset. Han forslog først; at hun skulle overtage halvdelen; men
da hun ikke havde råd, foreslog han 1/3 og derefter 1/4.  var ikke in-
teresseret. Det var en selvfølge; at der i givet fald skulle ske en omfordeling
af deres udgifter.

De havde ikke fælles økonomi. De har ikke nærmere drøftet eller aftalt;
hvem der skulle betale for de forskellige udgifter. Det var noget; der kom af
sig selv. Han betalte for udgifterne i forbindelse med den faste ejendom; her -
under finansieringsudgifter, ejendomsskat, vand, varme og strøm. 
har betalt langt størstedelen af husholdningen.  betalte udgifterne til
børnenes institutioner; 0g det var samtidig hende; der modtog børneydelse
fra det offentlige. Han har været med til at betale for noget af børnenes ud-
styr.

I 1996 foretog han en låneomlægning for at finansiere installation af fjern-
varme. Han har betalt for materialerne til et nyt udhustag og han udførte ar-
bejdet sammen med  far. Han har lavet en skunk på værelserne på

1. salen; og har selv betalt for materialerne hertil.  betalte langt hen
ad vejen for den indvendige vedligeholdelse i form af maling og tapetsering.

Da børnene var små, holdt de ofte ferier i sommerhus. Det var som regel et
sommerhus; de lejede igennem hans arbejde, og derfor har han også betalt
for det. Lejen udgjorde omkring 1.500 kr. Han mener, at han har betalt for
en ferie til Grand Canarie; og at de var fælles om at betale for ferier til Kreta
og Berlin; men han kunne ikke helt huske det.

Han er uddannet maskintekniker og har været ansat i den samme virksom-
hed under hele deres samliv. Han har en årlig indtægt på omkring 450.000
kr. Han kunne ikke huske; hvor meget han tjente tilbage i 80erne 0g
90/erne.

Parternes synspunkter

Parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse med deres på -
standsdokumenter.

Sagsøgeren har i sit påstandsdokument af 20. november 2012 gjort gælden -
de:

"Der mellem sagsøger 0g sagsøgte under deres lange samliv, er opstået et
formløst sameje omkring sagsøgtes ejendom; hvorfor sagsøger er beretti-
get til at modtage en del af den i ejendommen genererede friværdi som
kompensation.

Sagsøger og sagsøgte har under deres samliv haft et økonomisk fælles -
skab, begge har haft arbejde og har efter bedste evne bidraget økonomisk
til fællesskabet.

Sagsøger har i en del af parternes samliv arbejdet på nedsat tid, dette for
at passe hjem og børn, og har under alle omstændigheder haft en væsent-
lig lavere indtægt samlet set.

Sagsøgte ikke ville have kunnet generer den opnåede friværdi i sin ejen-
dom eller båd, uden sagsøgers betaling af udgifterne til husholdning
samt; alle nødvendigheder til parrets børn og deres særlige behov, under
parternes 22 år lange samliv .

Sagsøgers bidrag med sin fulde lønindtægt til fællesskabet, har således
været en nødvendig forudsætning for, at sagsøgte har kunnet generere
den i ejendommen  4700 Næstved værende friværdi,
og kun i minimal grad af sin løn har betalt til andet end ejendommens
drift og finansiering.

Sagsøger har også ydet til fællesskabet på anden måde, der i sagens natur

Side 6/8
ikke generere et afkast eller opsparing, og er følge lig berettiget til at bli-
ve kompenseret herfor.
Sagsøger skal, som følge af parternes meget lange samliv og det faktum
at de begge med deres lønindtægter har bidraget til fællesskabets opret-
holdelse, tillægges et kompensationskrav, allerede i det at sagsøgers bi-
drag til fællesskabet med sin fulde løn, der medgik til betaling af udgif-
terne til parrets børn, husholdning og familiens ferie og fornøjelser, såle-
des har været en forudsætning for den i sagsøgtes ejendom skabte frivær-
di.
Sagsøger har yderligere i perioden 1988 - 1994, betalt husleje til sagsøg-
te med kr. 2.000,00 pr. måned eller i alt kr. 144.000,00 og har også her-
ved direkte bidraget til den i ejendommen generede friværdi.
Henset til at sagsøgte erhvervede omhandlede ejendom i 1984 og at sag-
søger flyttede ind hos denne i 1988, må det kunne lægges til grund at der
på tidspunktet for samlivets begyndelse reelt ingen, eller blot en meget
beskeden friværdi har været i sagsøgtes ejendom.
Sagsøger har derfor krav på kompensation.
Dette kompensationskrav passende kan fastsættes til påstandsbeløbet."
Sagsøgte har i sit påstandsdokument af 12. november 2012 gjort gældende:
 
"Det bestrides, at der er grundlag for et kompensationsbeløb til sagsøger.
Parterne har under samlivet haft særskilt økonomi og har selv kunnet
indrette deres økonomi således, at der blev en opsparing, hvis det ønske-
des.
Den faste ejendom er erhvervet af sagsøgte før samlivets etablering for
midler tilhørende sagsøgte. Der er ikke foretaget væsentlig værdiforø-
gende arbejder på ejendommen og den skete værdistigning skyldes alene
generelle stigninger i prisen på fast ejendom.
Sagsøger har således ikke medvirket til at skabe eller bevare sagsøgtes
formue, hvorfor der ikke er grundlag for et kompensationskrav.
Sagsøger har heller ikke betalt udgifter til sagsøgtes ejendom, hvorfor
der ikke er grundlag for et almindeligt refusionskrav.
Endeligt gøres det gældende ex tuto, at der ikke er grundlag for at statue-
re sameje."

Rettens begrundelse 0g afgørelse

Parterne har boet sammen i omkring 22 år og har 2 børn. De har begge un-
der hele samlivet haft arbejdsindtægter; og  har haft en
højere indtægt. Forskellen i indtægt har dels været begrundet i, at
 har arbejdet på deltid, mens børnene var små.

Parterne er enige om;, at alle udgifter vedrørende ejendommen; som
 har erhvervet inden samlivets etablering, har været betalt af
ham: Det lægges efter bevisførelsen til grund, at udgifterne til den fælles
daglige husholdning og udgifterne til børnene i alle årene til gengæld i det
væsentlige er betalt af  Hun har endvidere sørget for pas -
ning af hjemmet og børnene.

Der er ikke grundlag for at fastslå, at der er opstået et egentligt sameje om
ejendommen.

 har gennem deltagelse i parternes fælles udgifter i væsent-
lig grad har bidraget til, at  som følge af værdistignin-
gen på familiens bolig har kunnet skabe sig en formue på omkring 900.000
kr., og hun har været berettiget til at forudsætte, at hun ved samlivets ophør
ikke kom til at stå uden midler.  har derfor krav på et kom-
pensationsbeløb.

Ved fastsættelsen af kompensationsbeløbets størrelse lægger retten vægt på
det langvarige samliv, parternes arbejdsdeling og indtægtsforhold under
samlivet; og den betydelige forskel i parternes økonomiske forhold ved sam-
livets ophør. Efter en samlet vurdering fastsættes kompensationsbeløbet til
150.000 kr.

Efter sagens værdi og udfald fastsættes sagsomkostningerne til 36.400 kr. Af
beløbet udgør 3.900 kr. forholdsmæssig dækning af retsafgift i forhold til
det vundne beløb, 0g resten dækning af advokatbistand.

Thi kendes for ret:


betale 150.000 kr. med procesrente fra den 10. december 2010.

 betale sa-
gens omkostninger med 36.400 kr.