Sagen drejer sig om skelforhold. Der har været afholdt en skelforretning, og der forelå en skelforretningskendelse den 31. marts 2020. Sagen angår prøvelse af dele af skelforretningskendelsens resu... Vis mere
Ret: Retten i Nykøbing Falster (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Almindelige emner;
Fast ejendom og pant;

RETTEN I NYKØBING FALSTER
DOM

afsagt den 24. marts 2021






Sag BS-20871/2020-NYK



(advokat Anders Thomas Hessner)

0g


(advokat Anders Thomas Hessner)

mod


(advokat Iben Mai Winsløw)

0g


(advokat Iben Mai Winsløw)



Denne afgørelse er truffet af 

Sagens baggrund 0g parternes påstande
Sagen er anlagt den 25. maj 2020. Sagen drejer sig om, hvorvidt betingelserne
for hævd er opfyldt i forbindelse med uenighed om et skels placering

Sagsøgerne,  har frem-
sat følgende påstande:

2


Ad realiteten
De sagsøgte  tilpligtes
at anerkende, at skelgrænsen mod øst 0g nord mellem 
08  angivet med en smal linje
som matrikulær skelgrænse mellem skelpunkterne 1, 2 0g 3 på måleblad dateret
31. marts 2020 udarbejdet af landinspektør  (sagens bilag 14) skal
forblive uændret.

Frifindelse i forhold til 
selvstændige påstand om ændring af sydlig skelgrænse ved lærketræ.

Ad skelforretningsomkostninger
 tilpligtes at betale
samtlige omkostninger ved skelforretningen; jf. skelforretningskendelse af 31.
marts 2020 (sagens bilag 1)

 har fremsat følgende
påstande:

Frifindelse over for 
påstand.

Endvidere nedlægges følgende selvstændige påstande:

Påstand 1:

Principalt tilpligtes  at
anerkende skellets placering således som det er indtegnet med pink stiplet linje
1 bilag C.

Subsidiært tilpligtes  at
anerkende skellets placering således som det er indtegnet med pink stiplet linje
i bilag D_

Mere subsidiært tilpligtes 
at anerkende skellets placering, således som det er indtegnet med pink
stiplet linje i bilag I.

Tertiært tilpligtes  at
anerkende skellets placering således som det er indtegnet med pink stiplet linje
i bilag J.

3


Mere tertiært tilpligtes 
at anerkende placering for skelpunkt 1 0g 2, således som de er indtegnet i bilag
K

Påstand 2:

 tilpligtes at betale om-
kostningerne ved skelforretningen:

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling jf. retsplejelovens $
218 a.

 købte med overtagelse
1. august 2017 ejendommen  
Ejendommen anvendes som fritidshus. Ejendommen
blev solgt af  08  der havde ejet ejendom-
men siden 1999. Forud herfor var ejendommen ejet af  der i 1969
havde købt ejendommen; der oprindeligt er udstykket i 1963.

 ejer ejendommen
 Ejen-
dommen er en landbrugsejendom og har været ejet af  08
 har forud herfor
ejet ejendommen siden 1986.

Iforbindelse med uenighed om skellets placering mellem de to ejendomme; an-
modede  om skelforret-
ning Den 31. marts 2020 afholdte landinspektør  skelforretning
hvor der blev truffet følgende afgørelse:


Ved en skelforretning kan skellet fastlægges enten i overensstemmelse
med matriklens oplysninger om skellets beliggenhed eller med den be-
liggenhed, som på grundlag af de foreliggende oplysninger efter land-
inspektørens skøn må anses for at være den rette ejendomsgrænse.
Sidstnævnte vil omfatte en stillingtagen til hævd. De generelle betingel-
ser for erhvervelse af ejendomshævd er, at:
ejendommene skal have forskellige ejere
hævden skal være udøvet til en veldefineret grænse
der må ikke foreligge aftale om anvendelse af det omstridte areal
der skal være udøvet en naturlig ejerråden over det omstridte areal
der skal have været en kontinuerliglpermanent råden; 08 den skal ha -
ve været uberettiget i min. 20 år

der må ikke have været foretaget aktiv modråden fra ejeren af nabo-
ejendommen

Efter gennemgangen af de forudgående undersøgelser 0g parternes
kommentarer hertil, fastlagde landinspektør  skellet.
Punktnumrene, der henvises til i nedenstående fremgår af sagens må-
leblad dateret d. 31 marts 2020 (bilag 12))
Skellet blev fastlagt som gående fra det eksisterende pkt. 1 frem til et
nyindført knækpunkt (pkt:. 8), således at syrenbusken ved indkørslen til
ejendommen  kom til at ligge indenfor skellet. Hermed
kom linjen mellem pkt. 8 08 2 til at gå i kanten af græsplænen svarende
til, hvad man vurderede var midten af den gamle hæk. Pkt. 2 blev flyt-
tet ud i hjørnet af græsplænen; så også linjen 2-3 gik i kanten af græs-
plænen igen begrundet med at man anså denne grænse som værende
tilsvarende midten af den gamle, nu fjernede hæk.
Mellem pkt. 3 0g 4 fastholdtes ejendomsgrænsen jf. matriklens oplys-
ninger, dog med en udrykning af pkt. 3 til græskanten mellem haven 0g
marken.
Linjen mellem pkt. 4 0g 5 blev fastholdt.
Ilinjen mellem pkt. 5 0g 6, hvor carporten ragede ud over skellet, var
der enighed mellem parterne om, at der var vundet hævd, hvorfor der
blev indsat tre nye punkter, pkt. 9, 10 0g 11.
Linjen mellem pkt. 6 0g 7 blev fastholdt.
vurderede således ikke at der var vundet hævd over den nordøst-	
lige skrænt.

Han begrundede sin skelfastlæggelse med; at der var tilstrækkelige in-
dikationer på, at de eksisterende brugsgrænser modnord 0g øst havde
bestået i over 20 år, først som midte af hæk, 08 derefter som kant af
græsplæne.
Iden vestlige skellinje på toppen af skrænten var der på baggrund af
udtalelserne fra den tidligere ejer af 	ikke belæg for at	
ændre på skellet som følge af hævd. Den tidligere ejer havde ikke udø-
vet en naturlig ejerråden 0g i øvrigt ikke opfattet skrænten som en del
af sin ejendom, dog med undtagelse af carporten.
Iden sydlige skellinje var der heller ikke belæg for at vinde hævd, idet
placeringen af rosenbuskene var baseret på en aftale mellem parterne.

forsøgte at få parternes umiddelbare tilslutning til sin skelfastlæg -
gelse; men der var ønske om betænkningstid.

Således afsagde landinspektør  sin kendelse 0g fastlagde
skellet jf. det vedlagte måleblad (bilag 12) rundt om ejendommen; fra
punktet ved vejen jf. matriklens oplysninger (pkt. 1) videre til det ind-

5


førte knækpunkt (pkt:. 8) så syrenbusken kom indenfor skellet 0g så
strækning fren til pkt. 2 fulgte græskanten mellem de to ejendomme
Fra pkt. 2 0g videre til pkt 3 fulgte strækningen også græskanten Det
gamle rør i pkt. 4 under terrassen blev fastholdt, ligesom det også var
tilfældet med rørene i pkt. 5, 6 08 7. Mellem pkt. 5 0g 6 indførtes dog
pkt. 9,10 0g 1l, for at tage højde for at der var vundet hævd På det
hjørne hvor carporten ragede ud over linjen mellem pkt. 508 6


Skellet er på kort placeret således:



16aa











15
2m'		10 5
6


Efter ændrirg:
1192M*

KOORDINATLISTE system DKTNB
Br
1 2 579439 , 70 1082599, 14 579444,01 1082633 ,02 G1 Jernzor Ted skeltejn Jerrrer I skeltegn
3 579417,61 1082651, 52 Jernzor red skeltegn
579413, 71 1082636,51 C1 Jarrrar	skeleogn

8 9 5 6 7 579409 , 73 1082629,50 579404 579399 579440 579406, 841082627 , 85 01 1062626,23 9310826c6 451082622 41 93 G GI Jexnzor ned skeltegn G1 Jernzor red skelteon Jerrrar Jerrar JerrrerM I In skeltecn skelcegn skelcegn
10 579405, 751082628,57 Jernzor red skelcegn
12 11 579401,361082626 579435,021082610, 92 Bygningshjozne Jernzar "ed Bkelregr
13 14 579437 579431,27 1082631 51 1062620 42 4 Bygningshjozne bygnlngsh ene
15 579416,42 1082635, 29 Bygningshjorne
16 579414,59 1082628 , 42 Bvoninashjozne
Matr.nr . 1 og 2

Kommune: Lolland Kommune
Opmålt i:	marts 2020
Målforhold: 1: 500
Landinspektor J.nr : 2021298

Omkostningerne ved skelforretningen udgjorde 123.750 kr:.

Forklaringer
Der er afgivet partsforklaringer af 
0g vidneforklaringer af  0g 


 har forklaret, at de købte ejendommen 1.januar 2001. De
kom fra Nordsjælland. Det første år stod  for driften af marken
0g siden har de selv dyrket markerne. Der har blandt andet været dyrket roer
0g forskellige kornsorter. De har i alle årene klippet hækken på marksiden på
det østlige 0g nordlige skel. Han har en stor hækkeklipper til det: Generelt er
der klippet en gang om året; men han kan ikke udelukke, at han har sprunget
over et enkelt år. Man kan ikke pløje helt op til hækken på grund af maskiner-
ne. Hækken var bred 0g måske op til 2 meter i bredden. Det var en thuja-hæk,
det vil sige en meget tæt hæk.

havde tre gårde 0g boede ikke på den ejendom; de købte, men
hun dyrkede jorden. De har haft et godt forhold til  Lærketræet er
nok først plantet i 2001 eller 2002. Det stod inde på deres ejendom. Det var dog
 der plantede lærketræet. Det er ham der har fjernet lærketræet. Det stod
på hans grund, 0g derfor havde han lov til det.  har sagt til
ham, at hun ikke husker træet.

 har forklaret; at de købte ejendommen juni-au-
gust 2017. Ejendommen trængte til vedligeholdelse. Skellet forekom ret oplagt
markeret af hækken. Mod syd var der græs, der gik ret langt ud i marken. Der
var en meter bag postkassen med græs. Græsset markerede skelgrænsen; bort-
set fra det sted, hvor lærketræet stod. Lærketræet stod lidt uden for græsset 0g
skellet gik derfor ud til og bag om lærketræet:. I starten var der ikke uenigheder
om skellet. De slog græsset 0g herefter startede uenighederne. De bad en lan-
dinspektør om at sætte skellet, men det kunne ikke lade sig gøre uden skelfor-
retning fordi der ikke var nogen skelpæle. Mod vest var der en rodebunke af
sten 0g grene, som de begyndte at rydde op. Det mente  at de ikke
havde lov til. Nogle rosenbuske; postkassen 0g lærketræet blev efterhånden
fjernet af  Hver gang de kom ned på ejendommen, var der fjernet
eller ændret noget. De købte ejendommen som flexbolig 0g er derfor ikke på
ejendommen hele tiden. Deres skraldespand blev også flyttet ind på gårdsplad-
sen. Før havde den stået for enden af markvejen. De fjernede selv et træ, som
var i fare for at falde ind i deres ejendom. Det blev han politianmeldt for. Der
var også uenighed om en brønd, som der er en tinglyst deklaration på. Det hele
endte med, at der blev afholdt skelforretning ved landinspektør 
De accepterede skelkendelsen; selvom de ikke var enige. Det var herefter at lær -

ketræet 0g roserne blev fjernet. Der var også episoder, hvor  var
inde på deres ejendom på grund af uenighed om en brønd. Han håber at det
med denne sag afklares, hvad der er deres skelgrænse.

De startede med at skære hækken ned til en meters højde, men så gik den ud. I
midten af 2018 aftalte hans med  at de fjernede hækken 0g
 fik 7.000 kr. for at fjerne den Hækken var en thuja-hæk. Den var ek-
strem bred, da de købte ejendommen Den var 1.26 meter bredere ud mod mar -
ken. Hækken var 4 meter høj.

Landinspektør  har forklaret, at han kan vedstå sin kendelse under
skelforretningen: Generelt for skelforretninger gælder, at han ser på ejerskab,
kontinuerlig råden, ejers råden 0g så videre, som nærmere beskrevet i kendel-
sen. Der ses også på vidneforklaringer 0g de historiske oplysninger, der kan
indhentes. Vedrørende skelpunkterne 1-2-3, var der en relativt pænt velplejet
græsplæne, der grænsede op til en pløjemark. I marken kunne man se nogle
rødder; der stammede fra hækken; der tidligere havde været på stedet. Han
vurderede, at kanten af græsplænen og pløjemarken markerede midten af hæk -
ken Han placerede skellet svarende til midten af hækken. Han er bekendt med
en landsretsdom om denne problematik. Men dommen vedrører grænsen mel-
lem to parcelhuse 0g han vurderer ikke, at dommens resultat kan overføres på
den foreliggende situation; fordi hækken i denne sag er plantet for mange år si-
den inde på modpartens grund og er blevet bredere 0g bredere. Dertil kommer,
at hækken har været passet af ejerne på begge sider. Der må være grænser for,
hvor bred hækken kan blive 0g opretholde dommens resultat:

Vedrørende punkt 1-7 (det sydlige skel) er det korrekt; at der stod nogle træer.
Han husker ikke, om et lærketræ stod på linje med disse træer. Han mener ikke,
at placeringen af lærketræet har betydning for skellets placering; Et enkelt træ
vil ikke kunne markere en skelgrænse. Ved punkt 1 er det ikke hans vurdering
at der er vundet hævd hele vejen ud til vejen.

har forklaret, at hun solgte ejendommen til  Hun
boede ikke på ejendommen, men drev jordene. Hun havde ejet ejendommen si-
den 1986. Hun dyrkede almindelige landbrugsafgrøder på jordene. Hun husker
godt hækken ind til 
ejendom. Hun klippede hækken sammen med 	en
kort tid med  Hækken havde en bredde som en almindelig
villa-ligusterhæk. Hun mener, at det meste af hækken var ligusterhæk 0g så var
der lidt bøgehæk i et hjørne

Forevist ekstrakten side 147-150, var der på det sydlige skel nogle vildtvoksen-
de fyrretræer. Hun husker ikke et lærketræ. Forevist side 124 stod lærketræet

8


der ikke. Markvejen ved indkørslen har stille 0g roligt ændret placering fordi
indkørslen til ejendommen er ændret.

Tidne
 flyttede ind ca. 1 år senere. Han fik tæt kontakt med dem
senere. De koordinerede beskæringen af hækken.  klippede den på yder-
siden og han selv klippede den på indersiden og på toppen. Hækken voksede
kraftigt og han orkede ikke at vedligeholde den hvert år 0g det skulle den. Han
kunne ikke nå over hækken; 0g den var meget bred. Nogle gange var der græs
0g får op til hækken 0g andre gange var der afgrøder. Han har plantet lærke-
træet:. Det gjorde han i foråret; et år efter han flyttede ind, dvs. i 1999.Det var et
meget lille træ, da han plantede det. Han plantede bare træet uden at drøfte det
med nogen. Han hørte ikke noget for det. Da han flyttede; var det ca. 3 meter
højt. Lærketræets placering blev ikke påtalt. Ved det sydlige skel stod der en
række træer. De havde stået der, siden han købte huset. Mellem træerne var
plantet nogle roser 0g frugtbuske. Forevist ekstrakten side 125, genkender han
stedet. Der var græs ud til, som blev slået.

Parternes synspunkter
 har i deres påstands-
dokument anført følgende:


Tidligere hækbeplantning mellem ejendommene mod øst 0g nord har udgjort et fælleshegn

Sagen er tømt for 'juridisk mening hvis den tidligere hækbeplantning anses for et eget
hegn i hegnslovens forstand på sagsøgtes hævdende ejendom. Af hegnsloven $ 1 frem-
går, at et eget_ hegn er kendetegnet ved være rejst på egen grund langs skellinjen Det be-
tyder; at et eget hegn er placeret i en afstand fra skellinjen inde på den grund; hvor heg
net er rejst. Dette skal sammenholdes hegnsloven $ 2, hvoraf fremgår:

Egne hegn må ikke påføre naboen større ulemper end fælleshegn. Som følge heraf
må egne hegn ikke have større højde end fælleshegn med et tillæg svarende til af
standen fra hegnet til skellinien.

Det er en 'juridisk umulighed, at et eget hegn kan give anledning til retsstridig råden
over anden mands ejendom; hvilket er en grundbetingelse for hævd. Afstanden mel-
lem midterlinje for eget hegn 0g den matrikulære skelgrænse vil i alle praktisk tænkeli-
ge tilfælde udelukke; at der som konsekvens af det pågældende eget hegn kan opstå
retsstridig råden ud over skelgrænsen og ind på naboens ejendom.

Som antaget i skelforretningskendelsen af 31. marts 2020 må det lægges til grund, at
den tidligere hækbeplantning var tiltænkt at skulle udgøre et fælleshegn mellem ejen-
dommene, 08 det følger af hegnsloven $ 9, at fælleshegn er kendetegnet ved følgende:

Fælleshegn skal rejses således, at skellinien falder midt i hegnet.

9
Som fastslået ved skelforretningen, så har den  tidligere hækbeplantnings midterlinje 
ikke fulgt skellinjen/-grænsen, idet midterlinjen langs det østlige og nordlige skel har 
ligget inde på sagsøgernes tjenende ejendom. Sagens hovedspørgsmål er, om denne 
forskel mellem matrikulær skellinje/-grænse og fælleshegnets midterlinje i hævdstid 
kan begrunde ejendomshævd, hvilket bestrides af sagsøgerne med henvisning til UfR 
2015.120 Ø.
Dommen gengivet i UfR 2015.120 Ø har præjudikatværdi i forhold  til østlig og nordlig skel-
grænse 
I dommen UfR 2015.120 Ø tog Østre Landsret stilling til en situation, hvor matrikulær 
skellinje/-grænse og fælleshegnets midterlinje ikke
 var sammenfaldende, og hvor den 
matrikulære skellinje/-grænse lå inden for hegnets udstrækning/bredde. I dommen er 
dette beskrevet således:
[D]en omhandlede hæk befinder sig på en strækning af ca.  31 meter mellem ap-
pellantens og de indstævntes ejendomme, og at hækken står på appellantens ejen-
dom ca. 40 cm øst for det i 1958 fastsatte skel.
Der foreligger principielt en identisk situation i den foreliggende sag i forhold til  den 
østlige og nordlige skellinje mellem parternes ejendomme.
Idet Østre Landsret efter bevisførelsen lagde til grund, at grundejerne på hver sin  side 
af hækken havde foretaget klipning/beskæring, udtaltes det:
Denne råden, som de indstævnte således har udøvet vedrørende hækken, findes 
ikke tilstrækkelig til, at de indstævnte herved skulle have
 vundet ejendomshævd 
over jordstykket på ca. 31 x 0,40 meter, jf. Danske Lov 5-5-1.
Østre Landsret fastslog således, at der i tilfælde, hvor der er  sket en upræcis rejsning af 
et fælleshegn, således at hegnets midterlinje ikke er overensstemmende med den matri-
kulære skellinje/-grænse, og hvor den pågældende matrikulære skellinje/-grænse er 
dækket af fælleshegnsbeplantningen, da kan der ikke statueres ejendomshævd, når 
begge grundejere på hver sin side har foretaget klipning/beskæring.
Der er
 ikke grundlag for at fortolke Østre Landsrets dom indskrænkende, og det er ik-
ke op til Retten i Nykøbing Falster at indskrænke præjudikatvirkningen
 uden klare 
holdepunkter. Hertil kommer, at hegnsloven gælder generelt i forhold til hegn mellem 
alle typer af ejendomme, og der forholdes specifikt til fælleshegn mellem en have og en 
landbrugsejendom i hegnsloven § 10, stk. 6, hvor det er anført:
For fælleshegn mellem haver og landbrug eller større åbne pladser, der ikke om-
fattes af bestemmelsen
 i § 18, stk. 5, gælder dog samme regler vedrørende levende 
hegns højde i § 18, stk. 4, anført.
Måtte Østre Landsret have villet indskrænke rækkevidden af UfR 2015.120 Ø til at an-
gå parcelhusområder,
 så havde Østre Landsret haft en åbenbar anledning hertil. Såvel

10


hegnsloven som hævdsreglerne gælder generelt i forhold til skel mellem alle typer af
ejendom; så det må klart antages; at UfR 2015.120 Ø har præjudikatvirkning i forhold
til fastlæggelsen af skel mellem sagsøgernes landbrug 08 de indstævntes have.

Dommen MAD 2019.85 V har 'præjudikatværdi i forhold til sydlig skelgrænse

Det bestrides; at et enkelt lærketræ uden anden samtidig markering af en rådigheds -
grænse i marken, der er egnet til at afskære den tjenende ejendoms modråden; kan be-
grunde ejendomshævd; jf. MAD 2019.85 V.

Idommen fra Vestre Landsret, som angik råden over en tilstødende strandeng iet
sommerhusområde, hvor de to hævdende 'ejendomme lå i første række, udtalte Vestre
Landsret:

7 at appellanterne alene har rådet over de omtvistede arealer på matr.nr .
der begge ligger i umiddelbar forlængelse af appellanternes ejendomme 0g udgør
ca. 185 m2 0g 423 m2, ved at så 0g slå græs samt plante hybenbuske udover ma-
trikelgrænsen. Appellanterne har ikke opsat hegn eller på anden særlig måde til-
kendegivet en ejers råden over arealerne

På denne baggrund finder landsretten; at appellanterne ikke har bevist; at de har
rådet over de omtvistede arealer på matr.nr .	på en måde, der kan begrunde, at
de har vundet hævd over arealerne.

Som antaget i skelforretningskendelsen af 31. marts 2020 0g i lyset af MAD 2019.85 V,
må det derfor afvises, at der er grundlag for at statuere ejendomshævd.

Omkostninger ved skelforretning

Sagsøgtes ejendom er omkranset af sagsøgernes ejendom; 0g de sagsøgte har som re-
kvirent foranstaltet en skelforretning angående ændring af skelgrænserne hele vejen
rundt om sagsøgtes ejendom med henvisning til omfattende ejendomshævd, særligt
mod vest.

Ved skelforretningskendelsen af 31. marts 2020 blev ejendomshævd ved de vestlige 0g
sydlige skelgrænser afvist; men der blev statueret ejendomshævd i det omfang den tid-
ligere hæks midterlinje afveg fra det oprindelige matrikulære skel; hvilket som ovenfor
anført er i strid med den retstilstand, som blev fastslået i UfR 2015.120 Ø Denne afgø-
relse blev omtalt ved skelforretningen men landinspektør  valgte at se
bort fra en landsretsdom; som ellers er forpligtet til at følge:

Arealmæssigt er størstedelen af de sagsøgtes hævdskrav blevet afvist 0g er ikke gen-
stand for prøvelse i den foreliggende retssag; Henset hertil, 0g det forhold; at der ikke
er grundlag for at statuere ejendomshævd i den foreliggende retssag således at de op-
rindelige matrikulære skelgrænser skal opretholdes, må det afvises, at de sagsøgte har
løftet bevisbyrden for, at der er grundlag for at pålægge sagsøgerne helt eller delvist at
afholde skelforretningsomkostningerne.

11



 har i deres på-
standsdokument anført følgende:


2.1 Hævd

Med de nedlagte påstande påstår de Sagsøgte overordnet stadfæstelse af landinspektør
 skelfastsættelse ved skelforretning afholdt den 19. marts 2020 med de
ændringer der følger af de Sagsøgtes påstand 1 i den række følge; som påstand 1 er
nedlagt.

Det gøres gældende, at de Sagsøgte opfylder betingelserne for at have vundet ejen-
domshævd over følgende omtvistede arealer:

A. Arealer i skelgrænsen mellem skelpunkterne 2 og 3 (nordlige skel)

B. Arealer i skelgrænsen mellem skelpunkterne 1 0g 2 (østlige skel)

C Arealer i skelgrænsen mellem skelpunkterne 1 og 7 (sydlige skel)

Det fremgår af landinspektør  måleblad i bilag 14 samt bilag C, D, I,J
0g K, hvilke arealer; der er omtvistet; 0g som de Sagsøgte påstår ejendomshævd over:.

Det gøres gældende, at de Sagsøgte 0g de tidligere ejere af ejendommen beliggende
 (herefter den
Hævdende Ejendom") har udøvet en faktisk råden over de omtvistede arealer, som
svarer til en ejers råden.

Det gøres gældende, at de Sagsøgte 0g de tidligere ejere af den Hævdende Ejendom
har rådet over de omtvistede arealer i over 20 år, 0g at denne råden har været synlig 08
kendt for Sagsøgerne.

Det gøres gældende; at Sagsøgerne ikke har gjort indsigelse mod den uberettiget råden
ihævdstiden eller foretaget modråden.

Det gøres gældende, at de Sagsøgte 0g tidligere ejere af den Hævdende Ejendoms rå -
den har været udøvet på bekostning af Sagsøgers ejendomsret.

Ad Detnord- og østlige skel

Det gøres gældende, at hækken; der var plantet på den øst- 0g nordlige side den Hæv-
dende Ejendom; havde status af eget hegn for den Hævdende Ejendom; jf. hegnslovens
S1_

Som følge af, at hækken er eget hegn for den Hævdende Ejendom, gøres det gældende;
at den Hævdende Ejendom har vundet hævd til hækkens yderside.

12
I det tilfælde, at retten finder, at hækken ikke kan karakteriseres som eget hegn, gøres 
det gældende, at hækken er et fælles hegn, hvorefter den Hævdende Ejendom har
 vun-
det hævd til hækkens midte.
Ad. Det sydlige skel
Det gøres gældende, at den Hævdende Ejendom har vundet hævd på et areal ud til 
lærketræets placering. Skellinjen mellem skelpunkt
 1 og 7 skal derfor have et knæk ud 
til lærketræets placering.
Det gøres gældende, at skelpunkt 1 skal fastsættes ved  kanten af den private fællesvej.
I det tilfælde, at retten finder, at de Sagsøgte ikke har vundet hævd på placering af 
skelpunkt 1 og 2, gøres det gældende, at skelpunkt 1 og
 2 skal fastsættes efter målerbla-
det fra 1962.
2.2 Præjudikatværdi af dommen trykt i UfR 2015.120Ø
Det gøres gældende, at dommen
 trykt  i UfR 2015.120 Ø (herefter ”Dommen”) ikke har 
præjudikatværdi i denne tvist.
Dommen omhandler to ejendomme, der  på hver side af hækken, begge anvendte ejen-
dommene til parcelhaver. Det er ikke tilfældet i denne sag.
Dommen omhandler et fælles hegn, jf. definitionen  i hegnslovens § 1, der var opsat 
med samme formål for begge de stridende parter. Det er ikke tilfældet i denne sag.
Dommen omhandler et fælles hegn, der blev vedligeholdt i samme omfang  af begge de 
stridende parter. Det er ikke tilfældet i denne sag.
I dommen afviser landsretten hævdserhvervelse med henvisning til, at den hævdende 
ejendom ikke havde rådet over jordstykket på ”
anden særlig måde” hvorefter vedlige-
holdelse af hækken ikke er tilstrækkelig for at have udøvet en sædvanlig ejerråden.
Betingelse om, at den hævdende ejendom skal have rådet på anden særlig måde, gæl -
der alene for fælles hegn og i de tilfælde, hvor skellet er placeret inden for eller meget 
tæt på hegnets grænse. Allerede fordi denne sag omhandler egne hegn, har dommen 
ikke præjudikatværdi. Ligeledes er der i denne sag tale om en væsentlig overskridelse 
af skellet, da hækken er placeret op til 1,29 meter inde på Sagsøgtes ejendom, hvilket er 
en væsentlig større overskridelse end dommen, der omhandlede en overskridelse på 
ca. 40 cm.
2.3 Fordeling af omkostninger ved skelforretning
Det gøres gældende, at Sagsøger skal
 betale samtlige omkostningerne  til skelforretnin-
gen.

13


Det gøres gældende, at gennemførelse af skelforretningen var nødvendiggjort af Sagsø-
gers dispositioner forud for skelforretningen den 19. marts 2020.

For det første var det Sagsøger, der selv opfordrede til, at der blev rekvireret en landin-
spektør for at fastslå skellet. Årsagen hertil var, at de Sagsøgte i en periode efter er-
hvervelse af den Hævdende Ejendom havde slået græsset ved det nordlige skel for at
undgå landbrugsafgrøder i de Sagsøgtes rosenbed.

For det andet blev de Sagsøgte kontaktet af Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi den
2 januar 2020, fordi Sagsøger havde indgivet politianmeldelse mod de Sagsøgte for
hærværk i forbindelse med fældning af et træ i oktober 2019. Parterne var uenige om,
hvorvidt træet stod på de Sagsøgtes eller Sagsøgers ejendom. Sigtelsen blev frafaldet
mod sagsøgte den 2 marts 2020, jf. bilag B.

For det tredje flyttede Sagsøgerne i løbet af 2019 dyrkningsgrænsen flere gange 0g tæt-
tere på de Sagsøgtes ejendom således at dele af de Sagsøgtes græsplæne blev pløjet
væk af 'Sagsøger. Dette resulterede også i, at eventuelle beviser til en skelforretning for
tidligere anvendelse blev fjernet.

For det fjerde har Sagsøger uden tilladelse fjernet mark-sten; postkasse, skraldespand,
planter 0g buske fra de Sagsøgtes ejendom uden samtykke Da de Sagsøgte anvender
Ejendommen som fritidsbolig har de Sagsøgte ikke mulighed for at håndhæve skellinj -
en eller dokumentere Sagsøgers uberettiget fremfærd i samme omfang som en fastbo-
ende.

Slutteligt afsatte Sagsøgerne selv skelgrænsen med egne målestokke uden aftale med
de Sagsøgte hvilket fremprovokerede yderligere konfrontationer om skellets place -
ring;

Det gøres gældende; at gennemførelse af skelforretningen tillige var nødvendiggjort af
manglende berigtigelse af skelmarkeringer ogJeller målerkort samt urigtige skelmarke -
ringer.


Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse
af sagen

Rettens begrundelse 0g resultat
Efter de foreliggende oplysninger, herunder de fremlagte fotos, må det lægges
til grund, at den østlige 0g nordlige del af skellet (punkt 1-3 på landinspektø-
rens måleblad af 31. marts 2020) har været beplantet med en hæk, der i bredden
var placeret på begge sider af skellet. Hækken må således anses som et fælles-
hegn Det må lægges til grund, at hækken var særdeles bred 0g at den blev ved-
ligeholdt ved klipning af de til enhver tid værende ejere af de tilgrænsende are-
aler. Under disse omstændigheder kan  08


14


dan råden over det omtvistede areal, at betingelserne for at have vundet hævd
er opfyldt; jf. DL 5-5-1, sammenholdt med UfR 2015.120 Ø.Der gives derfor
medhold i den af  ned-
lagte påstand vedrørende denne strækning af skellet.

Vedrørende skellets placering omkring  i øvrigt, tiltrædes det
af de grunde; der er anført herom af landinspektør  at skellet er
placeret som ved skelforretningen: Det oplyste om et lærketræs placering kan
navnlig efter den af landinspektøren afgivne forklaring ikke føre til et andet re-
sultat.  frifindes derfor
for de af  ned-
lagte påstande

Vedrørende fordelingen af omkostningerne ved skelforretningen bemærkes; at
denne var rekvireret af 
Efter udfaldet af skelforretningen; 0g denne sag, er skellet i det hele
uforandret (bortset fra et lille uomtvistet område ved en carport) . Under disse
omstændigheder findes 
at skulle betale omkostningerne ved skelforretningen; jf. udstyk -
ningslovens $ 39, stk. 1 0g $ 10, stk. 4 i bekendtgørelse om skelforretninger.

Vedrørende sagsomkostningerne i nærværende sag skal disse efter sagens ud-
fald tillige betales af 
Sagsomkostningerne fastsættes til dækning af advokatudgift med
30.000 kr. 0g af retsafgift med 6.600 kr., ialt 36.600 kr 
0g  er ikke momsregistreret.

THI KENDES FOR RET:

 tilpligtes at anerkende;
at skelgrænsen mod øst 0g nord mellem 
08  angivet med en smal linje som matri-
kulær skelgrænse mellem skelpunkterne 1, 2 0g 3 på måleblad dateret 31. marts
2020 udarbejdet af landinspektør  (sagens bilag 14), skal forblive
uændret.

 frifindes for de af
 nedlagte påstande:

 tilpligtes at be-
tale samtlige omkostninger ved skelforretningen den 31. marts 2020.

15


 skal til
 betale sagsomkostninger med
36.600 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8 a-