Tiltale for overtrædelse af udlændingelovens § 59, stk. 4, jf. stk. 5, jf. § 61
Ret: Retten i Odense (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Bødesag
Sagsemner: Søfart;
Udlændinge;

RETTEN | ODENSE 1. afdeling





D0 M

afsagt den 4. maj 2018

Rettens nr. 1-6485/2015
Politiets nr. 2300-84137-00003-12

Anklagemyndigheden
mod




Anklageskrift er modtaget den 28. juli 2015 og er berigtiget under hovedfor-
handlingen.

 er tiltalt for

1

overtrædelse af udlændingelovens 8 59, stk. 4, jf. stk 5, jf; $ 61,
ved som bestyrende partsreder i  der i perioden fra
den 22. august 2010 til den 22. august 2011 anløb danske havne med 
mere end 25 gange, at have beskæftiget 9 udenlandske medarbejdere,
i tilsammen 37 påbegyndte måneder; på skibet, selvom dette personale ikke
havde arbejdstilladelse; og personalet ikke var fiitaget for krav om arbejds-
tilladelse efter udlændingelovens $ 14.

2.

overtrædelse af udlændingelovens $ 59, stk. 4, jf. stk. 5, jf. $ 61,
ved som bestyrende partsreder i  der i perioden fra den 22. au-
gust 2010 til den 22. august 2011 anløb danske havne med  me-
re end 25 gange; at have beskæftiget 12 udenlandske medarbejdere, i tilsam-
men 48 påbegyndte måneder, på skibet, selvom dette personale ikke havde
arbejdstilladelse; og personalet ikke var fritaget for krav om arbejdstilladelse
efter udlændingelovens $ 14,

3.

overtrædelse af udlændingelovens $ 59, stk. 4, jf. stk 5, jf: $ 61,
ved som bestyrende partsreder i  der i perioden fra
den 22. august 2010 til den 22. august 2011 anløb danske havne mere end
25 gange med  at have beskæftiget 10 udenlandske medarbejde -
re, i tilsammen 57 påbegyndte måneder, på skibet, selvom dette personale
ikke havde arbejdstilladelse; og personalet ikke var fritaget for krav om ar-
bejdstilladelse efter udlændingelovens $ 14.

4

overtrædelse af udlændingelovens $ 59, stk 4,jf. stk. 5,jf. $ 61,
ved som bestyrende partsreder i  der i perioden fra
den 22. august 2010 til den 22. august 2011 anløb danske havne mere end
25 gange med  at have beskæftiget 11 udenlandske medar-
bejdere; i tilsammen 24 påbegyndte måneder; på skibet, selvom dette perso-
nale ikke havde arbejdstilladelse, og personalet ikke var fritaget for krav om
arbejdstilladelse efter udlændingelovens $ 14.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bøde.

Tiltalte har nægtet sig skyldig.

Regelgrundlaget

Følgende fremgår af udlændingelovens $ 59, stk. 5 og stk, 6, tidligere $ 59,
stk. 4 og stk. 5:

"Stk. 5: Med bøde eller fængsel indtil 2 år straffes den, som be-
skæftiger en udlænding uden fornøden arbejdstilladelse eller 1
strid med de for en arbejdstilladelse fastsatte betingelser.

Stk. 6: Ved straffens udmåling efter stk 5 skal det betragtes som
en skærpende omstændighed, at overtrædelsen er begået forsæt-
ligt; at der ved overtrædelsen er opnået eller tilsigtet en økono-
misk fordel for den pågældende selv eller andre, eller at udlæn-
dingen ikke har ret til at opholde sig her i landet

Af udlændingelovens $ 13, stk. 1, fremgår:

Udlændinge skal have arbejdstilladelse for at tage lønnet el-
ler ulønnet beskæftigelse; for at udøve selvstændig erhvervsvirk-
somhed eller for mod eller uden vederlag at udføre tjenesteydels-
er her i landet. Arbejdstilladelse kræves tillige til beskæftigelse
på dansk skib eller luftfartøj, der som led i rutefart eller i øvrigt
regelmæssigt ankommer til dansk havn eller lufthavn...' I9

Udlændingebekendtgørelsens $ 33, stk, I, nr, 4, var frem til 11. maj 2015 så-
lydende:

"Følgende udlændinge er fritaget for kravet om arbejdstilladelse:

Personale på danske lastskibe i international trafik, der anløber

dansk havn højst 25 gange, løbende regnet et år bagud uafhæn­
gigt af kalenderåret, såfremt arbejdstilladelse kræves hertil, jf. 
udlændingelovens § 13, stk. 1, 2. punktum . ., 
Bestemmelsen blev ændret fra 11. maj 2015, idet danske skibe derefter fik 
mulighed for yderligere 3 anløb til danske havne, hvis disse anløb udeluk­
kende sker med henblik på værftsophold. 
Anklagemyndigheden har fortolket bestemmelsen således, at det efter de nu­
gældende regler, er lovligt at foretage 28 anløb uden krav om arbejdstilla­
delse, hvis det kan dokumenteres, at 3 af anløbene er værftsanløb. 
Styrelsen for Arbejdsmarked/Rekruttering har den 22. april 2015 udstedt et 
vejledningsnotat "om fritagelse for krav om arbejdstilladelse for udlændinge 
på danske lastskibe i international trafik", hvoraf blandt andet fremgår: 
"Udlændingebekendtgørelsens§ 24, stk. 1, nr. 4, indebærer, at et 
dansk lastskib i international trafik med udenlandsk personale 
kan anvende 25 årlige anløb til dansk havn til såvel egentlige 
havneanløb som til eksempelvis værftsophold. Et sådant dansk 
lastskib har derudover mulighed for yderligere 3 anløb til dansk 
havn, hvis disse anløb udelukkende sker med henblik på 
værftsophold. 
Definition af værftsophold ... 
Ved et værftsophold skelnes ikke mellem 11type af værftsop­
hold". Det er således uden betydning om det danske lastskib i 
forbindelse med reparationsarbejdet eksempelvis "ligger på bed­
ding" (skrående underlag til udskibning), "på reden" 
(venteområde ifrn. havn), "i tørdok" (udgravet rum/område, der 
kan lukkes af mod havet og tømmes for vand), "ved kaj" (i havn) 
eller "på land" (f.eks. værftshal). Det afgørende er, om der udfø­
res værftsarbejde, og ikke hvor værftsarbejdet foregår ... 
Ved anløb til dansk havn er det almindeligt, at der samtidigt med 
af-og pålæsning af gods også kan foretages mindre værftsarbej­
der. Ved anløb med henblik på værftsophold, udover de 25 årli­
ge anløb, må lastskibet dog ikke foretage af-eller pålæsning af 
gods (og dermed være i kommerciel drift). Et sådant anløb må 
således udelukkende have til fonnål at fa foretaget værftsarbej­
de. 
Arbejde under værftsophold for den udenlandske besætning 
Som under et almindeligt anløb til dansk havn, må det danske 
lastskibs udenlandske personale alene arbejde ombord på lastski-side 3

bet med arbejdsopgaver, som også kan foretages, når skibet er i 
kommerciel drift på havet. .. " 
Udlændingestyrelsen, Erhvervs- og Familiesammenføringsafdelingen, har 
udsendt en notat af 16. jwii 2005, hvoraf fremgår "om rækkevidden af ud­
lændingebekendtgørelsens § 33, stk. 1, nr. 4" (nu§ 24, stk. 1, nr. 4). 
Udlændingestyrelsen oplyser vedrørende "praksis", at styrelsen administre­
rer bestemmelsen således: 
"... grænsen på 25 anløb beregnes ud fra skibets samlede antal 
anløb til dansk havn, og ikke efter, hvor mange gange den enkel­
te sømand om bord på skibet, har anløbet dansk havn ... 
Bestemmelsen i§ 33, stk. 1, nr. 4, er indsat som en undtagelses­
bestemmelse til hovedreglen i udlændingelovens § 13, stk. 1, 2. 
pkt... 
Da der netop er tale om en undtagelsesbestemmelse, der skal 
dække begrænsede tilfælde, finder styrelsen ikke holdepunkter 
for en udvidende fortolkning af§ 33, stk. 1, nr. 4." 
Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering har den 29. februar 2012 udtalt 
blandt andet: 
"Det er således skibets anløb i dansk havn (med udenlandsk per­
sonale, som ikke er fritaget for krav om arbejdstilladelse efter 
udlændingelovens § 14), der er afgørende, og ikke den enkelte 
udlændinges tilstedeværelse på skibet. 11 
Styrelsen for International Rekruttering og Integration har til Fyns Politi den 
8. juni 2016 afgivet sålydende udtalelse vedrørende denne straffesag: 
" ... Efterudlændingelovens§ 13, stk. 1 skal udlændinge have en 
arbejdstilladelse (medmindre de er fritaget for arbejdstilladelse 
eller efter afgørelse fra Udlændingestyrelsen kan tage beskæfti­
gelse uden arbejdstilladelse, jf. udlændingelovens § 14 og 14 a) 
for at tage lønnet eller ulønnet beskæftigelse, for at udøve selv­
stændig erhvervsvirksomhed eller for mod eller uden vederlag at 
udføre tjenesteydelser her i landet. Arbejdstilladelse kræves tilli­
ge til beskæftigelse på dansk skib eller luftfartøj, der som led i 
rutefart eller i øvrigt regelmæssigt ankommer til dansk havn el­
ler lufthavn. 
Efter udlændingelovens § 59, stk. 5 straffes den, som beskæfti­
ger en udlænding uden fornøden arbejdstilladelse eller i strid 
med de for en arbejdstilladelse fastsatte betingelser, med bøde side 4

eller fængsel indtil 2 år.

Fyns Politi har tidligere bl.a oplyst over for styrelsen; at det er
den danske virksomhed (rederi)  der ansæt -
ter 0g aflønner ansatte ombord på rederiets dansk indregistrerede
skibe, ligesom  eksempelvis kan indgå afta-
Ier om udlejning af rederiets skibe til eksterne kunder.

Ien sådan situation vil styrelsen normalt anmode politiet om at
rejse sigtelse mod  men styrelsen ser sig i
øvrigt ikke i stand til at udtale sig nærmere om, hvem der kan
anses som værende rette ansvarssubjekt i sagen.

Fyns Politi har i brev af 12 april 2016 oplyst, at 
er hjemmehørende i Danmark og på gerningstidspunktet
fungerede som bestyrende rederi for en række skibe under dansk
flag: Skibene blev ejet af flere partredere, og 
havde ikke nogen ejerandel i skibene.

Reglerne for partrederier er reguleret i Søloven; kapitel 5, og
vedrører bl.a. forhold omkring hvordan den enkelte partreder
hæfter for rederiets forpligtelser.

Området hører ressortmæssigt ikke under Udlændinge-, Integra -
tions- og Boligministeriet. Styrelsen ser sig derfor ikke i stand ti]
at udtale sig nærmere om denne virksomhedsform og skal henvi-
se til rette myndigheder herom."

Af TEUF artikel 49 fremgår om etableringsretten:

"Inden for rammerne af nedennævnte bestemmelser er der for-
bud mod restriktioner; som hindrer statsborgere i en medlems-
stat i frit at etablere sig på en anden medlemsstats område. Dette
forbud omfatter også hindringer for, at statsborgere i en med-
lemsstat; bosat på en medlemsstats område, opretter agenturer,
filialer eller datterselskaber.

Med forbehold af bestemmelserne i kapitlet vedrørende kapita-
len indebærer etableringsfriheden adgang til at optage og udøve
selvstændig erhvervsvirksomhed samt til at oprette 0g lede virk-
somheder herunder navnlig selskaber i den i artikel 54 anførte
betydning, på de vilkår, som i etableringslandets lovgivning er
fastsat for landets egne statsborgere. N

Sagens oplysninger

Direktør for  har i retsmøde den 1.feb-

ruar 2016 forklaret; at han er shippinguddannet; og at han har været direktør
i rederiet siden 1. marts 2013. Han kender ikke nærmere til ejerforholdene i
rederiselskabet. Han mener, at de 2 personer med efternavnet  har
en bestemmende indflydelse på selskabet. Det hele har en partsrederistruk-
tur,  var
en form for postkasse for partrederne. Skibene blev flaget ind under dansk
flag;  driver rederi. En ordre sendes til Danmark, men man age-
rer i Sverige vedrørende det daglige arbejde. Han er daglig leder for 
Danmark Han er en form for frontløber i Danmark, for at rederiet kan få lov
at sejle under dansk flag Han udfører det strategiske overordnede arbejde.
Der er ikke ansat noget personale i det danske  udover ham. De
4 skibe sejlede formodningsvist i den i anklageskriftet nævnte periode med
olieprodukter mellem havne. Skibene får last efter, at man i Gøteborg har
bestemt; hvor de skal sejle hen; Det er formentlig de 2  der giver
instruktioner til Gøteborg. De personer, de er hyret til skibene, er blevet an-
sat i  Han har intet med ansættelse af personale at gø-
re. Skibe kan udlejes på 4 forskellige måder, herunder ved timecharter; kon -
traktsdækning spotsejlads og barebaout, Han kender ikke til de 4 skibes
nærmere status i gerningsperioden. Når det fremgår af bilag 12, side 2,
 var udlejet til
 er det formentlig rigtigt; men han ved ikke noget om det. Det
fremgår af samme forklaring; at skibene  var udlejet på
volumenkontrakt. Han ved ikke nærmere om det. Partrederiaftalerne er for-
mentlig indgået under svensk ret, men heller ikke dette er han bekendt med.
Han har ikke kontrakterne. Han formoder, men han ved det ikke; at svensk-
erne på det i anklageskriftet nævnte gerningstidspunkt ikke var bekendt med
reglerne om maksimalt 25 anløb i Danmark .

 har i retsmøde den 29. september 2016 forklaret;
at han, da selskabet blev stiftet, sad i direktionen. Sammen med 
0g  udgjorde de bestyrelsen. Han var som nævnt direk-
tør. De 2  er brødre og bosiddende i Sverige. De 2 var korrespon-
derende reder for  1 Gøteborg. Det at være korresponde -
rende reder betyder, at de tager sig af alt vedrørende rederiet. Det eneste han
tog sig af, var kontakten med Søfartsstyrelsen i Danmark. Han er uddannet
skibsingeniør og har arbejdet som sådan i 30 år på skibsværfter senest i Fre-
dericia Han kendte  gennem sit arbejde som ingeniør; og han
var lige gået på pension; da han blev kontaktet; om han ville være direktør.
Han fik 10.000 kr. om måneden som direktør, og hans opgave var at besvare
henvendelser til  i Danmark. Han gik med en mobil i lommen. Den
ringede stort set aldrig: Det var rent teknisk; at han var i kontakt med Sø-
fartsstyrelsen . Han var til rådighed, når de svenske skibe blandt andet blev
indflaget til Danmark: Skibenes teknik blev overført til Danmark, 90 % er
klasseskibe, mens ca, 10 % udgjorde andet f.eks. redningsmidler. Han skulle
tage vare på, at skibenes standard svarede til danske regler. Han var aldrig
ude på skibene.

Foreholdt forhold 1, bilag 14, side 3 har han forklaret, at 
i Fredericia er  På stedet havde han som
direktør blot et brandsikret skab og en stol. De originale partsrederikontrak -
ter 0g øvrige kontrakter lå i skabet. Det drejede sig om skibene 
 Der blev den 22. juni 2010 afholdt et partsrederimøde
på  vedrørende 2 af skibene. Dokumenterne fra mødet lå i skabet 0g
blev flyttet med til  den 30. oktober 2010, da 
flyttede til 
Der havde han også et skab og en stol, Han udleverede referatet fra partsre-
derimødet til anklageren; der vil sørge for; at der bliver taget en kopi heraf.

Vedrørende bilag 14, side 2, har han forklaret; at selskabet den 27. septem-
ber 2012 flyttede til Ålborg; da  ønskede en daglig leder, som
vistnok blev  Derefter skilte man sig af med ham Han tror, at
 var involveret i befragtningen af skibene.

Om bilag 14-1 har han forklaret, at formålet, der er angivet for 
er korrekt beskrevet. Alt hvad der hed befragtning; teknisk mana-
gement og øvrigt management foregik fra Gøteborg. Han tror, at selskabet
betalte et vederlag til  for at fà ordnet alle tjenester bortset fra kon-
takt til de danske myndigheder; som han stod for. Fra Gøteborg sørgede man
for bemanding af skibene og fragt. Han ved ikke, hvad der blev betalt herfor.
Telefontrafikken til hans telefon drejede sig mest om fagforeninger; der rin-
gede. De ville normalt ikke sige, hvem de var, og han henviste hver gang til
kontoret i Gøteborg ; De spurgte; om der var ledige jobs, og han henviste sta-
dig til Gøteborg Han så i papirerne; at der var 50 % af skibenes ansatte; der
var EU-borgere; mens 50 % var tredjelandsborgere; Den person i Gøteborg;
der stod for ansættelse af søfolk, var ofte på Filippinerne. Han havde ikke
meget kontakt til den pågældende person. Om bilag 26, den 5. side har han
forklaret; at det er en partsrederiaftale for  Han tror; at
det er en af de kontrakter, han har været i besiddelse af i original. Han hus-
ker ikke, om de 4 aftaler vedrørende de 4 skibe var ens. Det fremgår af side
2 i aftalen; at partredeme havde valgt  som dets besty -
rende reder. Det vidste han ikke.

Om $ 5 har han forklaret; at han ikke var opmærksom på de to øverste afsnit
på siden. Han har nok læst afsnittene. Muligvis var ansvaret hans, men alle
ydelser blev købt i Gøteborg.

Vedrørende partsrederiaftalen på side 3 under $ 5, 2. afsnit på siden har han
forklaret; at han ikke var opmærksom på, hvad der stod, og han var ikke in-
volveret i det; der står. Han har ikke på noget tidspunkt været involveret i
noget med partsreder. Han har fået besked på, at det tog man sig af i Gøte-
borg; Han følte sig selv som stråmand. Han var jævnligt i kontakt med advo-
kat  ansatte vidnet. Han havde tæt kontakt med
 De holdt bestyrelsesmøder og talte om regnskab og småting.
 stod for indflagning

af skibene til Danmark. Det var ordnet; inden han kom ind i selskabet.

Om forhold 1 bilag 12 mødet på politigården med  side 2,
nederste afsnit, 8 linier fra neden og 4 linier frem har han forklaret; at det er
muligt; at det er korrekt, hvad der står, men han var ikke involveret i det.
Der var ikke andre ansatte i  i Danmark end ham. De 2 andre
1 bestyrelsen varetog vel de opgaver; der er nævnt. Som nævnt betalte
 andre for at udføre arbejdet:. De 2 brødre traf beslutninger ved-
rørende 

Vidnet politiassistent  har i retsmøde den 29. septem-
ber 2016 forklaret, at han har efterforsket sagen. Der var drøftelser med

bad om et møde, og han betragtede  som en del af bestyrelsen
af  Mødet blev afholdt på Odense Politigård. Han lod
 0g
 forklarede om oprettelse af anpartsselska -
bet og om indflagning af skibene. Han tog referat efter at have taget notat 0g
skrev det rent næste formiddag . Han husker ikke; om han sendte referatet til
 flere gange til vidnet og
sendte kopi af mails. Han har ikke modtaget nogen anmodning om berigti-
gelse vedrørende mødereferatet.

Om bilag 12, side 2, "rederiet" i 3 linie forklarede han, at det var
 Han husker ikke forklaringen; der blev afgivet i den forbindelse.
Når der står "rederiet" mener han, at det er 

Vedrørende bilag 12, side 2, nederste afsnit, 8 linier fra neden 0g 4 linier
frem, har han forklaret; at han ikke husker præcist; hvad der blev sagt. Han
henholder sig i det hele til mødereferatet. Bemandingslisterne fulgte vist
med anmeldelsen fra Sømændenes Forbund. Han må jf. sagens forhold 1,
bilag 5 have skaffet bemandlingslisterne fra  Han erindrer
ikke, om Søfartsstyrelsen var inde over. Sagen startede efter en anmeldelse
fra Sømændenes Forbund. Materialet i sagen blev fremsendt af dette for-
bund. De sendte feks. bemandingslisterne.

 Sømandsforbundet, som i dag hedder ITF har forkla-
ret, at han er inspektør. Om forhold 1, bilag 1 "Vessel Movement By Ves-
sel" forklarede han; at det er ham; der har indhentet disse oplysninger. Han
er blandt andet uddannet skibsfører 0g styrmand. Han besøger skibe i danske
havne. Han bruger listerne i sit daglige arbejde og henter dem på Lloyds li-
ste De har alt om forskellige skibe i verden i Lloyds Skibsregister. Det er et
privat drevet selskab. Listerne kan trækkes på nettet, men man kan også
abonnere på Lloyds. Alle skibene skal have listerne ombord. Skibene sender
via GPS oplysninger om kurs og fart, og listerne er via en satellit indsendt.
Det var kun, når skibene var i kystnære områder, han kunne se dem på Llo-
yds. Udenfor de områder var de ikke synbare for Lloyds.

Om forhold 1, bilag 1, sidste side (side 4) har han forklaret, at Anchorage er
reden. Det viser AIS via en bøje, at skibet ligger for anker. Fredericia er Fre-
dericia havn; og Kalundborg Anchorage er Kalundborg red og Asnæs havn
er en havn.

Om bemandingslisterne har han forklaret; at forhold 1 bilag 5 er et eksempel
vedrørende  Det fremgår som en eksempel om den for den 23. juni
2010, at styrmanden var dansk; og i øvrigt var besætningen personer fra Fi-
lippinerne og Sverige. Der blev antaget søfolk fra Phillippinerne på grund af
økonomi, Danske faglige organisationer kan ikke tegne overenskomst med
dem efter lovens $ 10, stk. 2 og 3. Man kan mønstre en filippinsk mand til
500 dollar pr. måned, Der er ingen fagforening på Phillipinerne. Han kender
ikke lønniveauet på disse skibe.

Afhørt af forsvareren har han forklaret vedrørende sagens bilag 1 om 
at logoet i øverste venstre hjørne er forbundets, fordi man der trykker lister-
ne ud. Der er ikke foretaget noget bearbejdning af listen.

Om bilag 28 har han forklaret; at dette skib i perioden fra den 22. august
2010 til den 22. august 2011 eksempelvis havde anløb markeret som nr. 11
og 12 den 19. april og 20. april som er 2 anløb på Lloyds liste. Sammenhol-
der man med bilag 28 lå skibet den ene dag nord for Fredericia for anker.
Det fremgår af skibets dagbog om det, når det ligger på reden; også har væ-
ret i havn. Lloyds liste viser 2 anløb. Han mener; at skibet har anløbet Frede-
ricia 2 gange på det tidspunkt. Sådan læser han det.

Om bilag 1 har han forklaret om den 31.januar 2011, at der er en arrived da-
to; 0g det skal sammenholdes med bilag 28 under position 29, hvorefter ski-
bet har været ved Enstedværket. Han er enig med Lloyds liste i bilag 1

 har i retsmøde den 29. september 2016 forklaret; at han
er ansat Søfartsstyrelsen og arbejder med sejladssikkerhed . Søfartsstyrelsen
anvender AIS for at kortlægge trafik, Systemet opdaterer hele tiden 0g sik-
rer, at der sker færre kollisioner. Opdateringer går til andre skibe og lægges
på Søfartsstyrelsens server. Der er ingen mellemled mellem serveren og af-
sendermasten, "Vessel Movement By Vessel" er et privat drevet foretagen-
de, 0g der er visse huller i det system. F.eks. har han set, at Odense Fjord og
Guldborgsund omkring Nykøbing Falster ikke har dækning med det system.
Søfartsstyrelsens data er mere fintmasket. Listerne; der figurerer i bilag 28,
side 3 om anløb af danske havne for  er udfærdiget manuelt af ham på
baggrund af de oplysninger; Søfartsstyrelsen har fra AIS systemet. Man kan
1 systemet se, hvilken kurs skibet har, hvor hurtigt det sejler; og hvad det er
for et skib. Hvis farten er 0, konkluderer han; at skibet ligger stille. Når det
feks. ud for nr. 1 er anført lokalitet Fredericia den 17-8 2011 3.10 er det
Fredericia Havn, og skibet har været der fra 3.10 til 6.02 den 18. august
2011. Ud for punktemne 11 og 12 er anført, at skibet  den 20. april

2011 kl. 10.13 til 8.56 har ligget til ankers nord for Fredericia på Fredericia
red. Under position 12 fremgår det, at skibet fra den 19 april 2011 til den
20. april 2011 fra 6.20 til 00.06 går til kaj og kommer tilbage. Han har truk-
ket it-data ud og sat ind i et geografisk skema for en periode. Han foreviste
på computer; at skibet kl. 00.06 den 20. april sejlede fra Fredericia Havn
Man kan se, at det sejlede indtil kL. 00.33, hvor det kastede anker nord for
Fredericia KI. 9.03 sejlede det fra Fredericia Red og ankom til Fredericia kl.
10.13. Skibet har således i disse dage været 2 dage ved kaj. Han har også
konstateret; at skibet den 31. januar 2011 kl. 10.16 var ved Enstedværket
ved Åbenrå.

Om position 42 har han forklaret, at  først ligger ved kaj 1 i Fredericia
Havn; og derefter senere flytter til Vesthavnen. Skibet har således ligget ved
2 forskellige kajpladser i Fredericia Havn Dette skal sammenholdes med
bilag 1, side 4 af 4. Skibet er flyttet i havnen fra en kaj til en anden kaj den
pågældende dag;

Om den I. september 2010 og 2. september 2010 har han forklaret; at skibet
har ligget til kaj i Århus og herefter den 2. september er anløbet Fredericia.
Lloyds mangler anløbet i Fredericia den 2. september, Han demonstrerede
på skærm; at skibet anløb Fredericia.

Om position 36, 37 0g 38 har han forklaret; at skibet i position 38 har anlø-
bet Fredericia; og skibet var den 4. september ikke i havn

Om position 33 har han forklaret, at skibet ligger først ved kaj 1 0g derefter
ved kaj 2. Havneanløbet mangler i det hele i Lloyds system den 28. decem-
ber, Der er således en fejl i Lloyds system.

 har i retsmøde den 29. september 2016
forklaret; at han er ansat i Udlændingestyrelsen, Lovovertrædelsen i denne
sag er en del af styrelsens område. Han har beskæftiget sig med sagen i flere
år. Det påses, om der kræves arbejdstilladelse i en situation som den forelig-
gende.

 har i retsmøde den 13. november 2017 for-
klaret under henvisning til den afgørelse; som Østre Landsret har truffet, at
det nok skal være rigtigt; at  er stiftet den 16. marts
2010. Han var advokat for selskabet; 0g han var medlem af bestyrelsen af
selskabet og er det stadig i dag  som
er brødre og svenskere 0g formentlig også  var med-
lemmer af bestyrelsen; Som bestyrelsesmedlem sørgede han for det formelle
vedrørende indberetninger; og han skrev referat fra bestyrelsesmøderne. Han
var endvidere opmærksom på regnskabsforhold og budgetlægning; Han hav -
de ikke noget med den daglige drift at gøre; da virksomheden havde en di-
rektør. Han havde ikke løbende kontakt med  Han var
"inde over" 3 da virksomheden flyttede fra Fredericia til  Han har

også forestået virksomhedens registrering i Skibsregistret . Partrederiaftaler-
ne så han til bestyrelsesmøderne, 0g det var ham; der skrev dem som advo-
kat for virksomheden. Partrederiaftalemnes indhold, formoder han, er nogen -
lunde ens for de enkelte skibe. Partrederiaftalen gælder for hvert enkelt skib .
Partrederiaftalerne skal anmeldes til Skibsregistret. Da skibene blev indfla-
get til Danmark var det fra svensk registrering til dansk registrering Han
mener, at der var nogle diskussioner i den anledning vedrørende registre-
ringsforholdene fra Sverige til Danmark. Det var i 2010. Skibene blev ind-
flaget til Danmark over formentlig % års tid. De danske partrederiaftaler er
dannet af ham. Aftalen fremgår blandt andet af bilag 1.26 side 4 og fremef-
ter vedrørende  og samme bilag sidste side, hvoraf det fremgår;
at aftalen vedrørende partrederiet blev sendt til Erhvervsstyrelsen; Det endte
med, at det måtte anmeldes til Skibsregistertilsynet; idet Erhvervsstyrelsen
ikke kunne modtage anmeldelsen med henblik på at oprette et cvr-nummer.
Da Erhvervsstyrelsen fik dokumenterne, vidste styrelsen ikke, hvad de skul-
le stille op.

Om partrederiaftalen side 2, $ 3 har han forklaret, at han tror, at det var sam-
me ordlyd for hvert af de andre skibe, men han husker det ikke. Den besty-
rende reder havde et cvr-nummer sammenholdt med aftalen $ 5, side 3. Han
husker bestemmelsen, Partrederiaftalen kan nok være enslydende for hvert
af de øvrige skibe.  var bestyrende reder for de andre skibe.
Der skulle administreres ens for de 4 skibe. De sejlede med de samme kon-
trakter.

Det fremgår af forhold 1, bilag 14, at  blev stiftet 16
marts 2010. Selskabet skulle være bestyrende reder for de andre skibe.

Om forhold 1, bilag 4 har han forklaret; at det nok er rigtigt, som det står i
udskriften fra Erhvervsstyrelsen; hvad selskabets formål var. Selskabet skul-
le drive den virksomhed, der var virksomhedens formål.  drev vel be-
fragtning . Han har nok i bestyrelsen med de øvrige bestyrelsesmedlemmer
drøftet "befragtning" Formandskabet og direktionen stod for selskabets
drift; og han var ikke involveret deri.  har indgået kontrakter vedrøren -
de transport. På bestyrelsesmøderne gennemgik man regnskaberne. Man
drøftede også, hvad skibene blev brugt til. Han har ikke nogen erindring om,
at der har været drøftet bemanding af skibene på bestyrelsesmøderne. Skibs -
føreren var typisk svensk 0g var ansvarlig for skibet. Der var drøftelser med
Søfartsstyrelsen om, hvorledes svenskerne, som ansvarlige på skibet; kunne
være myndighedspersoner. Han var ikke bekendt med, at der anvendtes phil-
lipinske søfartsfolk på skibene. Han var ikke involveret i, hvordan skibene
blev anvendt i 2010 og 2011, men han vidste; at der blev indgået kontrakter
om at flytte blandt andet brændstof fra rederier til brændstoflagre. Bortfrag-
teren skulle sørge for lastekapacitet; at den var tilstede, og kunden bestemte,
hvor skibet skulle sejle hen. Kunden bestemte ikke; at det var 
der skulle sejle. Der skulle bare være et skib. Hans kontakt med 
der var direktør, var vel at han indimellem havde telefonisk

forbindelse til ham nok engang hver anden måned. Han så ham også til be-
styrelsesmøderne. Hvis det drejede sig om driften, måtte 
tale med en af  ~brødrene.

Om  forklaring til retsbogen den 29. september
2016 har han forklaret, at han ikke har været involveret i driften jf. herved
nederste afsnit på udskriften side 2  var ikke nogen
form for stråmand. Han var, som det fremgår af retsbogen; side 2, 3. afsnit,
en, der havde forbindelse til Sverige: Opgaverne lå i Sverige. Skibenes tek-
niske drift foregik fra Sverige. Ligeledes foregik bemandingen derfra; Han
ved ikke, om det var  der forestod dette, men det var et selskab i
Sverige. Så har  betalt et beløb til det svenske selskab for
driften  var daglig leder og var involveret i befragt-
ningsforholdene. Kun 

Foreholdt forhold 1, bilag 14 b, side 5 og 6 vedrørende antal ansatte har han
forklaret, at han ikke aner, hvor de tal kommer fra. Han deltog i mødet hos
politiet den 9. oktober 2012 som advokat for  Han tror, at han har set
mødereferatet i efteråret 2012. Han husker ikke; om han reagerede på det.
Han husker ikke, om han tog kontakt til politiet vedrørende referat, Det kan
være vidnet; der har forklaret det; der står i rapporten side 2. Det lyder no-
genlunde korrekt. Det, der står i næstnederste afsnit side 2, 0g fremefter; kan
han have udtalt sig om, Han vil ikke udtale sig om det, der står på side 2, 2
afsnit; idet det er en del af hans advokatarbejde. Det; der står på bilaget side
2, 3. afsnit, forklarede han; at de 5 første linier i afsnittet lyder rigtige. Han
ved ikke, hvem det er, betjenten i referatet kalder rederiet.

Om anløb af danske havne har han selvfølgelig forklaret; at anløbene skulle
indføre anløb lovligt. Han husker ikke det; der er "hakket" ind på siden, Han
kan ikke tage stilling til det, der står vedrørende "rederiet"

Om bilag 22 har han forklaret om sidste side, at han ikke har nogen mening
om mailen; Han husker den ikke. Han kan ikke svare på spørgsmål vedrø-
rende mailen.

Rettens begrundelse 0g afgørelse

Det lægges til grund, at udlændingelovens bestemmelser om skibes anløb i
Danmark på det i sagen omhandlede tidspunkt var således; %t skibe med
udenlandsk besætning uden arbejdstilladelse måtte anløbe dansk havn 25
gange årligt fra maj 2015, 28 gange årligt, såfremt 3 anløb var med henblik
på værftsophold og udelukkende dette De 4 skibe, der er omfattet tiltalen
havde beskæftiget udenlandske borgere uden arbejdstilladelse på det i tilta-
len anførte tidspunkt, Således som reglere blev administreret; var det ude-
lukkende skibenes anløb, der var afgørende. Såfremt udlændingene var på
skibet 26. henholdsvis 29. gang skibet anløb dansk havn; skulle de pågæl-
dende have arbejdstilladelse. Skibene måtte således den 26. henholdsvis den

29. gang anses for skibe, der var blevet til en dansk arbejdsplads, hvortil der
krævedes arbejdstilladelse.

 var bestyrende reder for de fire skibe og måtte i perio-
den fra 22. august 2010 til 22. august 2011 kun anløbe dansk havn 25 gange,
fordi selskabet havde ansat udenlandsk arbejdskraft uden arbejdstilladelse på
skibene. Det er godtgjort; at skibene i denne periode har anløbet dansk havn
mere end 25 gange.

 har afgivet forklaring om AIS systemet, og denne forkla -
ring har retten fundet stemmer med de registreringer, der er foretaget af ski-
bene. AIS systemet må anses for at være fintmasket og langt mere sikkert
end Lloyds skibsregister. I det omfang, der er uoverensstemmelser mellem
disse to, har retten fundet at kunne lægge AIS systemet til grund for skibets
position også på baggrund af; at tiltalte som modbevis kunne have fremlagt
logbøger eller egne registreringer, hvilket ikke er sket. Tiltalte har heller ik-
ke godtgjort, at der har været værftsbesøg blandt anløbene, hvilket kunne
have været dokumenteret eller sandsynliggjort gennem regninger og logbø-
ger.

Skibene har været registreret i Danmark og må anses for drevet af
 og skibene har været indflaget og dermed hjemmehørende i
Danmark, jf. herved også partrederiaftalen; der er fremlagt vedrørende skibet
 forklaring; var formentlig enslydende
med partrederiaftalerne for de øvrige skibe. Skibene må således anses for
drevet i Danmark, 0g selskabet  anses for at være den, der
har ansat og lønnet de ansatte, der har været ombord på skibene Det er der-
for berettiget, at tiltalen har fundet sted mod  som såle-
des er rette ansvarssubjekt i sagen: Selskabet har derfor været forpligtet til at
overholde de danske regler, der var gældende på området.

Der er godtgjort forskellige mindre fejl i bemandingslisterne; hvilke fejl for -
mentlig skyldes den indtastning; der har fundet sted af besætningernes nav-
ne; idet listerne har været menneskeligt bearbejdede. Det er i det væsentlige
godtgjort, at listerne er revisende; og at rederiet derfor har overtrådt reglerne
på området.

Det må anses som uomtvistet; at udlændingelovens regler på området og de
hertil knyttede bekendtgørelser m.V. udgør en restriktion for udenlandske
selskaber, der ønsker at etablere sig i Danmark og derfor er en begrænsning
af den fri etableringsret jf: TEUF artikel 49,jf. artikel 54. Det må efter den
retspraksis, der har udviklet sig ved EU-domstolen; lægges til grund, at re-
striktioner for etableringsfriheden;, der finder anvendelse uden forskelsbe-
handling på grundlag af nationalitet kan accepteres forudsat at de er begrun-
det i tvingende almene hensyn 0g proportionale; dvs. at de er egnede til at
sikre, at det tilstræbte formål nås, 0g at det ikke går ud over; hvad der er
nødvendigt med henblik på at nå dette mål. Henset til baggrunden for indfø-

relsen af udlændingelovens regler om tredjelands besætning er begrundede i
ikke at underminere det danske arbejdsmarked, idet filipinsk arbejdskraft
som følge af lønniveauet udkonkurrerer dansk arbejdskraft, må det anses for
at være en restriktion; der er begrundet i tvingende almene hensyn og prO-
portionalt 0g ikke går ud over; hvad der er nødvendigt med henblik på at nå
målet, Kravet om arbejdstilladelse er en effektivt egnet måde til at sikre sta-
bilitet på arbejdsmarkedet og derved undgå forstyrrelser af det nationale ar-
bejdsmarked. På den baggrund har retten fundet restriktionemne lovlige og
har ikke fundet anledning til at stille et præjudicielt spørgsmål til EU-dom-
stolen.

Det forhold; at det påhviler anklagemyndigheden at godtgøre; at det har væ -
ret berettiget at opstille restriktioner for de EU-retlige frihedsrettigheder;
ændrer ikke heri henset til det ovenfor anførte om baggrunden for restriktio-
neme.

[ sagen foreligger der skærpende momenter vedrørende straffastsættelsen.
De udenlandske sømænd aflønnes lavere end danske sømænd, dvs. der er
opnået en økonomisk gevinst. Det må lægges til grund, at overtrædelsen har
været forsætlig og er begået med flere skibe, samt at de pågældende udlæn-
dinge ikke har haft ret til at opholde sig i Danmark. Der er imidlertid nogen
usikkerhed om, hvor mange sømænd, der har været ombord på skibene, og i
hvilket omfang skibene har anløbet dansk havn. Det må endvidere lægges til
grund, at sagsbehandlingstiden har været ekstremt lang henset til sagens
komplicerede karakter 0g til spørgsmålet om de EU-retlige problemstillinger
i sagen 0g til, at der har været kontakter mellem forskellige styrelser og an-
klagemyndigheden og tiltaltes advokat og endelig til kæremålet vedrørende
 status under sagen.

Under henvisning til en samlet bedømmelse findes bøden passende at kunne
fastsættes til 1.500.000 kI., jf. udlændingelovens $ 59, stk. 4, jf. stk. 5, jf. $
61.

Thi kendes for ret:

 skal betale en bøde på 1.500.000 kr;

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.