Sag om, hvorvidt et løn- og feriepengekrav på 205.000,00 kr., skal anerkendes som privilegeret i medfør af konkurslovens § 95
Ret: Sø- og Handelsretten (1. instans)
Faggruppe: Skiftesag — Insolvensskifte
Sagsemner: Konkurs;

/

UDSKRIFT
AF

SØ- & HANDELSRETTENS DOMBOG
____________

DOM

Afsagt den 21. maj 2010

P-30-09
Business Danmark som mandatar for Sagsøger
(Advokat Bent Hansen)

mod

Sagsøgte ApS under konkurs
(Advokat Thomas Fredslund-Andersen)

Indledning

Sagens spørgsmål er, om Sagsøger, som var registreret som direktør i det nu kon-

kursramte selskab, efter indholdet af den stilling, hun bestred, må betragtes som lønmodta-

ger, og hendes anmeldte krav derfor som omfattet af konkurslovens § 95.

Påstande



/

- 2 -

Sagsøger har nedlagt påstand om, at Sagsøgte ApS under konkurs skal anerkende

hendes løn- og feriepengekrav på 205.000,00 kr. som privilegeret i medfør af konkurslovens §

95.

Konkursboet har påstået frifindelse.

Parterne er enige om den beløbsmæssige opgørelse af kravet.

Oplysningerne i sagen

Sagsøgte ApS blev stiftet den 10. november 2008 af Person 1, som tillige sad i bestyrelsen

sammen med Vidne 1(bestyrelsesformand) og Sagsøger, der også blev

registreret som selskabets direktør. Selskabet havde adresse på Sagsøgers privat-

adresse. Selskabets formål var at udgive livsstilsmagasiner samt anden hermed beslægtet

virksomhed.

I forbindelse med opstarten af virksomheden sørgede Vidne 1 for oprettel-

sen af domænenavn, mailadresser og bankkonto. Det fremgår blandt andet af hendes mail-

korrespondance med banken, at såvel hun som Sagsøger skulle have adgang til kon-toen, og at

Sagsøger skulle kunne indtaste og godkende med hendes accept, mens hun selv skulle kunne

indtaste og godkende alene.

Den 3. december 2008 blev der indgået en direktørkontrakt mellem Sagsøgte ApS og

Sagsøger. Af denne fremgår blandt andet følgende:

”…

1. Tiltrædelse 
1.1 Direktøren har siden 10. november været direktør i selskabet og anmeldt til Erhvervs- og

Selskabsstyrelsen som værende direktør.
1.2 Nærværende kontrakt regulerer direktørens ansættelsesforhold – og vilkår med virkning fra

kontraktens underskrivelse.

2. Ansvar 
2.1 Direktøren har – under ansvar over for bestyrelsen – den daglige ledelse af selska-bets

samlede virksomhed.
2.2 Bestyrelsen fastsætter de forskrifter, der til enhver tid skal gælde for selskabets virksomhed,

og direktøren er over for bestyrelsen ansvarlig for, at selskabets virk-



/

- 3 -

somhed foregår i overensstemmelse med disse forskrifter og i øvrigt i overens-stemmelse
med selskabets vedtægter og lovgivningen.

2.3 Alle spørgsmål af ekstraordinær karakter eller af stor betydning skal af direktøren
forelægges bestyrelsen, eventuelt dennes formand.

…

5. Vederlag 
5.1 Det årlige vederlag udgør 480.000 kr., der udbetales med 1/12 månedsvis bagud.
…

6. Ferie 
6.1 Direktøren har i hvert enkelt kalenderår ret til ferie af samme længde som følger af den til

enhver tid gældende ferielov.
6.2 Feriens afholdelse sker under hensyntagen til selskabets interesser efter aftale med

bestyrelsens formand.
6.3 Direktøren er ikke omfattet af Ferieloven.
6.4 Ikke afholdt ferie godtgøres ikke med kontant betaling.
…

8. Ophør 
8.1 Ansættelsesforholdet ophører uden opsigelse med udgangen af den måned, i hvil-ken

direktøren fylder 60 år.
8.2 Ansættelsesforholdet kan i øvrigt skriftligt fra selskabets og direktørens side brin-ges til

ophør med samme varsel som fremgår af funktionærloven.
…”

I første nummer af Magasin 1 blev Sagsøger præsenteret som chefredaktør og Vidne 1 som

administrator. Der var desuden tilknyttet 4 journalister, en fotograf og to layoutere til

magasinet.

I april 2009 efterlyste Person 1 en handlingsplan fra Sagsøger for den frem-

tidige drift af selskabet. I en mail af 20. april 2009 til Person 1 redegjorde Sagsøger på den

baggrund for de hidtidige udgivelser og annoncesalget og for hendes ideer til fremti-dige

annonceindtægter. Som svar herpå efterlyste Person 1 i en mail af s.d. en plan for,

hvorledes magasin nr. 4 skulle finansieres, og gjorde opmærksom på, at der var pumpet 3

gange så meget i projektet i forhold til det, som var hendes eget udgangspunkt. I en mail af

23. april 2009 til direktion og bestyrelse i Sagsøgte ApS efterlyste han på ny en plan for frem-

skaffelse af den fornødne likviditet for magasin nr. 4, så eksterne leverandører var beskyttet, og

gjorde opmærksom på, at en sådan plan skulle foreligge den efterfølgende mandag, idet han

ellers ville begære selskabet konkurs.



/

- 4 -

Den 30. april 2009 blev Sagsøger sagt op til fratræden den 31. juli 2009 og sam-

tidig fritstillet begrundet i selskabets økonomiske forhold.

I en mail af 1. maj 2009 til advokat Thomas Fredslund-Andersen redegjorde

Sagsøger for sin rolle i selskabet. Mailen var vedhæftet et excel-dokument ved navn

Sagsøger_Magasin 1_budget_24-04-2009. Af mailen fremgår blandt andet:

”…
Det jeg har stået for i forbindelse med Magasin 1 er følgende:

• Kontakte kunder fra min fortid som sælger, idet jeg har været den eneste med bran-cheerfaring
• Lave en medieplan
• Lave årsaftaler med kunder
• Opsøgende salg
• Finde på hvad der skulle være af indhold i magasinet
• Finde freelance journalister fra mit netværk til meget billige penge
• Få magasinet ud at arbejde
• Distribuere magasinet ud til kunderne

Jeg har fået tilsendt nogle breve fra Jyske Bank til adressen her, da firmaet er registreret
her. Jeg har set nogle meget mærkelige beløb, som jeg har spurgt ind til, men har fået at
vide, at det skulle Vidne 1 nok følge op på eller sørge for. Jeg har fra første dag prøvet at holde alle
udgifter nede, da det har været min drøm at overtage firmaet Sagsøgte ApS. Jeg har som tidligere
nævnt påtalt de økonomiske tal, jeg ikke har forstået.

Jeg har også erfaret, at Vidne 1 havde sat kr. 60.000,- i løn til sig selv. Der råb-te jeg vagt i gevær,
og kunne slet ikke acceptere det. Jeg fik at vide, dette var den løn hun havde fået i det tidligere
firma som Person 1 havde eller har, og det var meningen at

Vidne 1 skulle over i Sagsøgte ApS og arbejde på sigt. Lønnen blev herefter sat til
kr. 10.000 som jeg syntes var et max beløb taget i betragtning af at alle andre lønninger var meget
lavt sat markedsmæssigt. Det var ligeledes aftalen at alle lønninger skulle stige ved fremgang,
således at vi fik markedspriser.
…”

Sagsøgte ApS blev taget under konkursbehandling den 2. juni 2009 på grundlag af en kon-

kursbegæring indgivet den 4. maj 2009 af Person 1 i sin egenskab af kreditor i selskabet.

Advokat Thomas Fredslund-Andersen blev udpeget som kurator.

Den 25. juni 2009 anmeldte Business Danmark på vegne af Sagsøger blandt an-

det et krav på løn og feriepenge på 205.000 kr. som § 95-krav. Kravet blev prøvet på et møde

den 6. november 2009, hvor kurator nægtede at anerkende kravet som § 95-krav, men aner-

kendte det som § 97-krav. Denne sag blev anlagt den 18. november 2009.



/

- 5 -

Forklaringer

Sagsøger har forklaret, at hun i mange år har været annoncesælger hos Berlingske Tidende og

DG Media. Hun har ikke tidligere været direktør i et selskab og har ingen ledel-seserfaring.

Hun har ikke forstand på økonomi og har ikke tidligere udarbejdet budgetter og

forretningsplaner. Hun mødte Person 1 til et privat selskab, hvor hun fortalte ham om sit

job som annoncesælger hos DG Media. Han spurgte hende, om hun kunne tænke sig at star-

te et nyt magasin op sammen med ham og fortalte, at han havde en god veninde, Vidne 1, som

havde erfaring med økonomi og forretningsplaner. Vidne 1 ville sørge for at få alle papirer på

plads, så Sagsøger kunne komme i gang med at sælge annoncer hurtigst muligt. Hun havde

ikke selv noget med stiftelsen af selskabet at gøre.

Vidne 1 kom hjem til hende med nogle papirer, som hun skulle skrive under, og

hun blev anmeldt som direktør, for en skulle jo være det. Hun overvejede ikke, hvad det in-

debar. Selskabet fik adresse hos hende, da dette var mest praktisk, og kælderen var ledig.

Det var Vidne 1, som bestemte, hvad der skulle indkøbes af inventar til selska-bet. Person 1

havde bl.a. en scanner og en computer fra et andet selskab, som Sagsøgte ApS overtog. Hun

havde ingen indflydelse på oprettelsen af domænenavn, mailadresser, lo-go og visitkort. Det

var alt sammen noget, Vidne 1 stod for. Hun blev heller ikke

involveret i, hvilken bank selskabet skulle have, hvilken type kredit selskabet skulle have i

banken, eller hvem der skulle tegne selskabet. Hun fik kopi af Vidne 1's mailkor-respondance

med banken. Hun deltog i et møde med to bankrådgivere og

Vidne 1, hvor hun skulle forklare om tanken bag bladet og målgruppen. Hun blev bedt om at

forlade mødet efter 15 min., hvorefter Vidne 1 holdt møde med bankrådgiverne i yderligere ½

time. Hun har aldrig haft noget med banken at gøre i øvrigt og har ikke foreta-get betalinger fra

selskabets konto, ligesom hun ikke havde adgang til at se selskabets konto via netbank. Hun

har ikke været med til at udarbejde budget og forretningsplan for selska-bet. Det stod Vidne 1

for. Hun har set de budgetter, Vidne 1 har la-vet, og har påtalt, når nogle beløb har været for

højt sat, ligesom hun har spurgt til, hvad for-

skellige posteringer vedrørte. I opstartsfasen kom Vidne 1 stort set dagligt på



/

- 6 -

selskabets adresse, og de talte sammen 10-12 gange dagligt. Siden var hun forbi 2-3 gange om

ugen. Hun samlede al selskabets post sammen og gav det til Vidne 1, når hun kom, eller sendte

det hjem til hende privat. Selskabet havde ingen kontanter liggende, så hvis hun skulle købe

noget til selskabet, måtte hun selv lægge ud og fik beløbet refunderet af Vidne 1. Hun og Vidne

1 var meget sammen. De udvekslede ideer om, hvem hun kunne kontakte med henblik på at

sælge annoncer. De indhentede begge til-bud fra eksterne leverandører, f.eks. fra trykkerier,

men i sidste ende afgjorde Vidne 1, hvilken leverandør de skulle bruge. Det var også Vidne 1,

som indgik den økonomiske aftale med Person 2, som er grafiker og skulle stå for selskabets

hjemmeside og layoutet på magasinet. Vidne 1 oprettede endvidere en konto hos billedbu-

reauet Getty, så Person 2 kunne købe billeder til brug i magasinet. Hun kunne ikke selv

foretage økonomiske dispositioner i selskabet bortset fra småtingsafdelingen som indkøb af

kaffe og frimærker. Hun skulle referere til Vidne 1 i alt vedrørende magasinet. Hver mandag

skulle hun lave en skriftlig rapportering til Vidne 1 om, hvordan de tjente flere penge til

selskabet. Denne blev sendt videre til Person 1. Hun har ikke kendskab til selskabets bogføring

og har ikke haft møde med selskabets revisor. Når hun havde solgt en annonce, udfyldte hun en

ordrebekræftelse, som hun sendte til kunden pr. mail med kopi til Vidne 1. Vidne 1 udstedte

fakturaer på grundlag af ordrebekræftelserne og sendte dem til kunderne. Hun så ikke selv

fakturaerne og vidste ik-ke, om kunderne betalte. Hun kørte selv rundt og afleverede magasinet

forskellige steder. Det tog meget tid, så derfor undersøgte hun, hvordan magasinet kunne

distribueres og om-kostningerne herved. Hun så Person 1 to gange i magasinets levetid. De

holdt bestyrel-sesmøder i hendes køkken. Der var ingen dagsorden. Der blev holdt to

redaktionsmøder med alle, som havde med magasinet at gøre. På det andet møde orienterede

hun om, at hun havde sagt farvel til Person 3 og i stedet havde engageret Person 4, som hun

kendte fra tidlige-re jobs. Person 3 var kommet på kant med både hende selv og Vidne 1, og de

var derfor enige om, at aftalen med Person 3 skulle ophøre. Det var Vidne 1's opfat-telse, at det

var Sagsøgers opgave at håndtere dette. På et møde i begyndelsen af april nævnte Vidne 1, at

der skulle flere penge i kassen, ellers måtte selskabet lukke. Hun blev ikke inddraget i

drøftelserne om at erklære selskabet konkurs. Hun var i New York, da hun modtog beskeden

om, at selskabet var lukket. De opgaver, som hun har nævnt



/

- 7 -

i sin mail af 1. maj 2009, er udført i samarbejde med andre. Det eneste, hun stod for alene, var

distribution og salg. Hun har ikke selv lavet det vedhæftede budget. Når hun fik tilsendt et

budget fra Vidne 1, gemte hun det på sin egen computer og lavede en kopi, hvor hun selv gik

ind og rettede tallene til for at følge med i økonomien. Hun vil betegne sig selv som

annoncesælger. Hun har ikke lavet andet end i tidligere jobs bortset fra at køre magasi-nerne

ud.

Vidne 2 har forklaret, at han kendte Sagsøger fra sit tidligere fir-

ma, som solgte outdoor reklamer. Han har været til et møde med Sagsøger på selska-bets

adresse. Vidne 1 og en ung edb-mand deltog også i mødet, hvor de drøftede opsætning af

magasinforsider og magasinets layout. Han foreslog, at der blev indkøbt et whiteboard, hvor de

kunne sætte forsiden og alle bladets sider op for at få et bedre overblik over hele bladet og for

at få medarbejdernes input til layout. Vidne 1 traf beslut-ning om at bestille et whiteboard,

mens han var til stede. Han var til et møde en gang senere, hvor whiteboardet var kommet.

Både Sagsøger og Vidne 1 var til stede, og de havde en større diskussion om både opsætningen

af bladet og det redaktionelle. Det var ikke hans indtryk, at Sagsøger selv kunne beslutte,

hvordan bladets forside skulle se ud. Det var hans indtryk, at Vidne 1 bestemte, hvad der skulle

indkøbes af større ting til selskabet. Sagsøger skrev lederen til bladet. Han ved ikke, om den

skul-le godkendes af Vidne 1.

Vidne 1 har forklaret, at hun har arbejdet som personlig assistent for Person 1 i 10 år. Hun har

tidligere siddet i bestyrelsen i nogle af Person 1's andre selskaber. Det var derfor naturligt, at

hun trådte ind i bestyrelsen i Sagsøgte ApS. Hun er uddannet interna-tional cand.merc. i 1993

og har erfaring med administration og forretningsdrift. Person 1 og Sagsøger havde mødt

hinanden i private sammenhænge. Sagsøger havde nogle gode ideer til udgivelsen af et

magasin og annoncesalg. Person 1 syntes, det lød in-teressant, og ville gerne skyde nogle penge

i projektet. Hun betragtede det som et iværksæt-terprojekt. Hverken hun eller Person 1 havde

erfaring med udgivelse af magasiner. Person 1's øvrige selskaber drev virksomhed inden for

luftfarts- og medicinalbranchen. Sagsøgte ApS var således baseret på det koncept for et

magasin, som Sagsøger havde præsen-



/

- 8 -

teret for Person 1, og Sagsøger skulle bidrage med sin kompetence og ekspertise i branchen og

gøre magasinet til en forretning. Hun sørgede for etablering af virksomheden, assisterede med

bogholderiopgaver og sikrede, at virksomheden havde et fornuftigt økono-misk grundlag.

Sagsøger varetog alle andre opgaver i virksomheden herunder op-sætning af magasinet og

udarbejdelse af en medieplan. En medieplan er det produkt, som sendes ud til potentielle

kunder, som beskriver indholdet af magasinet og priserne på an-noncer. Der er tale om en

appetitvækker på bladet. Det var Sagsøger, som fastsatte priserne på annoncer. Hun

udarbejdede en forretningsplan, men Sagsøger bidrog til forretningsplanen med forslag til

kunder, freelance medarbejdere og temaer i de kommende magasiner. Forretningsplanen skulle

præsenteres for banken med henblik på at opnå kredit. Sagsøger var ikke involveret i valg af

bank. Hun kontaktede Jyske Bank, som i forve-jen var Person 1's bankforbindelse, og forestod

forhandlingerne med banken. Det var tanken, at både hun og Sagsøger skulle have adgang til

netbank og kunne se poste-ringerne på selskabets konto. Der gik dog flere måneder, inden der

blev etableret forbindelse til netbank, og Sagsøgers adgang til netbank blev aldrig etableret. I

praksis sørgede hun for alle betalinger. Der var kun ganske få posteringer. Det var derfor ikke

relevant, at Sagsøger disponerede over kontoen. Det var ikke tanken, at Sagsøger skulle kunne

disponere alene. Sagsøger deltog i et møde med banken om oprettelse af en kassekredit til

Sagsøgte ApS. Sagsøger præsenterede banken for konceptet bag maga-sinet og forlod herefter

mødet. Hun holdt herefter møde med banken om Person 1's pri-vate økonomiske forhold, som

hun varetog, da Person 1 opholdt sig i Dubai. Sagsøgte ApS blev etableret meget hurtigt, idet

Sagsøger havde sagt sit job op samme dag, som hun havde talt med Person 1, og derfor havde

behov for et andet indtægtsgrundlag snarest muligt. Person 1 besluttede i forbindelse med

opstarten, at noget it-udstyr fra et andet firma kunne bruges i det nye selskab. Hun sørgede

derfor for, at der blev installeret en far-veprinter, en kopimaskine og computerudstyr på

selskabets adresse. Hun indkøbte også whiteboards efter forslag fra Vidne 2 og Sagsøger. Hun

har herudover ikke været involveret i driftsindkøb. Hun indgik aftale med billedbureauet Getty

om opret-telse af en kundekonto efter anvisning fra Sagsøger og Person 2. Ved bestillinger af

billeder hos Getty blev betalingen for billederne trukket direkte på Sagsøgte ApS' bankko n-to.

I det daglige var det Person 2 og Sagsøger som disponerede over adgangsko-



/

- 9 -

den til Getty og traf beslutningerne om billedindkøb. Det var Sagsøger, som traf alle

beslutninger om magasinets indhold og annoncører, ligesom hun også traf beslutning om,

hvilke og hvor mange freelance medarbejdere der skulle tilknyttes magasinet, og hvordan de

skulle aflønnes. Hun deltog dog selv i et møde med Person 2, hvor de drøftede honore-ringen af

hendes arbejde som freelance grafiker. Hun forklarede, at der var tale om et iværk-sætterprojekt

med begrænsede midler, og at honoreringen derfor i starten ville være begræn-

set, men med tiden kunne blive højere, hvis magasinet fik succes. Det var dog i sidste ende

Sagsøger, som bestemte, hvor meget Person 2 skulle honoreres med. Det var også Sagsøger,

som indkaldte til redaktionsmøder. Hun bidrog selv med nogle artikler til det første magasin,

men hun bestemte ikke, hvad bladet skulle indeholde. Sagsøger

indgik aftale med trykkeriet om kvaliteten af magasinet og oplagets størrelse, som

Sagsøger havde beregnet på grundlag af antallet af annoncører. De diskuterede, om det var

nødvendigt med så stort et oplag, da hun forsøgte at holde omkostningerne nede, men Sagsøger

holdt fast i sit og traf den endelige beslutning. Distributionen af magasinet fore-gik blandt

andet ved, at hun og Sagsøger kørte magasinerne ud til kunderne i deres egne biler. Desuden

besluttede Sagsøger, at nogle magasiner skulle sendes til kun-

derne med posten eller bringes ud med kurér. Hun udarbejdede virksomhedens budget og

fastlagde i budgettet, hvor store faste udgifter virksomheden kunne bære. Sagsøger

bidrog med budgettal for annonceindtægter. Budgettet blev løbende revideret, idet omkost-

ningerne til blandt andet trykning af magasinet var højere end forventet og annonceindtæg-

terne lavere, fordi markedet var presset. Sagsøger bidrog i den forbindelse med op-

lysning om udgifterne, idet hun havde kontakten til leverandører og distributører.

Sagsøger har løbende modtaget kopi af de budgetter, som hun har udarbejdet, og har delta-get i

møder med Person 1, hvor budgettet blev diskuteret. Sagsøger har efterføl-

gende udarbejdet sine egne budgetter for virksomheden, fordi hun var af den opfattelse, at

det budget, som Vidne 1 havde udarbejdet, var for negativt. Hun har ikke udar-bejdet det

budget, som var vedhæftet Sagsøger mail af 1. maj 2009.

Person 2 har forklaret, at hun er uddannet grafisk designer. Hun kendte Sagsøger fra bladet

Magasin 2, hvor hun var tilknyttet som grafisk designer, og Sagsøger arbejdede som

annoncesælger. Sagsøger kontaktede hende om opstarten af et



/

- 10 -

nyt magasin, og hun deltog efterfølgende i et møde med Sagsøger og Vidne 1. På mødet

forhandlede de om hendes freelance honorar. Forhandlingerne foregik pri-mært med Vidne 1.

Hun fik klart indtryk af, at Sagsøger ikke havde ind-flydelse på det. Hun opfattede Vidne 1 som

investors forlængede arm, og som den, der traf alle beslutninger vedrørende virksomhedens

økonomi. Hun sendte sine faktu-raer att. Sagsøger, men hun vidste, at de ville blive sendt

videre til Vidne 1. Sagsøger traf ingen beslutninger angående økonomien. Hun havde ingen ad-

gang til bankkontoen og kunne ikke udstede checks. Hun ved ikke, hvem der havde kompe-

tence til at indgå aftaler med leverandører og annoncører. Hun bad Vidne 1 om at oprette

Sagsøgte ApS som bruger hos billedbureauet Getty, så hun kunne indkøbe billeder til

magasinet. Hun fik udleveret brugernavn og password og gik selv ind på Gettys hjemmeside og

købte billeder. Hun gav Vidne 1 besked om, hvor meget hun havde brugt på billeder. Hun

vidste, at hun skulle holde sig på et fornuftigt niveau. Medieplanen modtog hun fra Sagsøger.

Vidne 1 har muligvis været inde og checke materialet igennem. Vidne 1 var især i starten meget

involveret i det formelle omkring virk-somheden. Vidne 1 deltog ikke i den daglige

tilrettelæggelse af bladet i samme omfang, som de andre. Sagsøger arbejdede i døgndrift. Der

blev holdt redaktions-møder hver måned. Det var Sagsøger, som traf beslutninger af

redaktionel karakter. Vidne 1 deltog i de fleste redaktionsmøder. Hun arbejder også sammen

med Sagsøger i dag på Magasin 3, hvor Sagsøger er chefredaktør, og hun arbejder som

freelance grafiker.

Parternes synspunkter

Sagsøger har gjort gældende, at hun må betragtes som lønmodtager i Sagsøgte ApS, og at

hendes anmeldte krav på løn og feriepenge som følge heraf er omfattet af konkurslo-vens § 95.

Uanset at hun var registreret som direktør i selskabet, har hun ikke reelt fungeret som direktør,

idet hun ikke har haft beføjelser og kompetencer svarende til en direktørstil-ling. Hun havde

reelt stilling som redaktør af Magasin 1, hvor hendes hovedopgave bestod i at sørge for

redigering af magasinet og skaffe annonceindtægter. Hun har ikke haft egentlige

ledelsesopgaver. Hun var undergivet bestyrelsesformand Vidne 1's in-



/

- 11 -

struktionsbeføjelse. Bestyrelsesformanden kom meget ofte i virksomheden og traf alle be-

slutninger om virksomhedens økonomi. Sagsøger fik ingen oplysninger om virksom-

hedens økonomi. Hun var ikke involveret i udarbejdelse af forretningsplan og budget og

havde ikke adgang til at disponere over selskabets bankkonto.

Konkursboet har gjort gældende, at der er en bestyrket formodning for, at Sagsøger har været

en del af ledelsen i Sagsøgte ApS, idet hun var anmeldt som direktør i selskabet hos Erhvervs-

og Selskabsstyrelsen og havde underskrevet en direktørkontrakt med selskabet,

hvorefter hun skulle varetage den daglige ledelse af Sagsøgte ApS. Hun har endvidere reelt

haft ledelsesbeføjelser i selskabet i et sådant omfang, at hendes anmeldte krav på løn og fe-

riepenge ikke er omfattet af konkurslovens § 95. Sagsøger har således truffet en ræk-

ke væsentlige beslutninger i relation til virksomhedens drift, herunder om tilknytningen af

freelance medarbejdere, bestilling hos leverandører og om magasinets layout og indhold.

Sagsøger har endvidere disponeret over virksomhedens økonomi gennem de aftaler,

hun indgik med trykkeri og distributører og gennem indgåelse af aftaler med annoncører.

Sagsøger har efter Vidne 1's forklaring været involveret i budgetlægnin-gen og har drøftet

virksomhedens likviditet med Person 1. Det er naturligt, at bestyrel-sesformanden i

etableringsfasen er engageret i selskabets drift i videre omfang, end tilfældet vil være på

længere sigt. Sagsøger er ikke herved frataget sine ledelsesbeføjelser.

Skifterettens afgørelse

Efter bevisførelsen lægger skifteretten til grund, at Sagsøger både formelt i henhold til

direktørkontrakten og reelt har varetaget den daglige ledelse af virksomhedens drift.  Skif-

teretten lægger herved vægt på, at Sagsøger besluttede, hvilke freelance medarbejde-re, der

skulle tilknyttes virksomheden, og i de fleste tilfælde fastsatte honoraret til disse. Hun fastlagde

indholdet af magasinet og indgik aftaler med trykkeriet om oplag og kvalitet, lige-som hun

indgik aftale med distributører af bladet og fastsatte priserne på annoncerne. Selv-om hun ikke

havde adgang til at foretage betalinger fra selskabets bankkonto, har hun såle-des gennem

aftalerne om honorering af leverandører og freelance medarbejdere reelt foreta-get væsentlige

økonomiske dispositioner på virksomhedens vegne. Det må endvidere efter



/

- 12 -

forklaringen fra Vidne 1 lægges til grund, at hun udarbejdede budgetter for virk-

somheden på grundlag af de oplysninger om indtægter og udgifter, som hun modtog fra

Sagsøger, og at Sagsøger løbende blev orienteret om budgetterne og drøftede

dem med stifteren Person 1. Det skal tillige tages i betragtning, at der var tale om en

mindre virksomhed med få ansatte, og at virksomheden ikke nåede ud over etableringsfa-

sen, hvilket betød, at der også for Sagsøger som direktør var mange praktiske forhold at tage

sig af.

Den omstændighed, at bestyrelsesformanden Vidne 1 i etableringsfasen

deltog meget aktivt i virksomheden og bad Sagsøger aflægge ugentlig rapport om

virksomhedens indtjening, ændrer ikke ved, at Sagsøger varetog den daglige ledelse af

virksomheden. Sagsøgers stilling har derfor ikke haft en sådan karakter, at hendes krav på løn

og feriepenge er omfattet af konkurslovens § 95.   

Som følge af det anførte frifindes konkursboet. De tilkendte sagsomkostninger dækker

konkursboets udgifter til advokatbistand.

Thi kendes for ret:

Sagsøgte ApS under konkurs frifindes.

I sagsomkostninger skal Sagsøger inden 14 dage betale Sagsøgte ApS under konkurs 25.000 kr.

Dommer



/