Sag om, hvorvidt en arbejdstager har et krav mod sin tidligere arbejdsgiver på betaling af højere timeløn og for udført overarbejde, jf. aftalelovens § 36 samt spørgsmålet om, hvorvidt arbejdstage... Vis mere
Ret: Retten i Randers (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Småsag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;

RETTEN RANDERS





Udskrift af dombogen

DOM

Afsagt den 7. december 2016 i sag nr. BS 4-1140/2015:

3F smf. 

8900 Randers C
mod





Sagens baggrund

Denne sag der er anlagt den 9. september 2015, vedrører spørgsmålet om
hvorvidt en arbejdstager har et krav mod sin tidligere arbejdsgiver på
betaling af højere timeløn og for udført overarbejde, jf. aftalelovens $ 36.
Sagen vedrører endvidere spørgsmålet om, hvorvidt arbejdstageren har krav
på godtgørelse efter arbejdstidsdirektivgennemførelsesloven og
ansættelsesbevisloven.

Parternes påstande

3Esommandatar for 
skal betale 542.432,96 kr., subsidiært 137.368,63 kr., alt med
tillæg af procesrente fra sagens anlæg.

 har nedlagt påstand om frifindelse.

 har desuden nedlagt selvstændig påstand om;, at
 skal betale 10.000 kr. med tillæg af procesrente fra sagens
anlæg.

3F som mandatar for  har taget bekræftende til genmæle i
forhold til den selvstændige påstand, men har nedlagt påstand om frifindelse
for så vidt angår rentepåstanden:

Oplysningerne i sagen

Af en ansættelseskontrakt underskrevet den 4. april 2013 af 
som arbejdsgiver 0g  som arbejdstager fremgår
blandt andet:

'8 1 Arbejdssted og transport

Arbejdssted/-steder


Aftaler vedrørende transport til og fra arbejdssteder:
Transporterer sig selv



8 2 Ansvars- 0g arbejdsområde

Ansvars - og arbejdsområde omfatter: Forefaldende arbejde

Nærmeste foresattelleder:




8 3 Ansættelsesforholdets varighed og ophør

Ansættelsesforholdet er aftalt til at begynde den 25-03-2013
0g

udløber når det af en af parterne opsiges med mindst 3 måneders
varsel til fratrædelse ved en måneds udgang.
ellerlog
udløber uden opsigelse den	25-03-2014
For aftaler; der fortsættes herudover uden indgåelse af en ny kontrakt
gælder følgende opsigelsesvarsel: 3 måneders varsel til fratrædelse
ved en måneds udgang fra arbejdsgivers side og 1 måneds varsel fra
medarbejderens side.

$ 4 Arbejdstid

Den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid er aftalt til antal timer: ca. 40
Den daglige arbejdstid placeres i tidsrummet:
7.00-16.00 man, tirs, ons, tors, fre + 2. weekend
7.00-16.00 man, tirs, ons, tors, (fre 7.00-12.00)

Pauser i løbet af arbejdsdagen: 2 x 30 min.
Følgende pauser indgår i arbejdstiden: 9.00-9.30 12.00-12.30

Iden ugentlige arbejdstid er indeholdt arbejde i weekender og på
søgnehelligdage med følgende omfang: (Sæt kryds eller giv nærmere
specifikation)

[ ] Der henvises til bilaget Arbejdsplan'

heraf har:
lørdage 0g søndage følgende omfang: 2. weekend
søgnehelligdage; som har følgende omfang: 2. sønlhelligdag

8 5 Aflønning

Månedsløn

Den kontante månedsløn inkl. søgnehelligdagsbetaling er for den
aftalte arbejdstid, jf. 8 4, aftalt til kr:: 11.000



Overarbejde
Overarbejde honoreres med en timeløn eller afspadseres efter nærmere
aftale.



8 9 Evt. tjenestebolig

Ansættelsen omfatter bolig:

[x] Værelse eller andel af bolig

Hvis der indgår bolig som en del af ansættelsesforholdet, skal der
udfyldes en særskilt aftale herom. Den indgåede aftale bliver
efterfølgende en del af nærværende kontrakt.

Den angivne bolig har en værdi af
indeholder:



Der blev ikke udfyldt en særskilt aftale om bolig jf. ansættelseskontraktens $
9

 har fremlagt håndskrevne sedler for hver af de måneder i
perioden fra april 2013 til oktober 2014, hvor han var ansat hos
 angivelse af
månedens daglige arbejdstider samt hans sammentælling af månedens
samlede arbejdstid. På de fleste af sedlerne er endvidere i tilknytning til
angivelsen af den samlede arbejdstid med en anden håndskrift angivet et
beløb, der svarer til den løn,  ifølge sine lønsedler modtog.

 har endvidere fremlagt en lommekalender med hans
velser af arbejdstider for perioden fra marts 2013 til september 2014.

'lig har  fremlagt lønsedler for perioden 1. april
} til den 31. oktober 2014.

t hjælpebilag udarbejdet af 3F, der samler de angivne oplysninger i de
Iskrevne sedler, i lommekalenderen og i lønsedlerne, fremgår om
 	jdstid, udbetalt løn og overarbejde blandt andet:





















<table>
|:---------------|:-------------------|:------------------------------|:-----------------------|
| | Timer [jf. sedler] | Udbetalt løn [jf. lønsedler] | Overarbejde [beregnet] |
| | 265 | 13250 kr. | 93 |
| | 265 | 13250 kr. | 93 |
| | 300 | 15000 kr. | 128 |
| | 287 | 14350 kr. | 115 |
| | 307 | 15350 kr. | 135 |
| | 298 | 14900 kr. | 126 |
| | 273 | 13650 kr. | 101 |
| | 69 | 3450 kr. | 0 |
| december 2013 | 264 | 15840 kr. | 92 |
| januar 2014 | 260 | 16900 kr. | 88 |
| februar 2014 | 261 | 16965 kr. | 89 |
| marts 2014 | 249,5 | 16217,5 kr. [rettelig: 16205] | 77,5 |
| april 2014 | 244 | 15860 kr. | 72 |
| maj 2014 | 182 | 11830 kr. | 10 |
| juni 2014 | 181 | 11765 kr. | 9 |
| juli 2014 | 181 | 11765 kr. | 9 |
| august 2014 | 263 | 17095 kr. | 91 |
| september 2014 | 264 | 17160 kr. | 92 |
| oktober 2014 | 264 | 17160 kr. [rettelig: 17550] | 92 |
</table>





















Ansættelsesforholdet ophørte den 27. oktober 2014,da  sagde
op

Den 16. februar 2015 fremsatte 
et krav mod  på manglende betaling for overarbejde
samt godtgørelse efter arbejdstidsdirektivgennemførelsesloven og
ansættelsesbevisloven. Kravet på overarbejdsbetaling tog udgangspunkt i, at
der med månedslønnen på 11.000 kr. og den ugentlige arbejdstid på 40 timer
som angivet i ansættelseskontrakten; kunne beregnes en timeløn for 
på 63,46 kr. Ud fra den af  oplyste arbejdstid
sammenholdt med de faktisk udbetalte lønbeløb, beregnedes et
efterbetalingskrav på 25.044,92 kr.

 svarede den 2. marts 2014 i et brev til advokat
 blandt andet:

"Ifølge ansættelseskontrakten er  ansat til en md. løn på
kr. 11.000,00.
Det han har fået udbetalt derudover er en frivillig aftale mellem
 og undertegnede.
 har hver md. erklæret sig enig i det aftalte beløb.
Det kan oplyses at  var med til at udfærdige
kontrakten.

 har pr. 10.9.2013 lånt kr. 10.000,00 til en rejse hjem til
sin syge datter i Rumænien af undertegnede, som ikke er tilbagebetalt
trods gentagne påmindelser.

 mangler ligeledes at betale husleje for den periode, han
har boet i lejligheden på 

Den 1.juli 2015 indtrådte Fagligt Fælles Forbund (3F) i sagen som
mandatar for 
krav om betaling af blandt andet 432.432,96 kr., der blev opgjort som
efterbetaling af løn 0g manglende overtidsbetaling.

Det fremgår af jordbrugsoverenskomsten blandt andet, at timelønnen i
Løngruppe A for arbejdere uden tjenestebolig 0g med tillæg af et generelt
funktionstillæg pr. 1_ marts 2013 udgjorde 126,52 kr. og pr. 1- marts 2014
udgjorde 128,37 kr. Det fremgår videre om overarbejdsbetaling, at der ydes
et tillæg på 30 % for den første 0g anden time efter normal daglig
arbejdstids ophør, og derudover samt for søn- og helligdage et tillæg på 80
9 . Endelig fremgår det om ungarbejdere; at timelønnen pr. 1. marts 2013 for
17 årige var 89,49 kr., for 16 årige var 77,56 kr, 0g for 14-15 årige var 59,66
kr.

 har opgjort sine krav således:

Principal påstand:
Efterbetaling af løn 0g overtidsbetaling jf. bilag 7

Godtgørelse efter arbejdstidsdirektivgennemførelsesloven 100.000,00 kr.
Godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
Ialt

Subsidiær påstand:
Efterbetaling af løn, jf. bilag 11
Godtgørelse efter arbejdstidsdirektivgennemførelsesloven 100.000,00 kr.
Godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
Ialt

Forklaringer

 har forklaret, at han er 42 år gammel og kommer fra
Rumænien;, hvor han er uddannet i idræt på universitetet og tidligere har
arbejdet blandt andet som idrætsskolelærer og chauffør. Han havde ikke
arbejdet med landbrug, før han kom til Danmark. Han kom i kontakt med
 gennem sin svoger, der fortalte ham, at de manglede
en mand på svogerens arbejdsplads. Han kendte intet til lønniveauet i
Danmark; men han fik af svogeren at vide, at han ville kunne få 50 kr. i
timen. Svogeren fik selv 70 kr. i timen. Han talte ikke med andre om
arbejdet inden han begyndte. Han kendte ikke  på det
tidspunkt.

Ansættelseskontrakten blev underskrevet hos  0g
 der også var til stede, fortalte ham; at kontrakten svarede
til hans forgængers . Han fik at vide, at han fik 50 kr. i timen; og at han fik
løn efter, hvor mange timer han arbejdede. Han arbejdede på de gårde, der er
anført i kontrakten. Pål  arbejdede han i svineproduktionen; på
 arbejdede
han med forskelligt landbrugsarbejde; og på  arbejdede han med
reparationsarbejder. Han havde kontakt til  stort set
hver dag 0g enkelte gange til  ægtefælle i stedet.
 førte kontrol med arbejdet, når han var der.

Der var omkring 5 ansatte på gården; hvoraf én var dansker; 0g de andre var
rumænere. De talte med hinanden på rumænsk. Han mener ikke, at der var
sprogproblemer; eller at han havde særligt behov for instruktion til sine
opgaver. Hvis han var i tvivl om sine opgaver, spurgte han en af de andre.
Han blev i starten fulgt af en kollega; der viste ham; hvordan han skulle
udføre opgaverne. På byggepladsen kunne arbejdet godt være kompliceret,
men så kom der en dansker og instruerede dem. Han mener godt; at han
kunne finde ud af arbejdet. Imodsat fald var han nok ikke blevet på gården
så længe.

Han fik dagligt at vide; hvor han skulle møde ind på arbejde. Der kunne
være op til 15-17 km mellem arbejdspladserne, men han kunne låne en
traktor eller sin svogers bil. Han havde ikke faste arbejdstider.

Byggeriarbejdet startede typisk kl. 7, mens arbejdet på gården startede
tidligere. De arbejdede typisk indtil kl. 16, men nogle gange var der
yderligere opgaver. Han noterede sin arbejdstid på papir; hvilket de andre
ansatte også gjorde. Efter omtrent en måned fik han en kalender af en
kammerat, og han begyndte derfor at overføre sine noter om arbejdstiden til
kalenderen; da det var mere klart.

Han forstår ikke, hvorfor der i ansættelseskontrakten er anført en månedsløn
på 11.000 kr. Da han blev ansat, fik han at vide, at han fik 50 kr. i timen; 0g
at han fik løn efter; hvor meget han arbejde. Der var ingen faste arbejdstider,
og han arbejdede mere end de 40 timer om ugen; der er anført i kontrakten.
Han arbejdede, når han fik besked på det. De første syv måneder af
ansættelsen havde han kun én fridag. I perioden fra den 11. marts til den 29.
september 2013 havde han ikke nogen fridage. Når arbejdsdagen var færdig,
kunne han blive spurgt, om han ville lave noget mere, hvilket han ofte gerne
ville.

Den 20. i hver måned afleverede han en seddel til 
med en opgørelse af sin arbejdstid. Han fik så senere sedlerne tilbage. Side 2
1 bilag 8 (ekstrakten side 73) er et eksempel på en sådan seddel for maj
måned 2013. Den viser, at han havde arbejdet 397 timer men kun fik løn for
265 timer, svarende til den udbetalte løn på 13.250 kr. Det er hans indtryk;
at det er  der har skrevet lønbeløbet på sedlen.

Hans ansættelseskontrakt var tidsbegrænset til den 25. marts 2014. Han fik
at vide, at han ville få en ny kontrakt, men det fik han aldrig. Han skulle
bruge en ny kontrakt, fordi han ville købe et hus, og han havde behov for at
kunne vurdere, om han havde råd.

Indtil den 15.januar 2014 boede han på gården sammen med sin svoger 0g
svogerens familie. Hans værelse var 3,10m x 2,60 m og han delte køkken
og bad med svogeren. Der blev ikke lavet en lejekontrakt vedrørende
boligen. I 2014 flyttede hans hustru og datter også ind på gården, men på
grund af lejlighedens stand flyttede de tilbage til Rumænien. Han bor i dag i
Randers, hvor han betaler 3.583 kr. i leje 0g 500 kr. i forbrug for en sin
lejlighed.

Han henvendte sig i september 2014 til 3F, fordi han havde hørt fra sine
kolleger; at der var en fagforening. Han ville tale med fagforeningen om,
hvorvidt hans arbejdsforhold var gode nok. Fagforeningen sagde, at det var
de ikke; men at han godt kunne blive ved med at arbejde der. Til sidst
stoppede han med arbejdet; fordi forholdene ikke var gode. Han var også
bekymret for at arbejde uden en kontrakt, og lønnen var heller ikke god. Han
fik derefter arbejde ved et rengøringsfirma.

Han lånte på et tidspunkt 10.000 kr. af  med henblik
på at købe en bil. De aftalte ikke andet om tilbagebetalingen end, at han

skulle betale; når han kunne. De aftalte heller ikke noget om renter. Lånet er
ikke betalt tilbage.

 har forklaret;, at han driver en svinefarm og tre andre
gårde med planteavl, skov 0g andet. Han bor på svinefarmen. Han har i alt
5-6 ansatte, der primært arbejder i svineproduktionen.  er
fodermester og har ansvaret for den daglige drift i svineproduktionen. Han
er aldrig selv i stalden. Det var meningen; at  skulle arbejde
primært i stalden, hvor der i alt arbejder fire rumænere. De havde tidligere
også ansatte med andre nationaliteter, men det gav sprogproblemer, så efter
de ansatte  valgte de at koncentrere sig om rumænere.

Det er hans indtryk; at det var 
i kontakt med bedriften.  havde ingen erfaring med
landbrugsarbejde; og hans universitetsuddannelse havde ingen relevans. Når
blot der er en enkelt ansat, der kan finde ud af opgaverne, tager det
almindeligvis 2-3 år for de nye ansatte at blive helt rutinerede. Han anser
derfor den første del af ansættelsesperioden som en slags praktikperiode; og
det er lønnen også fastsat efter. De benytter dog ikke egentlige
praktikkontrakter. Hvis en nyansat har erfaring så afspejler lønnen også
dette. Det var hans forventning; at  med tiden ville rykke opi
løn i takt med, at hans erfaring steg.  tilegnede sig imidlertid
ikke de fornødne færdigheder. Han kunne ikke arbejde selvstændigt i
stalden; og han havde problemer med de tekniske opgaver; for eksempel at
køre traktor med anhænger. Der skulle altid være en anden til at bjælpe ham;
hvis der var problemer. Det var også svært for ham at kommunikere med
 på engelsk. De andre rumænere på bedriften er alle startet på
samme niveau 0g er så steget i løn. Det gælder også  svoger.
Det er hans indtryk, at blandt andet svogerens løn ligger over
overenskomsten på området.

Da  der gennemgik
punkterne i kontrakten med ham og forklarede ham om lønnen. Han var selv
med til samtalen; men han forstår ikke rumænsk. Han gik ud fra, at
 var tilfreds med aftalen, 0g ellers havde han nok ikke skrevet under.
 gav aldrig udtryk for, at han var utilfreds med arbejdet eller
lønnen; mens han var ansat. Det skete først efter, han stoppede. Han ved
ikke, hvorfor  stoppede.

Arbejdstiden var som udgangspunkt den; der fremgår af kontrakten med
enkelte overarbejdstimer fra tid til anden.  arbejdede nogle
gange over; og det er navnlig derfor, at han under sin ansættelse fik mere i
løn end de 11.000 kr. om måneden; der fremgår af kontrakten. Der kunne
også gives ekstrabetaling for bestemte opgaver. Det var 
der opgjorde ekstrabetalingen til de ansatte og gav ham eller hans hustru
besked om, hvor meget der samlet skulle betales i løn. De 160,33 enheder,
svarende til en 37-timers arbejdsuge, der fremgår af lønsedlerne; er nok et

standardtal, men det har han ikke selv haft med at gøre eller tænkt nærmere
over.  fik betaling for sit overarbejde; 0g det var helt i orden at
sige fra i forhold til overarbejde. Han mener ikke; at  kan have
arbejdet over i det omfang som han selv har opgjort. Han har aldrig set de
håndskrevne sedler, som  har fremlagt; men han har heller ikke
haft noget med lønfastsættelsen at gØre.

Da  kontrakt udløb i 2014, blev der lavet en ny kontrakt, som
var stort set identisk, men dog nok med en lidt højere løn. Selv om
 manglede kvalifikationer; valgte de at forlænge ansættelsen; fordi det
var svært at finde arbejdskraft.  lånte på et tidspunkt den
originale kontrakt, 0g de fik den aldrig tilbage. Derfor har den ikke kunnet
fremlægges under sagen. Det var sædvanligt hos dem; at de anvendte
tidsbegrænsede kontrakter.

Som en del af ansættelsen boede  i stuehuset, hvor han havde
adgang til et værelse, opholdsstue, køkken og toilet. Samlet havde han
således over 100 m2, og han skulle ikke selv betale vand og varme. I
stuehuset boede også blandt andre  svoger. Svogeren betalte
husleje, men han husker ikke hvor meget. Der blev ikke lavet en lejekontrakt
med 
bopæl passende kan sættes til 5.000 kr. om måneden.

Han har ikke mulighed for at ansætte danskere til stillingerne i bedriften;
idet de ikke ønsker at lave arbejdet. Der er derfor generelt mange ansatte fra
Østeuropa i svine- og kvægbrug, 0g løn 0g arbejdsvilkår hos ham er de
samme som i resten af branchen. Der er ikke tegnet overenskomst med de
ansatte. Lønnen er fastsat efter kvalifikationer, som i andre virksomheder.
De 11.000 kr. svarer til, hvad der i branchen typisk betales til en ansat, der
kommer fra et østeuropæisk land, og som ikke har videre kvalifikationer.
Landbo Ungdom i Hinnerup har vejledt dem omkring ansættelsesvilkårene.

 lånte på et tidspunkt 10.000 kr. af ham. De aftalte; at de skulle
afdrages løbende; når  tjente penge, for eksempel med 500 kr. om
måneden. Han rykkede ham for betaling flere gange; men han trak ham ikke
i løn. De havde ikke aftalt noget om renter, men de havde heller ikke aftalt,
at der ikke skulle betales renter.

 har forklaret, at han er faglig konsulent i 3F Søhøjlandet. Han fik
kontakt til  da denne i 2013 kom til et møde i deres afdeling i
Hadsten. De talte om hans situation: Der var navnlig spørgsmål om
ansættelseskontrakten; som  ikke kunne forstå ikke var blevet
fornyet efter udløb. De talte også om hans løn, 0g  fortalte
blandt andet; at han ikke syntes, at han blev behandlet ordentligt.

Han har tidligere haft sager om landbrugsmedarbejdere, men ikke en, der er
så grov som denne. Det særlige ved  sag er, at han blev

aflønnet med en meget lav timeløn på 50-68 kr. Arbejdstiden på 40 timer,
der fremgår af kontrakten; er sædvanlig i landbruget, 0g det samme er
brugen af tidsbegrænsede ansættelsesforhold. Der indgås så typisk aftaler
om forlængelse. Timelønnen beregnet ud fra månedslønnen på 11.000 kr. er
derimod meget lav i forhold til jordbrugsoverenskomsten; der er det mest
fair sammenligningsgrundlag. Hvis man tager udgangspunkt i taksten for
arbejdere uden tjenestebolig er den overenskomstmæssige løn således
126,52 kr. Der er herved ikke taget højde for eventuelle tillæg for
anciennitet eller for at arbejde med pasning af dyr.

Han har deltaget i opgørelsen af  samlede arbejdstid, der er
foretaget på baggrund af  egne notater, og han har også deltaget i
beregningen af  krav
på overarbejdsbetaling har de brugt taksterne i jordbrugsoverenskomsten.
Antallet af timer er opgjort ud fra  håndskrevne sedler. I
landbruget er det sædvanligt; at de ansatte noterer deres arbejdstider i
lommebøger eller lignende. Ved beregningen af  reelle
timeløn; angivet i bilag 9 i kolonnen "Løn krltimer? , har de delt den
udbetalte løn med antallet af timer. Han kan ikke forklare, hvorfor der i
deres beregninger for marts og oktober 2014 er anført andre lønbeløb end
de, der fremgår af lønsedlerne. Ved opgørelsen af  subsidiære
påstand er hans kontraktmæssige timeløn på 63,95 kr. ganget med antallet af
arbejdstimer. Ved fastlæggelsen af en rimelig løn for ufaglært arbejde er det
efter hans opfattelse rimeligt at tage udgangspunkt i niveauet i industrien;
hvor timelønnen ligger omkring 116 kr. Han har ikke set 
bolig. Der udarbejdes sædvanligvis en lejekontrakt, hvoraf huslejen fremgår.

Som ansat i 3F laver de nogle gange opsøgende arbejde for at få
arbejdsgivere til at tegne overenskomst. Det har de ikke gjort hos
 først henvendte sig, tænkte han, at en
overenskomst måske kunne være relevant. Det er imidlertid svært, fordi
arbejdsgiverne i landbruget typisk ikke ønsker det. Hvis de ansatte vælger at
organisere sig, så kan de gå ind og drøfte det med arbejdsgiveren: Hvis de så
ikke kan blive enige, kan man overveje en konflikt, men det var ikke
relevant her. Det er efter hans opfattelse ikke muligt at sikre sig mod sager
som denne. Hvis der havde været en overenskomst; skulle sagen have været
behandlet i arbejdsretten.


siden 2008. Han har ansvar for svinebesætningen og de tre andre
ansatte. Der er omtrent 500 søer i stalden; 0g de producerer hvert år 12.000
grise. Det er en mellemstor besætning. Han kender den danske
overenskomst; og han er tilfreds med sine arbejdsvilkår. Han får det samme
som overenskomsten. Staldarbejde er krævende; og man skal være forsigtig,
fordi man har ansvar for mange dyr. Derfor kan en uerfaren person ikke få
ansvar for arbejdet. Da  kom til Danmark, havde han aldrig
arbejdet med svin før. Der var derfor en medarbejde, der fulgte ham i

begyndelsen. Det tager typisk 2-3 år før en ansat kan arbejde helt
selvstændigt; men de bliver selvfølgelig løbende dygtigere. 
havde imidlertid ingen erfaringer og lærte ikke så hurtigt som forventet. Han
var kun ansat i 12-15 måneder, og det er ikke nok til at blive rutineret.

Han har været med til at ansatte de andre rumænere på gården. Når de har
stillinger, der skal besættes, ringer han til Rumænien for at finde ansøgere 
 gerne ville til
Danmark for at arbejde. Han fortalte derfor  at han kunne få
en arbejdstid på 40 timer om ugen, 0g en løn på 11.000 kr. om måneden,
svarende til en timeløn på omkring 64 kr. Dette var det samme niveau; som
andre nyansatte startede på, 0g lønnen ville så stige; efterhånden som han
opnåede de nødvendige kvalifikationer. Lønnen blev drøftet; allerede da de
talte i telefon sammen første gang.

De tre rumænere, der for tiden er ansat, har henholdsvis fem, t0 og et års
erfaring. De begyndte alle på samme lønniveau; men den mest erfarne af
dem får i dag mere. Han forventer, at de andre stiger tilsvarende, hvilket de
alle anser for rimeligt. Hvis de ikke er tilfredse; kan de søge et andet sted
hen. Dette svarer til praksis i andre besætninger, hvor der også er ansat
østeuropæere. Det er almindeligt; at østeuropæere; der kommer til Danmark
for at arbejde, begynder med ansættelse i landbruget eller i
rengøringsvirksomheder. De kommer derefter i en a-kasse 0g begynder så at
lede efter et bedre arbejde. Nogle bliver imidlertid i landbruget, fordi lønnen
er god. Han har ikke selv lyst til at finde et andet arbejde.

Når det fremgår af  lønseddel for april 2013, at han fik mere
end de 11.000 kr., der fremgår af kontrakten; så skyldes det, at 
havde udført noget ekstra arbejde, som han havde godkendt. Når
 bad om ekstra arbejde for at kunne tjene noget mere, så fandt han
typisk nogle opgaver til ham. Det er ham; der godkender alle de ansattes
overarbejde.  og hans hustru har ikke noget med det
at gøre.  løn steg i øvrigt efter 7-8 måneder, hvilket han gav
 besked om.

Arbejdstiden var almindeligvis som anført i kontrakten; men de ansatte
kunne få lov til at arbejde mere, hvis de ville. Han husker ikke, hvor ofte de
arbejdede i weekenderne, men det var nok omkring hver anden weekend.
Om fredagen holdt de nogle gange fri fra kl. 12. Arbejde i weekenderne blev
aflønnet med et fast tillæg på 1.500 kr. for en weekend. Det fremgår således
af  lønseddel for juni 2013, at der i lønnen på 15.000 kr.
indgår to weekender til hver 1.500 kr. Resten af beløbet skyldes, at  1
øvrigt havde arbejdet over. Hvis man i en weekend arbejdede fra 16-17
kunne man måske få 2.000 kr. i stedet, og hvis man i øvrigt arbejdede mere
eller efter kl. 16, så fik man enten penge eller fri. Generelt gjaldt det, at hvis
man arbejdede over i en weekend, fik man betaling for det, 0g hvis man
arbejdede over på en hverdag; fik man fri.  arbejdede aldrig

efter kl:. 17. Når  løn i juni 2014 og april 2014 udgør 'skæve'
tal på henholdsvis 11.765 kr. 0g 15.860 kr. så kan det skyldes, at han har
holdt fri, eller at han har arbejdet på forskellige tidspunkter.

Han har aldrig set de sedler; som  har fremlagt med sine
opgørelser af arbejdstiden: Han har derfor heller ikke godkendt disse. Det er
ikke hans håndskrift på sedlerne. Det er ikke disse opgørelser, der har dannet
grundlag for  løntillæg. Det var almindeligt;, at de timelønnede
noterede deres arbejdstid, mens de fastlønnede ikke gjorde det. Da
 var fastlønnet, var der ikke grund til, at han noterede sin arbejdstid.

Han har aldrig selv haft over 300 timer i en måned, selv om han har arbejdet
hårdt.  optegnelser udgør derfor ikke et realistisk billede af,
hvor meget han har arbejdet. Det er hans indtryk; at  højst kan
have arbejdet 180 timer om måneden, når weekenderne regnes med. Det kan
aldrig blive til 300 timer, og han har hverken set  arbejde så
meget eller bedt ham om at gøre det.

Da  kontrakt udløb, fik han lavet en ny. Han var selv med til
at lave den nye kontrakt.  fik den originale kontrakt; som han
derefter tog med til 3F. Det fortalte  ham. Iden nye kontrakt; var
 løn nok 1.500-2.000 kr. højere end før.

 fik gratis stillet en bolig til rådighed som en del af
ansættelsen. Han havde tre værelser, en stue og et køkken; som han delte
med sin svoger.  havde samme adgang til lejligheden som svogeren.
Han bor ikke selv på gården.

 har supplerende forklaret; at det ikke er korrekt som forklaret
af  at han på et tidspunkt steg i løn. Han kan ikke sige
med sikkerhed, at det var  der godkendte hans
arbejdstidsopgørelser, men det gik han ud fra. Han afleverede således
sedlerne til  hver måned, og når han fik dem tilbage,
var der skrevet dato og beløb på. Han har ikke set, hvem der gjorde dette.
Det er ikke korrekt, at de fik et fast beløb på 1.500 kr. for merarbejde i en
weekend, 0g det er heller ikke korrekt; at de fik fri for merarbejde på
hverdagene.

Parternes synspunkter

3Esonmandatar for  har procederet i overensstemmelse med
påstandsdokument af 12. maj 2016, hvori af anført blandt andet:

"Efterbetaling afløn
Den aftalte løn
Påstanden omhandler; at den af sagsøgte til sagsøger ydede
timebetaling 0g overtidsbetaling ikke er rimelig, når den

sammenlignes med det lønniveau; der gennemsnitligt set gælder i
Danmark for uuddannede 0g uerfarne lønmodtagere baseret på de
mindstelønninger som gælder indenfor branchen eller som kan aflæses
iforskellige overenskomster; som gælder for uerfarne uuddannede
lønmodtagere inden for forskellige brancher .

Til støtte for påstanden om en højere timeløn; herunder en højere
timeløn for overarbejde, gøres det særligt gældende:

Sagsøger var i henhold til hans ansættelseskontrakt ansat til en timeløn
på 63,95 kr. tillagt værdien af fri logi på 5,74 kr. pr. time. Samlet set
var  timeløn aftalt til 69,69 kr. i timen. Sagsøgers
fastsættelse af boligens værdi til 5,74 kr. pr. time er foretaget på en
korrekt måde, idet den er opgjort i henhold til SKAT s regler for
fastsættelse af værdien for medhjælpere ved landbrug m.v. med fri
bolig og kost; fratrukket kost efter SKAT s satser.

Det er ikke ifølge ansættelseskontrakten aftalt, hvorledes overarbejde
skal betales. Det gøres derfor gældende; at aflønning for overarbejde
passende kan fastsættes i henhold til satserne i den på området
herskende overenskomst.

En timeløn på 69,69 kr. ligger langt under den overenskomstmæssige
mindsteløn på jordbrugsområdet; som på ansættelsestidspunktet var på
126,52 kr. stigende til 133,26 kr. i timen i ansættelsesperioden.

En timeløn på 69,69 kr. ligger langt under mindstelønnen i
minimallønsoverenskomster for ufaglærte.

Sagsøgte har udnyttet sagsøgers manglende viden om det normale
lønniveau.

Den ydede timeløn på 69,69 kr. til en voksenarbejder på 39 år, der
ikke er ansat i en uddannelsesstilling, må anses for at være åbenbart
urimelig 0g derfor ugyldig i medfør af aftalelovens $ 36.

Retten derfor må fastsætte en anden løn til erstatning for den ugyldigt
aftalte 0g udbetalte i perioden; som passende kan svare til på
mindstelønnen efter den på området herskende overenskomst; jf. U
2005.1414 Ø.

Sagsøgte har anført; at sagsøgeren ifølge ansættelseskontrakten har
været ansat til en fast aftalt månedlig løn, underforstået at sagsøger var
klar over, hvad lønnen var, da han underskrev kontrakten. Sagsøgtes
anbringende gør ikke den aftalte timeløn mindre urimelig. Den af
sagsøgte udbetalte timeløn ligger langt under, hvad uerfarne ufaglærte
inden for andre brancher ydes som startløn. Hertil kommer, at det må

Side 14/28
have enhver formodning imod sig, at en ny ankommen u denlandsk
medarbejder uden dansksproglige kundskaber har mulighed for at
sætte sig ind i de generelle lønvilkår på arbejdsmarkedet.
Særligt i forhold til sagsøgtes anbringende om, at lønnen blev
skønsmæssigt fastsat.
Sagsøgte har oplyst, at lønnen månedsvist blev skønsmæssigt fastlagt.
I fald det lægges til grund, at sagsøgte har foretaget en skønsmæssig
månedlig vurdering af hvilken løn der skulle ydes, gøres det gældende:
Sagsøgtes skønsmæssige fastlæggelse af lønnen har betydet, at
sagsøger ikke har haft mulighed for at kontrollere, om sagsøgte har
opfyldt den indgåede aftale, hvorfor den skønsmæssige fastlæggelse af
lønnen er i strid med aftalelovens § 36.
Sagsøgtes skønsmæssige fastlæggelse af lønnen og det på lønsedlerne
fejlagtige anførte timetal har medført, at sagsøgers dokumentation for
udført arbejde er besværliggjort, hvilket må komme sagsøgte til skade,
således at sagsøgers opgørelse af arbejdstimer må lægges til grund ved
beregning af lønnen.
Den skønsmæssige fastlæggelse af lønnen er i strid med aftalelovens §
36, idet sagsøger således ikke haft mulighed for at gennemskue, hvad
lønnen er ydet for og hvilke dele, der vedrører betaling for overarbejde
og hvilke dele, der er ydet i grundløn.
Antallet af udførte arbejdstimer
Sagsøgte har skønsmæssigt anslået sagsøgers faktiske arbejdstid i
ansættelsesperioden til 3.265,94 timer, jf. Sagsøger har opgjort
timeantallet til 4.677,50 timer, jf. bilag 7 og 11. Til støtte for
sagsøgers synspunkt gøres det gældende:
Sagsøgers opgørelse af arbejdstiden er underbygget ved fremlæggelse
af kalenderregistreringer samt ved fremlæggelse af de månedlige
opgørelser af arbejdstiden, som er godkendt af sagsøgte eller dennes
hustru.
Sagsøgtes skønsmæssige fastlæggelse af lønnen og det på lønsedlerne
fejlagtige anførte timetal har medført, at sagsøgers dokumentation for
udført arbejde er besværliggjort, hvilket må komme sagsøgte til skade.
Det bør derfor lægges til grund, at sagsøger har udført 4.677,5 timers
arbejde i ansættelsesperioden.
Samlet gøres det ad efterbetaling af løn gældende, at der stilles krav
om betaling af løn og overtidsbetaling på kr. 432.432,96.

Side 15/28
Den subsidiære påstand ad efterbetaling af løn
Hvis retten ikke finder, at den indgåede aftale er i strid med
aftalelovens § 36 og hvis retten lægger sagsøgers opgørelse af den
faktiske arbejdstid til grund, gøres det gældende, at sagsøger ikke har
fået den timeløn på 63,95 kr., som er aftalt i ansættelseskontrakten.
Samlet gøres det ad efterbetaling subsidiært gældende, at sagsøgte til
sagsøger skal betale 27.368,63 kr.
Godtgørelse efter arbejdstidsdirektivgennemførelsesloven
Til støtte for påstanden om godtgørelse efter
arbejdstidsdirektivgennemførelseslovens § 8 gøres det gældende:
Det fremgår af § 4 i lov om arbejdsdirektivgennemførelsesloven, at
den gennemsnitlige arbejdstid i løbet af en syvdagesperiode beregnet
over en periode på 4 måneder ikke må overstige 48 timer inkl.
overarbejde.
Det er arbejdsgiverens forpligtelse at sikre, at arbejdstiden ikke
overstiger den i loven fastsatte grænse. Sagsøgte har løbende godkendt
sagsøgers timesedler, hvorved han kunne have konstateret
overskridelsen.
Sagsøgte har gjort gældende, at de timer sagsøger arbejdede, ud over
de aftalte timer, var selvvalgte og frivillige. Det er sagsøgers
opfattelse, at det under alle omstændigheder er arbejdsgiverens
tilsynsforpligtelse, der er afgørende og at der ikke er grundlag for at
tilsidesætte det absolutte timeloft på 48 timer månedligt med
henvisning til egen skyld/interesse.
Sagsøger har i minimum to 4-månedersperioder arbejdet over de
tilladte 48 timer i gennemsnit set over en periode på 4 måneder, idet
han har arbejdet henholdsvis 65,8 timer og 57,92 timer i gennemsnit.
Den faktiske arbejdstid har langt oversteget den tilladte arbejdstid.
Sagsøger er derfor berettiget til en godtgørelse i henhold til
arbejdstidsdirektiv-gennemførelseslovens § 8.
Til støtte for godtgørelsens størrelse gøres det gældende:
Der er tale om en markant overtrædelse af
arbejdstidsdirektivgennemførelseslovens tilladte timegrænse.
Det er en skærpende omstændighed, at overskridelsen er sket i flere
perioder.
Godtgørelsen kan derfor passende fastsættes til 100.000 kr., svarende

til ca. 4,3 måneders løn (172 t x 133,26 kr. x 4,3 måned)

Godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
Til støtte for kravet om godtgørelse efter ansættelsesbevislovens $ 6
gøres det gældende:

Dele af den mellem parterne indgåede ansættelseskontrakt (bilag 1) er
ugyldig efter aftalelovens $ 36. Dette har medført en væsentlig risiko
for tab af lønrettigheder for sagsøger.

Sagsøgtes påståede skønsmæssige fastsættelse af lønnen er i strid med
lov om ansættelsesbeviser, jf. lovens $ 2, stk. 2, nr. 8, idet der ikke er
optaget bestemmelser i ansættelsesbeviset om, at lønnen eller noget af
lønnen ville blive fastsat skønsmæssigt eller efter hvilke kriterier den
skønsmæssige fastsættelse af lønnen ville blive foretaget ud fra.

Det fremgår ikke af ansættelseskontrakten; hvorledes overarbejde skal
betales, hvilket er i strid med lov om ansættelsesbeviser, jf. lovens $ 2,
stk. 2, nr. 8

Sagsøger fik ikke en ny kontraktltillæg til den eksisterende i
forbindelse med, at hans ansættelse blev forlænget.

Sagsøger rykkede sagsøgte for en ny kontrakt; uden at sagsøgte
opfyldte anmodningen.

Sagsøgtes subsidiære anbringende om, at den fremlagte kontrakt i
bilag 1 under alle omstændigheder finder anvendelse, hvis
ansættelsesforholdet opretholdes efter den i kontrakten angivne
ophørsdato, bestrides. Fortsætter en ansættelse efter det stipulerede
udløb, skal det bevissikres, hvad vilkårene herfor er, herunder
ansættelsens forventede varighed.

Sagsøgte har således ikke opfyldt ansættelsesbevislovens $ 4,
hvorefter en arbejdsgiver ved enhver ændring af de i $ 2, stk. 1 0g 2,
0g 8 3, stk. 1, omhandlede forhold hurtigst mulig 0g senest 1 måned
efter den dato; hvor ændringen træder i kraft, skal give lønmodtageren
skriftlig besked herom.

De påståede mangler og den manglende kontraktsfornyelse har
medført en tvist mellem parterne i form af nærværende sag.

Sagsøger er derfor berettiget til en godtgørelse på 10.000 kr,, jf.
ansættelsesbevislovens 8 6.

 har procederet i overensstemmelse med
påstandsdokument af 13. maj 2016,hvori er anført blandt andet:

Side 17/28
”D e mellem sagsøger og sagsøgte aftalte lønvilkår og gyldigheden
heraf aftalelovens § 36
Sagsøgte bestrider, at der skulle være belæg for at tilsidesætte de
mellem parterne indgåede ansættelseskontrakter som ugyldige under
henvisning til aftalelovens § 36.
I henhold til parternes første ansættelseskontrakt skulle sagsøger
afregnes med kr. 11.000 pr. måned og arbejdstiden var ca. 40 timer om
ugen.
Lønnen var indledningsvist fastsat til dette beløb under hensyntagen til
sagsøgers kvalifikationer og danskkundskaber mv.
Sagsøgte driver erhverv inden for landbruget, og dette er et af de
erhverv, hvor det er umuligt at få dansk arbejdskraft, fordi danskere
typisk ikke ønsker dette arbejde. De danskere, der udsendes fra
arbejdsformidlingen, melder sig straks syge eller gør sig umulige for at
slippe for arbejdet og bevare deres dagpenge.
Sagsøgte har derfor – som så mange andre erhvervsdrivende inden for
dette erhverv – set sig nødsaget til at antage udenlandsk arbejdskraft,
primært østeuropæisk, da disse medarbejdere ikke føler sig ”for fine”
til at udføre det for sagsøgtes erhverv nødvendige arbejde.
At udenlandsk arbejdskraft er villig til at påtage  sig arbejdet gør
imidlertid ikke automatisk de pågældende kvalificerede  til at udføre
arbejdet, ligesom der altid er en sprogbarriere i relation til arbejdets
udførelse mv.
Den indledningsvist aftalte faste løn er fastlagt under hensyntagen
hertil.
I den udstrækning medarbejderne imidlertid hurtigt lærer det
pågældende arbejde og udfører dette tilfredsstillende, er der blevet
udbetalt langt mere i løn end den aftalte faste løn – som det da også
fremgår af sagsøgers lønsedler.
De højere beløb, som løbende er udbetalt, beror således primært på, at
arbejdet konkret har været udført tilfredsstillende.
Sagsøgte bestrider, at den mellem parterne konkret aftalte løn på
nogen måde kan tilsidesættes som ugyldig i henhold til aftalelovens §
36, ligesom det gøres gældende, at sagsøger i øvrigt konkret har fået
udbetalt en langt højere løn end aftalt.

Side 18/28
Sagsøgte gør desuden gældende, at sagsøgte ikke har indgået en
overenskomst, hvorfor der ikke gælder en overenskomst i
ansættelsesforholdet mellem sagsøgte og sagsøger.
Sagsøgte er ligeledes heller ikke medlem af en fagforening eller anden
organisation, som har tiltrådt en overenskomst.
Der er derfor aftalefrihed i relation til lønnen, da der ikke gælder en
lovpligtig mindsteløn.
Der er således indgået en kontrakt mellem to parter uden indflydelse af
en overenskomst, hvorfor den af sagsøger anførte mindsteløn i
henhold til diverse overenskomster tilsvarende i det hele er irrelevant.
At anse en aftalt løn som urimelig efter aftalelovens § 36 i denne
situation, når der ikke gælder en lovpligtig mindsteløn, vil være et
indgreb i den danske model.
Sagsøger har i øvrigt bevisbyrden for, at aftalen skulle være urimelig
efter aftalelovens § 36, og sagsøger har på ingen måde løftet denne
bevisbyrde.
Sagsøgte bestrider således, at sagsøger har fremlagt dokumentation
for, at de aftalte ansættelsesvilkår skulle være urimelige.
Den af sagsøger påberåbte tilkendegivelse  af 25. august 2009 bestrides
som irrelevant, ligesom det gøres gældende, at tilkendegivelsen – ud
over at være i strid med gældende ret – beror på andre faktiske
omstændigheder end nærværende sag.
For fuldstændighedens skyld gøres det i denne sammenhæng
gældende, at den timeløn, som sagsøger reelt har oppebåret, faktisk
overstiger den timeløn, som konkret anvendes som ”rimelig” i den
konkrete tilkendegivelse, jf. nærmere nedenfor.
Sagsøger har således de facto oppebåret en væsentlig højere løn end
den i ansættelseskontrakten aftalte løn på 11.000 kr.  pr. måned, jf. de
fremlagte lønsedler.
Sagsøgte gør gældende, at sagsøger ikke har taget højde for denne
væsentlig højere løn ved beregningerne af kravet om efterbetaling af
løn.
Beregningerne bestrides derfor tilsvarende i deres helhed.
I forbindelse med fastlæggelse af sagsøgerens reelle løn skal værdien
af den frie bolig, som sagsøgte har stillet til rådighed for sagsøger

Side 19/28
fastlægges og indregnes.
S
agsøgte gør i denne sammenhæng gældende, at det er den faktiske
værdi af den frie bolig, der skal anvendes i denne sammenhæng.
Sagsøgte gør således gældende, at SKAT’s regler for fastlæggelse af
beskatningsgrundlaget  i det hele er irrelevante for fastlæggelsen af
værdien af fri bolig inkl. forbrug under en civilretlig konflikt om
størrelsen og rimeligheden af en aftalt løn.
At SKAT således har fastsat nogle kriterier for fastlæggelsen af
værdien af fri bolig for medhjælpere ved landbrug m.v. for at
simplificere fastlæggelsen af beskatningsgrundlaget  for denne
erhvervsgruppe, ændrer ikke på den reelle værdi af en konkret fri bolig
inkl. forbrug i forbindelse med den civilretlige fastlæggelse af
størrelsen af en konkret medarbejders løn.
Det erindres i denne sammenhæng, at en medarbejder, der har fri bolig
til rådighed inkl. forbrug, sparer de konkrete omkostninger, som
medarbejderen ville have haft til bolig, forbrug og eventuelt transport,
hvis medarbejderen ikke havde haft den pågældende bolig stillet til
rådighed, samt at størrelsen af denne besparelse vil afhænge af
prisniveauet i det konkrete område, som den enkelte medarbejder
arbejder/bor i.
Allerede af denne grund giver det ikke nogen mening, at den
civilretlige fastlæggelse af en løns størrelse i relation til fri bolig inkl.
forbrug skulle være den samme, uanset om den pågældende
medarbejder konkret arbejder på Lolland eller i nærheden af Aarhus.
Sagsøgte fastholder derfor tilsvarende, at det er boligens reelle værdi,
der skal indgå i beregningen af sagsøgers løn, og ikke SKAT’s herfra
afvigende beskatningsgrundlag. Det er i denne sammenhæng
underordnet, om sagsøger er blevet beskattet af et lavere
beskatningsgrundlag.
I den udstrækning sagsøger herefter ikke får medhold i, at det ikke er
den reelle værdi af den frie bolig inkl. forbrug, der skal lægges til
grund i forbindelse med fastlæggelsen af størrelsen af sagsøgers løn,
men den mindre – til brug for skatteberegningen – fastsatte værdi, må
det komme sagsøger til skade, at sagsøger ikke har gennemført syn og
skøn vedrørende værdien af den frie bolig, da sagsøger bærer
bevisbyrden for, at sagsøgers ansættelsesvilkår har været urimelige i
henhold til aftalelovens § 36.
Værdien af den frie bolig inkl. forbrug må herefter skønsmæssigt
fastsættes til 5.000 kr. om måneden.

Side 20/28
Sagsøgte vil herefter under alle omstændigheder være  at frifinde, da
hverken de aftalte ansættelsesvilkår  eller sagsøgers reelle løn  kan
tilsidesættes som urimelige i henhold til aftalelovens § 36.
Sagsøgte bestrider i denne sammenhæng, at sagsøgtes udbetaling af
løn ud over det aftalte i sig selv skulle gøre lønvilkårene urimelige i
henhold til aftalelovens § 36.
Det påståede omfang af overarbejde – sagsøgers reelle løn
Sagsøgte bestrider på det kraftigste sagsøgers ensidige opgørelser af
overarbejdstimer, samt at sagsøgte skulle have godkendt disse
opgørelser. Sagsøgte bestrider således, at sagsøger har udført mere
arbejde end aftalt.
På denne bagrund anfægtes bilag 7 da også, da dette tager
udgangspunkt i bilag 8 samt i overenskomster, som ikke er gældende
for ansættelsesforholdet.
Sagsøger bærer bevisbyrden for rigtigheden af de håndskrevne
timeopgørelser og omfanget af overarbejdstimer.
Denne bevisbyrde er ingenlunde løftet, og sagsøgers ensidige
opgørelser kan ikke lægges til grund.
Sagsøgte bestrider tilsvarende på det kraftigste, at sagsøger har
arbejdet over 48 timer om ugen i gennemsnit inden for de relevante
perioder.
Sagsøgte gør således gældende, at de højere lønudbetalinger kun i
begrænset omfang beror på udført overarbejde, men primært på den
kvalificerede karakter af nogle af de konkrete arbejdsopgaver, som
sagsøger har udført og sagsøgtes tilfredshed hermed.
Sagsøger belønner kvalifikationer og udførelse af mere kvalificerede
arbejdsopgaver, og jo hurtigere medarbejdere lærer dansk og jo mere
kvalificerede arbejdsopgaver, der kan udføres hurtigt og kompetent, jo
højere en løn vil der blive udbetalt.
Den endelige månedsløn er således blevet fastlagt månedsvis bagud
efter drøftelse og efter vurdering af det konkret udførte arbejde mv.
Sagsøger har i denne sammenhæng altid været tilfreds med den højere
udbetalte løn og har på intet tidspunkt, før efter ansættelsesforholdets
ophør, givet udtryk for, at han havde arbejdet i så mange timer, som
det nu gøres gældende.

Side 21/28
Det er i øvrigt urigtigt, når sagsøger anfører, at
”D
e lønsedler sagsøgte har fremlagt i bilag A understøtter sagsøgers
forklaring i relation til bilag 8, idet sagsøgtes bilag for marts og frem
konsekvent anfører det månedlige timetal til 160,33 timer … ”
De på lønsedlerne anførte timetal udgør de faste timer, som sagsøger
har arbejdet, og som det netop vil fremgå af lønsedlen for november
måned 2013, hvor der ikke er anført 160,33 timer, som påstået af
sagsøger, er timerne korrigeret i overensstemmelse med de faktisk
udførte fast aftalte timer.
Det er imidlertid korrekt, at sagsøger i en vis udstrækning har arbejdet
mere end de på lønsedlerne angivne timer, idet sagsøger i denne
sammenhæng dog maksimalt har arbejdet 5-6 timer om lørdagen og
søndagen, i alt 10-12 timer, hver 3. uge.
Dette arbejde er der imidlertid under alle omstændigheder sket
betaling for i forbindelse med den udbetalte løn.
Det forekommer da også usandsynligt, at sagsøger hver måned skulle
acceptere at få udbetalt løn for et givet antal timer, hvis det var hans
opfattelse, at han havde arbejdet markant mere end disse timer.
Sagsøgte fastholder, at der er tale om en efterrationalisering fra
sagsøgers side, og at der er regnet baglæns fra den faktiske løn i
forhåbning om, at dette kunne udløse store ekstrabetalinger til
sagsøger.
Sagsøger har i sin opfordring 2 anmodet sagsøgte om at redegøre for
baggrunden for den svingende månedsløn, hvis svingningerne ikke
beroede på overarbejde.
Som beskrevet i sagsøgtes duplik og ovenfor, beror de højere og
svingende lønudbetalinger – ud over fravær fra sagsøgers side samt
begrænset weekendarbejde – på, hvorvidt og i hvilken udstrækning
sagsøgers konkrete arbejdsopgaver mv. i de enkelte måneder har været
af en mere kvalificeret karakter samt af graden af tilfredshed fra
sagsøgtes side.
Sagsøger havde generelt svært ved at udføre arbejdsopgaverne i
stalden, og det var typisk nødvendigt at have en mand gående med
ham for at give ham instrukser og sikre kvaliteten af det udførte
arbejde. I den udstrækning sagsøger således har udført arbejde i
stalden, har månedslønnen været lavere end de måneder, hvor der blev
udført mere kvalificeret arbejde, som sagsøger selv kunne forestå.

Side 22/28
I relation til sidstnævnte har dette primært drejet sig om
nedrivningsarbejde på en af sagsøgtes gårde og malerarbejde på
samme gård samt i en vis udstrækning kørsel af sten med traktor.
I de måneder, hvor disse mere kvalificerede arbejdsopgaver er udført,
og hvor der ikke har bestået et tilsvarende behov for at have en mand
tilknyttet sagsøgeren i forbindelse med dennes udførelse af arbejde,
har sagsøger således fået en noget højere løn, og udsvingene i den
udbetalte løn kan i overvejende grad henføres hertil.
Hvis sagsøgers reelle timeløn herefter skal beregnes, kan dette gøres
som følger:
År 2013
I 2013 oppebar sagsøger en løn på kr. 119.040 med tillæg af fri bolig
inkl. forbrug for 9 måneders arbejde, jf. de som bilag A fremlagte
lønsedler.
De udførte faste timers arbejde for denne periode har, jf. bilag A,
udgjort 1.322,64 timer.
Hertil kommer maksimalt 164 timer for arbejde hver 3. weekend (41
uger : 3 x 12).
Sagsøger har herefter maksimalt arbejdet i alt 1.486,64 timer i 2013.
Timelønnen forud for tillæg af fri bolig har herefter udgjort kr.
119.040 : 1.486,64 = kr. 80,00.
Hertil skal tillægges værdien af fri bolig.
Hvis den frie bolig inkl. forbrug fastsættes til de kr. 5.000, vil dette
svare til et tillæg til timelønnen på kr. 5.000 : (1.486,64 : 9) = kr.
30,27.
Sagsøgers reelle timeløn har herefter været kr. 110,27 i 2013.
År 2014
I 2014 oppebar sagsøger en løn på kr. 153.095 med tillæg af fri bolig
inkl. forbrug for 10 måneders arbejde, jf. de som bilag A fremlagte
lønsedler.
De udførte faste timers arbejde for denne periode har, jf. bilag A,
udgjort 1.603,30 timer.

Side 23/28
Hertil kommer maksimalt 176 timer for arbejde hver 3 . weekend (44
uger : 3 x 12).
Sagsøger har herefter maksimalt arbejdet i alt 1.779,30 timer i 2014.
Timelønnen forud for tillæg af fri bolig har herefter udgjort kr.
153.095 : 1.779,30 = kr. 86,00.
Hertil skal tillægges værdien af fri bolig.
Hvis den frie bolig inkl. forbrug fastsættes til de kr. 5.000, vil dette
svare til et tillæg til timelønnen på kr. 5.000 : (1.603,30 : 10) = kr.
31,19.
Sagsøgers reelle timeløn har herefter været kr. 117,19 i 2014.
Arbejdsdirektivgennemførelsesloven
Sagsøgte bestrider som angivet sagsøgers opgørelse af gennemsnitlig
arbejdstid, primært fordi de angivne timer i det hele er urigtige, men
selv hvis retten måtte lægge sagsøgers urigtige timeangivelser til
grund, bestrides også selve sagsøgers opgørelse i sin helhed, herunder
de foretagne periodevalg.
Sagsøgte bestrider, for fuldstændighedens skyld, desuden, at
godtgørelsen ville kunne opgøres til kr. 100.000,00.
Ansættelsesbevisloven
Sagsøgte bestrider, at sagsøger skulle være berettiget til en godtgørelse
på kr. 10.000,00 jf. ansættelsesbevislovens § 6.
Der blev forud for udløbet af den som sagens bilag 1 fremlagte
ansættelseskontrakt, indgået en ny ansættelseskontrakt imellem
sagsøgte og sagsøger.
Sagsøgte har udleveret sin original af den nye ansættelseskontrakt til
sagsøger, i forbindelse med at sagsøger bad herom til brug for
forevisning til de danske myndigheder, da sagsøger angiveligt havde
mistet sin egen udgave af ansættelseskontrakten.
Det er således ikke korrekt, at sagsøger har arbejdet for sagsøgte uden
en ansættelseskontrakt.
Sagsøgte gør for fuldstændighedens skyld gældende, at det under alle
omstændigheder følger af den som sagens bilag 1 fremlagte

Side 24/28
ansættelseskontrakt, at denne finder anvendelse, hvi s
ansættelsesforholdet opretholdes efter den i kontrakten angivne
ophørsdato.
Selv hvis sagsøgte således ikke havde udarbejdet en ny kontrakt, ville
den som sagens bilag 1 fremlagte ansættelseskontrakt være gældende,
hvorfor sagsøger end ikke i denne situation ville have haft krav på
godtgørelse.
Den til selvstændig dom nedlagte påstand
Sagsøger har anerkendt, at sagsøger har lånt 10.000 kr. af sagsøgte.
Sagsøger skal derfor betale de 10.000 kr. som angivet i den nedlagte
påstand 2.
Lånet har været ydet på anfordringsvilkår, og sagsøgte har flere gange
bedt om at få sine penge.
Sagsøgte skal dermed tilsvarende have medhold i den nedlagte
forrentningspåstand.”
SAMMENFATTENDE ANBRINGENDER
Til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gøres det gældende,
at sagsøgte ikke har indgået en overenskomst eller er medlem af en
faglig organisation, hvorfor der ikke gælder en overenskomst i
ansættelsesforholdet mellem sagsøger og sagsøgte,
at ansættelseskontrakten ikke er urimelig efter aftalelovens § 36,
at der ikke gælder en lovpligtig mindsteløn,
at sagsøgers faktiske løn har været væsentlig højere end den af
sagsøger angivne,
at sagsøger ikke har krav på efterbetaling af løn,
at såvel den aftalte, som den faktisk udbetalte, løn er rimelig,
at sagsøger ikke har benyttet et korrekt beregningsgrundlag ved
udregningen af sagsøgers timeløn,
at værdien af vederlagsfri benyttelse af bolig skal tillægges sagsøgtes
faktiske udbetalinger af løn for beregningen af sagsøgers samlede
reelle løn,

Side 25/28
at denne værdi minimum er kr. 5.000 pr. måned,
a
t sagsøger ikke har udført overarbejde, som sagsøger gør gældende,
at sagsøger bærer bevisbyrden herfor,
at bevisbyrden ikke er løftet,
at det derfor tilsvarende er urigtigt, og ikke er bevist, at sagsøger har
arbejdet over 48 timer om ugen i henhold til
arbejdstidsgennemførelsesloven,
at sagsøgte ikke før sagsøgers stævning har set timeopgørelserne i
bilag 8,
at disse timeopgørelser ikke er godkendt af sagsøgte,
at opgørelserne er ensidigt udarbejdet af sagsøger i direkte modstrid
med de faktiske omstændigheder,
at et godtgørelseskrav i henhold til arbejdstidsgennemførelsesloven
ikke kan fastsættes til 100.000 kr.,
at sagsøger og sagsøgte indgik en ny ansættelseskontrakt forud for
udløbet af den som bilag 1 fremlagte ansættelseskontrakt,
at sagsøger således ikke har arbejdet for sagsøgte uden en
ansættelseskontrakt, samt
at sagsøger ikke kan gøre et godtgørelseskrav gældende i henhold til
ansættelsesbevislovens.
Til støtte for den til selvstændig dom nedlagte påstand gøres det
gældende,
at sagsøger har lånt kr. 10.000,00 af sagsøgte,
at lånet er overforfaldent,
at lånet ikke er tilbagebetalt, samt
at lånet skal forrentes som angivet i påstand 2.”
Rettens begrundelse og afgørelse
Arbejdstid og aflønning

Efter ansættelseskontrakten var  ansat med en ugentlig
arbejdstid på 40 timer og en fast månedsløn på 11.000 kr., hvilket svarer til
en timeløn på 63,95 kr. Der fremgår af kontrakten intet om aflønning for
overarbejde. Efter forklaringerne fra 
0g  sammenholdt med de fremlagte lønsedler; hvoraf
fremgår, at der de fleste måneder blev udbetalt mere end den faste
månedlige løn, kan det imidlertid lægges til grund, at overarbejde og
betaling herfor var en jævnligt forekommende del af ansættelsesforholdet.

 har som arbejdsgiver været nærmest til at sikre sig
dokumentation for  overarbejde, men sådan dokumentation er
ikke fremlagt. Da de af  fremlagte optegnelser om overarbejde
fremstår som godkendt eller i hvert fald påtegnet af andre end 
selv, og på baggrund af  forklaring herom; lægger retten
derfor disse optegnelser til grund ved vurderingen af 
arbejdstid, og det findes herefter bevist; at  har udført arbejde i
det af  opgjorte omfang og at der for dette er ydet den løn, der
fremgår af lønsedlerne.

Retten bemærker; at der ikke er fremlagt dokumentation for værdien af den
bolig, der indgik i ansættelsesforholdet; for eksempel i form af oplysninger
om med hvilken værdi boligen er indberettet til Skat. Det er derfor ikke
muligt nærmere at vurdere værdien heraf, men efter det oplyste om, at
 boede i et værelse hos sin svoger, der i øvrigt betalte husleje for
boligen; lægger retten til grund, at værdien af fri bolig for  har
været meget beskeden.

Lønaftalen
 var ikke
omfattet af en overenskomst; 0g ansættelsesvilkårene; herunder aflønningen;
kan derfor ikke umiddelbart sammenlignes med vilkårene i
jordbrugsoverenskomsten eller andre overenskomster. Uanset at aflønningen
inklusiv fri bolig må anses som væsentligt ringere end det; der ville gælde,
hvis ansættelsesforholdet var omfattet af en overenskomst; finder retten det
efter en samlet vurdering ikke godtgjort; at vilkårene for  har
været væsentligt anderledes eller ringere end for andre ansatte i landbruget
med samme faglige forudsætninger; og der er herefter ikke grundlag for i
medfør af aftalelovens 8 36 at erstatte ansættelsesaftalens bestemmelser om
aflønning med et andet.

Betaling for overarbejde
Som anført ovenfor indeholder ansættelsesaftalen ikke bestemmelser om
aflønning for overarbejde; 0g efter forklaringerne fra 
0g  sammenholdt med lønsedlerne lægger retten til grund,
at overarbejde blev aflønnet skønsmæssigt fra måned til måned, hvilket for
perioden april-december 2013 medførte en aflønning for overarbejde, der
var lavere end den, der i øvrigt gjaldt i ansættelsesforholdet. Retten

bemærker i den forbindelse; at efter  forklaring og opgørelse
af arbejdstiden er der ikke grundlag for at antage, at en del af de erlagte
overarbejdstimer er godtgjort i form af frihed.

Imangel af en udtrykkelig aftale herom må det have formodningen imod
sig, at overarbejde i et ansættelsesforhold skal aflønnes med en lavere
timeløn end den almindelige arbejdstid, og retten finder på denne baggrund,
at  har krav på efterbetaling af differencen mellem på den ene
side den udbetalte løn og på den anden side den løn, der fremkommer på
baggrund af den efter ansættelseskontrakten beregnede timeløn på 63,95 kr.
og den af  opgjorte arbejdstid.

Kravet kan på baggrund af 3F' s beregning opgøres til 26.978,63 kr., idet det
bemærkes, at der for september 2014 blev ydet 17.550 kr. i løn mod 17.160
kr. som anført af 3F

Arbejdstidsdirektivet
Efter  opgørelse af sin arbejdstid og efter den nedlagte
påstand lægger retten til grund, at han i perioden fra maj til august 2013, der
omfatter 123 kalenderdage, arbejdede i alt 1.159 timer; hvilket svarer til en
gennemsnitlig arbejdstid for hver syvdagesperiode på cirka 65 timer, 0g at
han i perioden fra december 2013 til marts 2014, der omfatter 121
kalenderdage, arbejdede 1.034,5 timer, hvilket svarer til en gennemsnitlig
arbejdstid for hver syvdagesperiode på cirka 57 timer.

 arbejdstid har således i to perioder på 4 måneder overskredet
grænsen på 48 timer i arbejdstidsdirektivgennemførelseslovens $ 4, hvorfor
han har krav på godtgørelse efter lovens $ 8, stk. 1, der efter
overskridelsernes betydelige omfang passende kan fastsættes til 50.000 kr.,
svarende til omtrent 3 gange den gennemsnitlige månedsløn inklusiv
overarbejdsbetaling i de omhandlede perioder.

Ansættelsesbevisloven
Da det efter forklaringerne fra 
må lægges til grund, at lønnen til dels har været fastsat skønsmæssigt uden
en nærmere angivelse af grundlaget herfor i ansættelseskontrakten; og da det
endvidere ikke er nærmere beskrevet, hvordan overarbejde skulle aflønnes,
finder retten, at ansættelseskontrakten har været mangelfuld; jf.
ansættelsesbevislovens 8 2, stk. 2, nr. 8, hvorfor  har krav på
godtgørelse efter lovens $ 6, stk. 1. Da manglen har været medvirkende til,
at der er opstået tvist om spørgsmålet om aflønning, finder retten; at
godtgørelsen passende kan fastsættes til 10.000 kr:

 selvstændige påstand
Da 
er aftalt, at lånet skulle være rentefrit, tages 
påstand til følge.

Efter det anførte tilkendes  herefter følgende beløb:

Betaling for overarbejde i ansættelsesperioden
Godtgørelse efter arbejdsdirektivgennemførelsesloven
Godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
Betaling af lån til 
Ialt

Om sagens omkostninger bemærkes, at sagsanlægget har været nødvendigt
for at opnå det beløb, der er tilkendt; 0g at  har fået medhold i
det for sagen væsentlige spørgsmål om opgørelsen af arbejdstiden: Selv om
han alene har fået medhold i en mindre del af den samlede nedlagte påstand,
finder retten herefter; at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til
den anden.

Thi kendes for ret:

 betale 76.978,63
kr. med tillæg af procesrente fra den 9. september 2015.