Sagerne drejer sig om sagsøgende forsikringsselskabers mulige regreskrav mod sagsøgte A/S. Forsikringsselskaberne har udbetalt erstatninger til deres forsikringskunder for brand... Vis mere
Ret: Retten i Sønderborg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Erstatning uden for kontrakt;
Forsikring;

/

RETTEN I SØNDERBORG
DOM

afsagt den 3. februar 2022

Sag BS-1735/2016-SON

Topdanmark Forsikring A/S
(advokat Kristian Svith)

mod

Sagsøgte A/S
(advokat Ulrik Christrup)

og

Sag BS-1744/2016-SON

Codan Forsikring A/S
(advokat Jacob Thomsen)

mod

Sagsøgte A/S
(advokat Ulrik Christrup)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande



/

2

Retten har modtaget sagen BS-1735/2016-SON den 14. november 2016 og sagen
BS-1744/2016-SON den 29. november 2016.

Sagerne drejer sig om de sagsøgende forsikringsselskaber Topdanmark og Co-
dans mulige regreskrav mod Sagsøgte A/S. Topdanmark og Codan har udbetalt
erstatninger til deres forsikringskunder for brandskader opstået som følge af en
brand i et mobilt stjernesigteanlæg leveret af Sagsøgte A/S.

BS-1735/2016-SON

Topdanmark Forsikring A/S har fremsat påstand om, at Sagsøgte A/S til
Topdanmark Forsikring A/S skal betale 4.005.393 kr. med tillæg af renter af
3.777.252 kr. fra 2. juli 2016 og af 228.141 kr. fra sagens anlæg, subsisiært et min-
dre beløb efter rettens skøn.

Sagsøgte A/S har fremsat påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb end det påstævnte.

BS-1744/2016-SON

Codan Forsikring A/S har fremsat påstand om, at Sagsøgte A/S til Codan For-
sikring A/S skal betale 3.364.978,28 kr. med tillæg af procesrente fra den 1.
november 2013, subsidiært et mindre beløb efter rettens skøn.

Sagsøgte A/S har fremsat påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb end det påstævnte.

Oplysningerne i sagen

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Sagen udspringer af en brand den 22. juli 2013 ca. kl. 11.00 i en hal på adressen
Juelsmindevej 18, Harndrup. Hallen var ejet af Danish Agro a.m.b.a., der havde
lejet den ud til Woodson Holding ApS. Woodson foretog bearbejdning af træflis i
hallen.

Til bearbejdning af træflis benyttede Woodson et mobilt stjernesigteanlæg pro-
duceret af den tyske producent Virksomhed G.m.b.H. Sagsøgte A/S var
mellemhandler af anlægget og har den 25. januar 2012 sendt en ordrebekræftelse
på anlægget til Woodson. Det fremgår heraf, at ordren er indgået i henhold til
Sagsøgte A/S' salgs- og leveringsbetingelser. Der er i sagen mellem Codan og
Sagsøgte A/S enighed om, at salgs- og leveringsbetingelserne finder anvendelse,
men der er uenighed om fortolkningen og om, hvorvidt



/

3

bestemmelserne er vedtaget i deres helhed, navnlig vedrørende punkterne 3 og 4:

”…
3. Mangler:
Reklamationer skal ske straks ved varens modtagelse for synlige mangler og inden 8
dage efter levering har fundet sted for usynlige mangler. Eventuel afhjælpning af
mangler må kun ske efter forudgående skriftlig accept fra sælgers side og på et af
sælger autoriseret værksted.
Såfremt en mangel medfører reparation eller udbedring
hos producenten eller andre bæres samtlige
transporttomkostninger m.v, af køber i denne forbindelse.
Såfremt en mangel medfører mistet fortjeneste,
kreditspilde, skade på legeme, gods eller transporteret
gods eller lignende, hæfter sælger ikke herfor. Evt,
arbejdsløn i forbindelse med reklamationsarbejde,
dækkes kun indenfor normal arbejdstid.

4. Produktansvar:
Sælgeren er kun ansvarlig for den skade, som den solgte vare forvolder, hvis det kan
dokumenteres, at skaden
skyldes en fejl, begået af salger eller dennes ansatte.
Sælger hæfter aldrig for driftstab, avancetab eller andet
i indirekte tab. Derudover henviser vi til
Produktansvarslovens kapitel 6§14.
…”

Stjernesigteanlæggets pris var 2.395.000 kr. Det var aftalt, at der skulle ske
finansiering gennem Jyske Finans A/S, der blev ejer af anlægget og leasede det til
Woodson. Sagsøgte A/S udstedte faktura på anlægget til Jyske Finans den 15. juni
2012.

Stjernesigteanlægget blev leveret direkte til Woodson den 12. juni 2012 af
Virksomhed G.m.b.H. Der medfulgte danske manual (bilag B) og en engelsk
motormanual (bilag E)

Den 22. juli 2013 opstod der brand i stjernesigteanlæggets motorrum.
Operatøreren opdagede branden og konstaterede, at han ikke kunne slukke den
med sine vandflasker. Han hentede en brandslukker i en anden hal, men da han
kort efter kom tilbage, havde branden et omfang, så han ikke kunne komme til at
slukke den. Hallen med indhold brændte ned.

Danish Agro, der var ejer af hallen, havde forsikring hos Topdanmark.
Topdanmark har i den anledning udbetalt erstatning. Topdanmark har i stævningen
opgjort sit krav således:



/

4

Nedbrydning: 356.625 kr.
Ny lagerhal: 1.705.775 kr.
Kornblæserkanaler: 231.974 kr.
Galvaniserede spær: 15.794 kr.
Byggeadministration (4 % af 2.-4.): 78.141 kr.
Byggepladsomkostninger: 150.000 kr.
DBI: 90.530 kr.
Løsøre reguleret til dagsværdi: 1.376.554 kr.

I alt 4.005.393 kr.

Jyske Finans, der var ejer af stjernesigteanlægget, og Woodsen, der var
leasingtager og havde flis i hallen, havde begge forsikring hos Codan. Codan har i
den anledning udbetalt erstatning til Jyske Finans for selve stjernesigteanlægget
og til Woodson for løsøreskade og oprydning. Codan har i stævningen opgjort sit
samlede regreskrav således:

Produktansvar:
Deponering og oprydning af flis + skadet flis
(leje af "dækningsmaskine" er fratrukket) jf. bilag 13 + 13a-g. kr. 751.495,28
Deponering og oprydning af flis jf. bilag 14 kr. 110.983,00
Deponering og oprydning af flis jf. bilag 15 kr. 43.700,00
I alt kr. 906.178,28

Købeloven:
Kontanterstatning for den skadede maskine jf. bilag 10 kr. 2.235.000,00
Leje af "dækningsmaskine" jf. bilag 16 kr. 167.400,00
Leje af "dækningsmaskine" jf. bilag 17 kr. 40.200,00
Leje af "dækningsmaskine" jf. bilag 18 kr. 16.200.00
I alt kr. 2.458.800,00

I alt kr. 3.364.978.28

Der har været foretaget undersøgelser på brandstedet af Dansk Brand- og
sikringsteknisk Institut (DBI) ved undersøger Sagkyndig 1 efter aftale mellem de
involverede forsikringsselskaber. Sagsøgte A/S har ikke været en del af denne
aftale. DBI har afgivet en foreløbig rapport af 14. august 2013 (Bilag 6). Efter en
yderligere undersøgelse den 28. august 2013 har DBI den 28. oktober 2013
afgivet sin endelige rapport (bilag 7).

Sagkyndig 2 har efter anmodning fra tyske Allianz forsikring, der er
forsikringselskab for producenten Virksomhed G.m.b.H, deltaget i undersøgelsen
den 28. august 2013 og har den 29. august 2013 afgivet en rapport om branden
(bilag E).



/

5

Af de to rapporter fremgår det, at branden er opstået i stjernesigteanlæggets
maskinrum. Der opereres med to forskellige teorier om brandens årsag.

Sagkyndig 1, DBI, finder, at brandårsagen med stor sikkerhed har været, at en for
lang hydraulikslange i motorrummet ved maskinens brug har vibreret kraftigt og
har haft kontakt med et pluskabel, hvorved hydraulikslangens isolering og
pluskablets isolering er blevet gennemslidt, således at hydraulikslangens
metalarmering har fået kontakt med en plusleder. Dette har medført en
kortslutning og en elektrisk lysbue. Hydraulikolie er sprøjtet ud i motorrummet og
er antændt.

Sagkyndig 2 finder, at branden har været foresaget af tilsmudsning af
maskinrummets indvendige rum på grund af træstøv, der er blevet antændt af
turboladerens varmeplade efter invtensiv anvendelse af stjernesigteanlægget den
pågældende dag.

Der er ikke peget på andre sandsynlige årsager til branden.

Under sagen har der været afholdt syn og skøn ved Skønsmand, der har afgivet
seks skønserklæringer i sagen modtaget 22. december 2017, 27. september 2018,
22. maj 2019, 14. oktober 2019, af 14. juli 2020 og af 1. oktober 2020.
Skønsmand er kommet frem til, at brandårsagen enten må være kortslutning
mellem hydraulikslange og plusleder eller antændelse af træstøv/træflis på
maskinens turbolader eller udstødningssystemer.

Parterne er ikke enige om, hvorvidt branden er opstået som følge af en mangel ved
maskinen, der kan give anledning til mellemhandlerhæftelse for pro-duktansvar
eller til mangelsbeføjelser efter købeloven.

Der er uenighed om, hvorvidt der er udvist egen skyld fra forsikringstagernes side
på grund af manglende brandslukningsmateriel i hallen.

I forholdet mellem Codan og Sagsøgte A/S er der ikke enighed om, hvorvidt der
er reklameret rettidigt.

Endelig er der i sagerne ikke enighed opgørelsen af et eventuelt erstatnings-krav.

Forklaringer

Vidne 1 har forklaret, at han er afdelingschef i virksomheden
Sagsøgte A/S. Sagsøgte A/S har leveret den pågældende stjernesigtemaskine fra
Virksomhed G.m.b.H i Tyskland, som denne sag drejer sig om. Sagsøgte A/S har i
alt leveret 6 til 8



/

6

stk. af denne type maskine. Han har ikke tidligere oplevet brand i disse maski-ner,
og han har spurgt producenten Virksomhed G.m.b.H, der heller ikke har oplevet
det.

Rapporten i ekstrakten side 328 er en kontrolrapport, som Virksomhed G.m.b.H
har lavet, inden de sender maskinen afsted. Virksomhed G.m.b.H gennemgår
teknikken i maskinen og kontrollerer, at alle lamper fungerer osv. Maskinen blev
leveret direkte fra Virksomhed G.m.b.H til kunden. Den kom ikke forbi Sagsøgte
A/S. Den blev leveret med en ma-nual. Det er Virksomhed G.m.b.H selv, der har
sørget for oversættelse af manualen.

Der er ikke kontrollamper, der giver besked, når motorrummet skal rengøres.
Rengøring skal ske i henhold til manualen. Det skal ske dagligt eller efter behov.
Han ved ikke, om der er en kontrollampe, der viser om luftfilteret skal renses.

De havde tidligere leveret et stjernesigteanlæg til Woodson. Woodson fandt hurtigt
ud af, at de havde behov for større kapacitet. Sagsøgte A/S tog den næsten nye
maskine tilbage og leverede en ny maskine, der havde et større sigteareal. Det var
den maskine, som denne sag handler om. Virksomhederne havde således handlet
med hinanden inden denne sag, og de har også handlet sammen efter. Han tror, at
det første stjernesigteanlæg var den første ordre.

Det er kunden selv, der står for servicering af anlægget.

Han har taget nogle billeder af maskinen inden branden. Det var i forbindelse med
et besøg i anledning af almindelig kundepleje. Han tog billederne som almindelig
nørderi, og fordi kundernes erfaring kan bruges i salgsøjemed.

Vidne 2 har forklaret, at han er ansat som tekniker hos Sagsøgte A/S. Han
kender stjernesigteanlægget fra Virksomhed G.m.b.H. Der er en dansk manual
med til anlæg-get. Der er tre mapper, en til maskinen, en til brugeren og en til
Sagsøgte A/S. Der ud over er der et USB stik med manual. I mappen er der en
dansk brugerma-nuel, et ledningsdiagram, et hydraulikdiagram, et afsnit om
komponenter på maskinen, beskrivelse af motoren og et reservedelskatalog.

Bilaget på side 95 i ekstrakten er den engelske motormanualen. Der er ikke kon-
trollamper, der angiver, at nu skal motorrummet rengøres. Der skal man følge
manualen. Der er en advarselslampe om, at luftfilteret skal renses, når trykket
bliver for højt på grund af delvis tilsmudsning. Det er filteret til indsugningen til
motoren.

Han har været med til at undersøge, om maskinen standser ved kortslutning af
forskellige ledninger. Der er nogle ledninger, hvor maskinen vil standse ved
kortslutning. Der er også nogen ledninger, hvor det ikke er tilfældet.



/

7

Hydraulikslangen, der er omtalt i forbindelse med kortslutning, består af en in-dre
gummislange og en ydre gummislange med indstøbt jernarmering. I en-derne er
der nipler på slangerne, der er presset på. Hvis man fjerne den ydre gummi, vil
slangen sprænge. Det er den ydre gummi, der holder slangen. Det kan den indre
gummi ikke. Kablet bliver slapt og længere, hvis det yderste gummi brænder af.
Han kender ikke til andre eksempler på brande i stjernesig-teanlæg.

Skønsmand har om spørgsmål 6, ekstrakten siden 704, forkla-
ret, at han har vurderet, at der ville være stillet krav om brandslukningsmateriel i
hallen ved en kommunal godkendelse til den skete brug. Det er kun hans vur-
dering. I sidste ende er det kommunen, der foretager en sådan vurdering. Fordi der
er træ og glasfiber i hallen, er der andre regler end ved kornlager. Hallen bliver
omfattet af beredskabsstyrelsens tekniske forskrifter. Alene det, at der ar-bejder
folk i hallen, kan betyde andre krav. Det er ofte vandfyldte slangevin-dere, der
bliver stillet krav om. Det kan også være Brandventilation f.eks. i form af følere i
taget, der åbner vinduer til røg. Det kan også være letsmeltende tag-plader, der
gør, at røgen kan komme ud. Det er svært at sige, om man ville have krævet
brandventilation. Det er en brandinspektørs vurderingssag, men han vil i hvert fald
tro, at der ville blive stillet krav om vandfyldte slangevindere. Man kan forestille
sig, at der ville opstå mindre skader med vandfyldte slangevin-dere. Det vil gøre
det muligt at stå på en anden afstand, når man prøver at be-kæmpe branden.
Brandventilation kunne have betydet, at alene maskinen og ikke hele hallen var
brændt. Man skal huske, at man ikke kan forlange, at perso-ner handler rationelt
under en brand. Hvis slangevindere havde været på ste-det, og de var brugt
optimalt, havde der været en stor chance for, at man kunne begrænse branden til
maskinen.

I forhold til om kortslutning ville standse maskinen, har han været med til at
undersøge en lignende maskine. De kunne konstatere, at en af lederne kunne
kortsluttes, uden maskinen standsede. Da han ikke kunne vide, hvilken leder der
var kortsluttet på den brændte maskine, da ledningerne var væk ved hans
undersøgelse, undersøgte de ikke, om der var andre ledere, hvor kortslutning ville
have medført standsning af maskinen. Hvis ledningerne ikke havde været fjernet
fra den brændte maskine, kunne man have set, hvilken ledning, der var kortsluttet.

Foreholdt spørgsmål SS ID, ekstrakten side 724, har han adspurgt forklaret, at hvis
det var en ledning, der ville få maskinen til at standse, der er blevet kort-sluttet, og
det lægges til grund, at maskinen ikke standsede, da branden be-gyndte, har det
ikke været kortslutningen, der udløste branden. Så er kortslut-ningen sket senere,
og så har årsagen til branden været træstøv.



/

8

Om hydraulikslanger har han forklaret, at de typisk består af to til tre lag gummi,
der er adskilt af metalfletlag. Hvis det yderste gummi brænder væk, så vil det
meget minimalt kunne påvirke længden af slangerne. Hydraulikslangen ville ikke
ændre så meget længde, at den kom tættere på ledningerne på den måde, som den
var i denne sag, hvis hydraulikslangen havde haft den rigtige længde.

Foreholdt svar på spørgsmål SS ID, ekstrakten side 724 og SS 17, ekstrakten side
738 har han forklaret, at det er træstøv eller kortslutning af kablet, der er de to
muligheder som brandårsag.

Foreholdt sit svar på spørgsmål 1, ekstrakten side 700 og spørgsmål SS IA, ek-
strakten side 723 har han forklaret, at det er hans opfattelse, at hydraulikslan-gen
var unødvendig lang. Han fik den skåret fri ved det første syn og skøn. Den ragede
ind over bøjlerne til ledningerne. Den kunne ikke undgå at røre ved led-
ningsbundet. En hydraulikslange skal monteres, så den ikke rører ved noget. Den
skal kunne bevæge sig frit, for en hydraulikslange vil på grund af sving-ninger og
tryk mv. bevæge sig. Den lange hydraulikslange burde ikke have væ-ret monteret
på den måde. Man ville måske ikke have set det ved brug af ma-skinen. Når man
arbejder med maskinen, leder man ikke efter, om der er noget, der er monteret
forkert.

Hvis branden skyldes kortslutning, så skulle det være fordi, at hydraulikslan-gen
og ledningerne var blevet slidt sådan, at metalflet og en leder har berørt hinanden.
Så ville der komme en kraftig lysbue. Hvis der kom hydraulikolie ud, så ville det
kunne sættes i brand. Det ville være én mulighed. Det var ikke i første omgang
åbenbart, men hullet i hydraulikslangen var lige der, hvor led-ningen ville berøre
den. Hvis branden opstod på anden vis, så ville isoleringen på ledningen være
brændt væk, og så ville kortslutningen komme senere i bran-dens forløb som en
følge af branden. Der ville ikke nødvendigvis være kortslut-ning andre steder, men
det er almindelig kendt, at der kan komme kortslutning, når en isolering brander
væk, så når først branden blev så omfattende, at den brændte isoleringen væk, så
ville der sagtens kunne opstå kortslutninger andre steder. Han har ikke kunnet se,
om der var kortslutninger andre steder, da led-ningerne var væk, da han
besigtigede maskinen.

Hvis antændelse af træstøv var årsag til branden, ville branden opstå ved, at træet
gav sig til af ulme og ryge ved omkring 360 til 400 grader. Træet vil ryge inden en
brand, så ville det antænde. Er der tale om støv, ville branden herefter brede sig
relativt hurtigt.

Kortslutningen ville ikke være opstået, hvis hydraulikslangen var monteret kor-
rekt. Der er ingen tvivl om, at der ved kortslutning vil sprøjte olie ud i motor-
rummet, hvilket ville medføre en forværring af branden.



/

9

Foreholdt sit svar på spørgsmål 6, 3. afsnit, ekstrakten side 702 og spørgsmål
SS11, ekstrakten siden 732 og om der anbefales slukningsanlæg i maskinens
motorrum, har han forklaret, at han ikke har et specifikt kendskab til denne ma-
skine. De bruges meget på pladser. I dette tilfælde er maskinen brugt i en hal. Der
er et personsikkerhedsaspekt ved denne brug. Man bør i det tilfælde over-veje et
slukningsagrigat. Det kunne være en beholder, der ved brand sender CO2 ind i
motorrummet og kvæler flammerne. Han ved ikke, om maskinen var beregnet til
udendørsbrug. Man stiller normalt større krav til sikkerhed i for-hold til
personsikkerhed, når der er tale om indendørs brug. Det kunne i givet fald være et
automatisk slukningsanlæg. Det koster noget, men det er forholds-vis enkelt at
lave. Det ville være en lille gasflaske. I forhold til en pris på maski-nen på 2,3
mio. kr., er det en lille meromkostning. Er maskinen lavet til uden-dørsbrug, ville
man nok have tænkt anderledes. Et slukningsanlæg i maskinen ville i bedste fald
kunnet have forhindret udbredelsen af branden.

Foreholdt sit svar på spørgsmål 2, ekstrakten side 702, om at dårlig rengøring over
længere tid kan øge risikoen for brand, har han forklaret, at der vil komme træstøv
over tid, når maskinen bruges, så det er betænkeligt, hvis en let tilstøv-ning kan
starte en brand. Han har bemærket, at operatøren af maskinen har sagt, at det var
det tørreste træ, han nogensinde havde arbejdet med. Er træet meget tørt, så kan
der måske ske en brandfarlig tilstøvning over kortere tid. Han mener ikke, at man
skal rengøre en maskine hvert andet minut. Han ville tro, at det er godt nok at gøre
rent hver dag. Det er ikke ukendt, at der kan ske brand i maskiner med træstøv,
selv om man gør sit bedste. Man må håbe, at man kan tage udgangspunkt i
manualens rengøringsvejledning. Det er en uhel-dig formulering, at man skal
holde maskinen fri for træstøv, da det ikke er mu-ligt ved brug. Om daglig
rengøring er nok, er svært at vide. Måske er det ikke nok i uheldige tilfælde.

Forespurgt på baggrund af hans svar på spørgsmål 2, ekstrakten side 702, de sidste
to afsnit og på spørgsmål SS 6 ekstrakten side 715, har han forklaret, at han ikke
har kunnet vurdere, om der har været store mængder støv til stede forud for
branden.

Foreholdt at Dansk Brand – og sikringsteknisk Institut, i deres rapport, ekstrak-ten
side 655, foto 28 har vurderet, at der ikke var nok træstøv til, at det kunne give
anledning til brand, har han forklaret, at det er svært at sige noget til, når man ikke
selv har set maskinen på det tidspunkt. Det er svært at sige, hvilken mængde
træstøv, der skal til. Hvis der først går ild i det, så vil det brænde spontant. Han har
respekt for Dansk Brand – og sikringsteknisk Institut. Har de ikke fundet store
mængder støv, så tror han på det.



/

10

Adspurgt om man kunne forestille sig en hydraulik lækage som årsag til bran-den
uden kortslutning, har han forklaret, at det kan man, man det virker ikke så
sandsynligt. Det er ikke så almindeligt, at hydraulikolie antænder ved kontakt med
varme ting. Det er anderledes, hvis der først er en flamme.

Foreholdt sit svar på spørgsmål 1, ekstrakten side 701, 4. afsnit, har han forkla-ret,
at antændelsestemperaturen for hydraulikolie måske er højere end de 300 til 350
grader, som han har angivet. Den er nok mellem 300 til 400 grader afhængig af
olietype. Man kan teoretisk set forestille sig, at det er olie på en varm motor-del,
der har antændt branden, men det er ikke noget, som man ser ofte. På den
baggrund er han forbeholden overfor den teori.

Adspurgt om jernnettet i hydraulikslangen ville give øget slitage på lednings-
bundet, hvis gummiet slides væk fra hydraulikslangen, forklarede han, at efter han
fik tilsendt ledningsbundet, så undrede han sig over, at det skulle være slidt
igennem, fordi det var godt beskyttet. Han vil ikke afvise, at det kan være
tilfældet. Et blotlagt metalnet ville kunne øge slitagen. Det scenarie ville være en
kombination af mange ting.

Dansk Brand – og sikringsteknisk Instituts teori virker logisk på grund af hul-lets
placering. Men ledningsbundtet var velisoleret inde i en flex-slange. Han undrede
sig over, at slitagen skulle være sket ved et års brug, men han afviser det ikke. Det
er det, der har givet ham anledning til tvivl om konklusionen.

Hydraulikslangen ville ikke have kortsluttet lederne, hvis ikke den havde rørt ved
en af dem.

Operatøren sagde, at det brændte på toppen af motoren. Det passer dårligt med
spontant antændt hydraulikolie.

Man kan ikke sige, om hydraulikolien, hvis ikke det var kortslutningen, der var
brandårsagen, har betydet meget for brandens udvikling. Branden vil allerede
være omfattende, når olien så ville komme ud, hvis det først skete efter, at gum-
miet var brændt væk på hydraulikslangen.

Han kan ikke sige, om der er brandforskrifter, der ikke er overholdt. Det er en
vurderingssag, hvad der skal være af brandslukningsmateriel. Hvis der er die-
selmotorer, hvor der opholder sig folk, så er der normalt brandslukningsudstyr.
Han tør ikke sige, om der er regler for, at der her skulle være et brandsluknings-
anlæg i motoren. Virksomhed G.m.b.H må med deres erfaring have vurderet, at
det ikke var nødvendigt.

Han har ikke kunnet vurdere, hvor meget støv, der har været i maskinen, da



/

11

branden begyndte. Han har set en maskine i Nykøbing, og der var overra-skende
meget træstøv i den efter få timers kørsel. Operatøren havde gjort den rent dagen
før. Men i forhold til den brændte maskine, kan han ikke vurdere det. Dels var
meget af træet brændt væk, og dels havde maskinen været flyttet. Han fik indtryk
af metalagtig slagger i maskinen, men der kan også have været træ, der var brændt
eller blæst væk.

Adspurgt om det er en 50/50 vurdering, om årsagen til branden er træstøv eller
kortslutning, forklarede han, at begge muligheder står åbne. Da han fik sagen og
så maskinen, virkede det meget plausibelt med kortslutning, men efter at have set
et ledningsbundt, har det fået ham til at tage forbeholdet på grund af den gode
beskyttelse. Det er derfor, at han i dag siger, at der er to muligheder. Han vil ikke
give et bud på den ene mulighed frem for den anden.

Hvis hydraulikslangen var gået i stykker forud for branden, ville det give ud-
sprøjtning af olie, der ville være bemærket ved rengøring, ligesom det ville give
funktionssvigt ved trykfald.

Vidne 3 har forklaret, at han er ansat som taksator i Topdanmark.
Han blev kaldt til branden i Harndrup, allerede mens det stadig brændte. Det var
tale om ganske almindelige produktbygninger inden branden. Efter bran-den var
der intet af værdi tilbage. Der var kommet en så voldsom varme, at spærrerne
svækkes og ingen bæreevne har, ligesom betonelementerne og be-tongulvet gik i
stykker. Han vurderede lige fra starten, at hallen var totalskadet.

Der var sortering til kornoplagring og korntørring i bygningen. Der var en
transportør i toppen af bygningen. Der var nærmest ikke noget tilbage af den. Der
var noget metal, men det var ikke noget brugbart.

Han har været storskadetaksator i Topdanmark i 25 år, så ved branden havde han
været det i omkring 13 år. Når han skal opgøre erstatningens størrelse, ind-henter
han priser på, hvad en tilsvarende hal ville koste, samt priser på ned-brydning. Det
gør han ved at indhentet to tilbud. Han fastsætter prisen efter det billigste. Det har
han gjort både vedrørende nedbrydning og genopførsel. Det var et tilbud fra
firmaet Hindsgavl på Fyn. Det skulle bruges særlig armeret be-ton for, at hallen
kunne anvendes til kornoplag. Der var kornblæserkanaler, der lå inde i bygningen.
De skal tilvirkes specielt.

Han har lavet en afskrivning på 30% af bygningens værdi. De bruger forskellige
satser for afskrivning, og han har ikke vurderet, at han kunne reducere mere end
30%. De har i princippet altid en interesse i at reducere så meget, som de kan, men
da bygningen var vedligeholdt, som Danish Agro normalt gør ved de-res
bygninger, var der ikke grundlag for at fastsætte dagsværdien under 70%.



/

12

Foreholdt erstatningsberegningsskemaet ekstrakten side 436 forklarede han, at han
ikke kan huske pkt. 23 om galvanisering, men det må have været nødven-digt.

Pkt. 37 byggeadministration drejer sig om de forhold, der skal behandles, når
bygningen skal opføres. Der er f.eks. tale om byggetilladelser mv., tegninger,
taktiske beregninger og honorar til en modpart.

Pkt. 39 byggeplads og arealer omkring bygning, dækker over, at man skal have en
byggeplads med skurvogne og toilet til dem, der er der. Der vil også være et areal
lige rundt om bygningen på 1 til 1½ meter, der skal reetableres efter ned-brydning
af bygningen.

Topdanmark bruger til DBI til brandundersøgelser, hvorfor der har været en udgift
til dette.

Lagerhallen var fra 1976 formentlig. Den har vel 40-50-60 års levetid, men det
kommer an på vedligeholdelsen. Han har haft meget med Danish Agro at gøre,
som vedligeholder deres bygninger. Han mener, at bygningens værdi var på 70%
af dagsprisen, når han ser på vedligeholdelsen. Kunne man afskrive mere, så
havde de gjort det. Betonelementer kan leve i 100 år, når de vedligeholdes. Metal
går ikke i stykker. Tagpladerne har kortere levetid.

Han har set på løsøreskaderne, men det er ikke ham, der har opgjort dem. Han kan
af opgørelsen se, at den pågældende taksator, der nu er pensioneret, har indhentet
tilbud hos Svotek. Korntørringsanlægget var afskrevet til 25%. Der var meget
løsøre, der var renoveret i 2003-2004, og den del er derfor kun afskre-vet med
25%. Han har ikke været inde over vurderingen. Han kan bare se, hvordan det er
beregnet.

Adspurgt til vidnets e-mail af 15. december 2013 oplyste han, at brandventila-tion
var et krav for lovliggørelse af bygningen, da den skulle genopføres. Det kan
skyldes, at der er kommet nye regler for lovliggørelse. Det havde ikke væ-ret
brandventilation inden branden. Der var ikke blevet pålagt før. Det kom i
forbindelse med den nye byggetilladelse, da der skete opførsel efter et andet
bygningsreglement. Man kan kun se, at der er krav om det, hvis der var kom-met
et krav fra kommunen. De betaler også for lovliggørelse ved genopførsel. Han ved
ikke, om en ændret anvendelse ville have krævet andre foranstaltnin-ger tidligere.

Det er hans opfattelse at stort set alt materiale, der stadig eksisterer i sagen, er
fremlagt. Han har næsten ikke fundet mere. I hvert fald ikke af betydning. Der er
gået mere end 5 år fra skaden, så der er en del, som de ikke har kunnet finde,



/

13

da det er kasseret eller arkiveret meget langt væk. Derud over har de skiftet
skadessystem.

Det løsøre, der fremgår af opgørelsen ekstrakten side 439, er primært maskiner
med forbindelse til korntørringsanlægget. Der hang et transportbånd i toppen af
bygningen, men der var på grund af varmen næsten ikke noget tilbage.

Parternes synspunkter

I sagen BS-1735/16

Topdanmark forsikring A/S har i sit påstandsdokument anført:

”…
ANBRINGENDER:

Ansvarsgrundlag

Det gøres gældende, at stjernesigteanlægget/maskinen var defekt, hvilket var
årsag til branden d. 22. juli 2013. Der henvises til rapporterne fra DBI, ekstrak-
ten (E) s. 597-599 og 634-656, rapporten fra Sagkyndig 2, E s. 602-606 samt til
skønserklæringerne E s. 698-745. Det heraf udledes, at brandårsagen enten var
(a.) en forkert monteret hydraulikslange eller (b.) ophobning af træstøv i ma-
skinrummet. Begge årsager medfører imidlertid erstatningsansvar for Sagsøgte
A/S som følge af de i retspraksis udviklede regler om produktansvar.

Sagsøgte A/S er mellemhandler af maskinen og hæfter derfor for producen-tens
erstatningsansvar, jf. U1999.255H.

a. I forhold til hydraulikslangen, så fremgår det af skønserklæringerne og
rapporterne fra DBI, at slangen var fejlmonteret, idet den var for lang og
derfor kom i berøring med strømførende ledninger. Grundet vibratio-nerne,
når maskinen var i gang, vibrerede den metalarmede hy-draulikslange op og
ned ad de strømførende kabler og ødelagde derved disses isolering, således
der til sidst var kontakt mellem de strømførende dele og hydraulikslangens
metalarmering. Dette medførte en lysbue (kortslutning), hvorved der blev
hul i hydraulikslagen, hvorfra hydrauli-kolien sprøjtede ud i motorrummet
og forårsagede branden.

Den forkerte montering af hydraulikslangen medfører produktansvar for
sagsøgte. Fejlen kunne utvivlsomt have været opdaget af producenten ved
en (bedre) inspektion af maskinen, inden denne blev bragt i omsæt-ning.



/

14

b. I forhold til støvet, så kan det have ophobet sig i motorrummet på de varme
dele af motoren, og derved være brudt i brand.

Det fremgår af skønsmandens svar på spørgsmål 2, E s. 702, at ”det er jo et
grundvilkår for maskinen, at den arbejder i et miljø med meget støv og store
mængder af større eller mindre træflisstykker. Såfremt en let tilstøv-ning af
maskinens motorrum udgør en reel brandrisiko, må man vel ud-trykke lidt
betænkelighed ved maskinens indretning og konstruktion.”

Det fremgår af maskinførerens forklaring til politiet, E s. 499, at maskinen
blev rengjort fredag eftermiddag kl. 17. Da branden opstod følgende
mandag formiddag ca. kl. 11, havde maskinen alene været i gang i et be-
grænset tidsrum, inden branden opstod, hvorfor der alene kan have være
sket en mindre tilstøvning af motorrummet. Dette understøttes af vidne-
forklaringen s. 493, samt af DBI´s undersøgelser, E s. 638.

Det fremgår endvidere af maskinførerens forklaring, at maskinen havde en
alarmordning, som viste, hvornår maskinen skulle rengøres. Der intet i
sagen, der indikerer, at alarmen var sat i gang forud for branden.

Der er i manualen, E s. 247-327, ikke gjort opmærksom på denne tilsyne-
ladende betydelige brandrisiko, der er ved helt almindelig drift af maski-
nen.

Det fremgår af skønsmandens svar på spørgsmål SSII, E s. 732, at ”Det vil
dog være muligt at installerer et slukningsanlæg i motorrummet” .

Såfremt det lægges til grund, at branden opstod som følge af støv i motor-
rummet, gøres det gældende, at maskinen var defekt, da den kunne forår-
sage skade ved almindelig brug. Det havde været muligt for producenten at
forebygge denne defekt, eller i det mindste gøre maskinen mere sikker,
f.eks. ved at anbringe et slukningsanlæg i motorrummet eller ved et for-
bedret alarmanlæg.

Producenten – og dermed Sagsøgte A/S – er derfor også erstatnings-
ansvarlige selvom det lægges til grund, at branden skyldes støv i motor-
rummet, jf. U1994.53H, U1999.255H og U2015.2455H.

Erstatningsopgørelse

Det gøres gældende, at erstatningen kan opgøres svarende til det påstævnte
beløb, jf. erstatningsopgørelserne, E s. 426-442, udbetalingsoversigten E s. 661
samt påkravsskrivelsen, E s. 672.



/

15

Der kan endvidere henvises til, at hallen i politirapporten er angivet som ”to-talt
udbrændt” , E s. 488.

Sagsøgte A/S er blevet tilbudt at gennemgå erstatningsopgørelsen med Top-
danmark Forsikring A/S´ taksator, men Sagsøgte A/S har i hvert fald pt. rea-geret
herpå, jf. E s. 675-676. Sagsøgte A/S må derfor være afskåret fra at an-fægte
erstatningsopgørelsen, jf. U1995.53H og U2016.2926H (landsrettens præ-
misser).

Det har endvidere formodningen imod sig, at Topdanmark Forsikring A/S har
betalt større erstatning, end hvad der kræves til at dække forsikringstagerens tab,
jf. U2013.1996H.

Egen skyld

Det bestrides, at Sagsøgte A/S har godtgjort, at der er udvist egen skyld fra
Danish Agro A.M.B.A.´s side, jf. U 2015.2455H og FED 2018.20Ø.

Det bestrides endvidere, at Sagsøgte A/S har godtgjort, at den evt. udviste egen
skyld har forøget skadernes omfang.

De eventuelle krav, som Danish Agro A.M.B.A. var pålagt i henhold til offent-
ligretlige regler, er ikke relevante ved vurderingen af egen skyld i forhold til en
produktansvarsskade, når maskinen blev anvendt på sædvanlig vis og i henhold
til manualen.

Endvidere var Sagsøgte A/S bekendt med de omstændigheder, hvorunder
maskinen blev anvendt, jf. bilag 15 (ej i ekstrakt)
…”

Sagsøgte A/S har i sit påstandsdokument anført:

”…
ANBRINGENDER:

Til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gør Sagsøgte A/S følgende
anbringender gældende:

1. Sagsøgte A/S er ikke erstatningsansvarlig for følgerne af branden den 22.
juli 2013.

2. Sagsøgte A/S' eventuelle erstatningsansvar må bortfalde eller ned-sættes
som følge af egen skyld udvist af Danish Agro A.M.B.A.



/

16

3. Topdanmark Forsikring A/S’ eventuelle erstatningskrav kan ikke opgø-
res til det påstævnte beløb.

Sagsøgte A/S har blandt andet følgende yderligere bemærkninger til det ovenfor
anførte:

1. Erstatningsansvar.

Der er ikke grundlag for i medfør af de ulovbestemte regler om pro-duktansvar at
pålægge Sagsøgte A/S et hæftelsesansvar for følgerne af bran-den den 22. juli
2013.

Dette skyldes, at Virksomhed G.m.b.H, som havde produceret stjerne-
sigteanlægget, ikke er erstatningsansvarlig for følgerne af branden den 22. juli
2013.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til følgende om-
stændigheder:

a. Stjernesigteanlægget var ikke defekt.

b. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke årsagen til bran-den
den 22. juli 2013.

c. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke en følge af culpøs
adfærd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.

d. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke til stede, da
Virksomhed G.m.b.H bragte stjernesigteanlægget i omsætning.

Sagsøgte A/S har blandt andet følgende yderligere bemærkninger til det ovenfor
anførte:

Det må komme Topdanmark Forsikring A/S til skade i bevismæssig hense-ende,
at stjernesigteanlægget i en længere periode efter branden den 22.juli 2013 var
blevet opbevaret udenfor, hvilket medførte at stjernesigteanlægget blev udsat for
"vejr og vind", og at uvedkommende havde adgang til stjerne-sigteanlægget.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S også henvise til blandt andet skønsman-dens
besvarelse af spørgsmål 15, 16 og SS 18 samt til pkt. 9 i blanket til syn og skøn,
hvor skønsmanden blandt andet har anført:



/

17

” Motordelen af stjernesigten fremstod svært brandskadet, og det blev
oplyst, at en eller flere personer siden branden uretmæssigt har fjernet store
dele af led-ningsnettet, således at det ved besigtigelsen ikke var muligt at få
noget indtryk af forholdet mellem en mulig beskadiget hydraulikslange og
ledningsforingen. Plu-skablet, som er omtalt i DBI's rapport, manglede ved
besigtigelsen helt.”

1.a Stjernesigteanlægget var ikke defekt.

Topdanmark Forsikring A/S har bevisbyrden for, at stjernesigteanlægget var
defekt.

Denne bevisbyrde har Topdanmark Forsikring A/S ikke løftet.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til, at der ikke kan
tillægges den erklæring, som Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut har ud-
færdiget efter anmodning fra Topdanmark Forsikring A/S (bilag 7), nogen be-
vismæssig betydning ved vurderingen af, om Topdanmark Forsikring A/S har
løftet bevisbyrden for, at stjernesigteanlægget var defekt.

Dette skyldes blandt andet, at den pågældende erklæring er en af Topdan-mark
Forsikring A/S ensidigt indhentet erklæring.

Sagsøgte A/S skal endvidere henvise til, at Sagkyndig 2, Belfor Deut-schland
GmbH, på baggrund af den samme besigtigelse, som Dansk Brand-og sikrings-
teknisk Institut deltog i, har fundet, at det ikke kan fastslås, at
stjernesigteanlægget var defekt, jfr. hans erklæring af 29. august 2013 (bilag E).

1.b En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke årsagen til branden den
22. juli 2013.

Topdanmark Forsikring A/S har bevisbyrden for, at en eventuel defekt ved
stjernesigteanlægget var årsag til branden den 22. juli 2013.

Denne bevisbyrde har Topdanmark Forsikring A/S ikke løftet.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til følgende:

I forbindelse med sin besvarelse af spørgsmål SS 14 – 17 anførte skønsmanden,
at der er 2 overordnede mulige årsager til branden, hvilke mulige årsager dels er
antændelse af træstøv/træflis på varme motordele, dels er en kortslutning af
plusleder til stel forårsaget af slitage som følge af hydraulikslangens kontakt med
ledningerne.

Det allerede af denne grund ikke bevist, at en eventuel defekt ved stjernesigte-
anlægget var årsag til branden den 22. juli 2013.



/

18

Hertil kommer, at årsagen til branden ikke kan være en kortslutning af plusle-der
til stel forårsaget af slitage som følge af hydraulikslangens kontakt med
ledningerne.

Dette skyldes for det første, at skønsmanden har vurderet, at hydraulikslan-gens
bevægelse har været meget lille, og at han skønner, at der ikke var bevæ-gelse
nok til, at hydraulikslangen kunne forårsage slid på elkablernes isole-ring, som
har kunnet være årsag til en kortslutning, jfr. skønsmandens besva-relse af
spørgsmål SS IB.

Hertil kommer, at stjernesigteanlægget ville standse, såfremt der skete en
kortslutning af flere af ledningerne i ledningsbundtet, og at operatøren af
stjernesigteanlægget til politiet har forklaret, at stjernesigteanlægget fortsat kørte,
da han opdagede branden i stjernesigteanlægget.

Der kan ikke tillægges den erklæring, som Dansk Brand- og sikringsteknisk
Institut har udfærdiget efter anmodning fra Topdanmark Forsikring A/S (bi-lag
7), nogen bevismæssig betydning ved vurderingen af, om en eventuel de-fekt ved
stjernesigteanlægget var årsag til branden den 22. juli 2013, idet den pågældende
erklæring er en af Topdanmark Forsikring A/S ensidigt indhentet erklæring.

Hertil kommer, at skønsmanden har vurderet, at flere af Dansk Brand- og sik-
ringsteknisk Instituts antagelser i erklæringen ikke er korrekte, og at Sagkyndig
2, Belfor Deutschland GmbH, på baggrund af den samme besigtigelse, som
Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut deltog i, har fundet, at branden var en
følge af utilstrækkelig rengøring af maskinrummet for træstøv, jfr. hans er-
klæring af 29. august 2013 (bilag E).

1.c En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke en følge af culpøs ad-
færd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.

Topdanmark Forsikring A/S har bevisbyrden for, at eventuel defekt ved stjerne-
sigteanlægget var en følge af culpøs adfærd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.

Denne bevisbyrde har Topdanmark Forsikring A/S ikke løftet.

2. Egen skyld.

Topdanmark Forsikring A/S er ved at have betalt erstatning til Danish Agro
A.M.B.A. som følge af branden den 22. juli 2013 indtrådt i Danish Agro
A.M.B.A.’s ret mod Sagsøgte A/S, jfr. erstatningsansvarslovens § 22, stk. 1.



/

19

Såfremt det måtte blive lagt til grund, at der påhviler Sagsøgte A/S et hæf-
telsesansvar for følgerne af branden den 22. juli 2013, må Sagsøgte A/S' hæf-
telsesansvar bortfalde eller nedsættes som følge af egen skyld udvist af Danish
Agro A.M.B.A.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S henvise til, at skaderne i forbindelse med
branden var en følge af Danish Agro A.M.B.A.’s uagtsomme adfærd.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til følgende:

1. Danish Agro A.M.B.A. havde ikke sørget for, at der i fornødent omfang
var virksomt brandslukningsudstyr m.v. i den hal, hvor Woodson ApS
udførte arbejdet med stjernesigteanlægget, hvilket har haft betydning for
omfanget af skaderne som følge af branden.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til skønsmandens
besvarelse af spørgsmål 6 – 8, hvor skønsmanden blandt andet har anført,

· at der ikke er tvivl om, at man i forbindelse med ibrugtagningen af
hallen til den anvendelse, som den havde på tidspunktet for
branden, som medførte bearbejdning og opbevaring af træ, skulle
have ansøgt om fornyet tilladelse til brug af hallen, og at dette
utvivlsomt ville have medført skærpede krav til brandsikkerhe-den,
jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6,

· at det ikke er i overensstemmelse med de krav, der ville være ble-
vet stillet i forbindelse med en fornyet tilladelse, at der ikke fore-
fandtes brandbekæmpelsesudstyr i hallen i form af i hvert fald
vandfyldte slangevindere og formentlig også brandventilation, jfr.
skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6,

· at det har påhvilet såvel Danish Agro A.m.b.a. som udlejer af hal-
len som lejeren af hallen, Woodson, at sikre, at der forefandtes til-
strækkeligt brandslukningsudstyr i hallen, jfr. besvarelsen af
spørgsmål 7,

· at det, såfremt der i hallen havde været vandfyldte slangevinde-re,
er muligt, at skaderne på stjernesigteanlægget havde været
minimeret, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 8,

· at såfremt der havde været brandventilation, ville dette i sig selv
kunne have betydet, at branden var blevet begrænset til stjernesig-
teanlægget, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 8, og



/

20

2. Danish Agro A.M.B.A. har været bekendt med, at Woodson ApS ud-førte
arbejdet med stjernesigteanlægget under uforsvarlige forhold.

For så vidt angår Woodson ApS uforsvarlige arbejde med stjernesigtean-
lægget, skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til skønsmandens be-
svarelse af spørgsmål 9 - 11, hvor skønsmanden blandt andet har anført, at
det ikke var i overensstemmelse med gældende regler, at Wood-son ApS
anvendte hallen til bearbejdning og opbevaring af træ, og det er tvivlsomt,
om stjernesigteanlægget måtte have sin faste placering i hallen.

3. Opgørelsen af Topdanmark Forsikring A/S’ eventuelle erstatningskrav.

Topdanmark Forsikring A/S har bevisbyrden for, at selskabets eventuelle er-
statningskrav kan opgøres til det påstævnte beløb.

Denne bevisbyrde har Topdanmark Forsikring A/S ikke løftet.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S, for så vidt angår bygningsskaden, blandt
andet henvise til, at det ikke er bevist, at bygningen ikke kunne repa-res, og at det
var nødvendigt at rive den eksisterende bygning ned og opføre en ny. Endvidere
skal Sagsøgte A/S henvise til, at det ikke er bevist, at dags-værdien af
bygningsskaderne som følge af branden androg de beløb, som Topdanmark
Forsikring A/S har lagt til grund ved opgørelsen af erstatnings-kravet vedrørende
bygningsskaden, og at de udgifter til byggeadministration og
byggepladsomkostninger, som Topdanmark Forsikring A/S kræver erstat-ning
for, har været nødvendige som følge af branden. Sagsøgte A/S skal endvidere
henvise til, at Topdanmark Forsikring A/S ikke har krav på erstat-ning for
udgifterne til indhentelse af vurderingerne fra Dansk Brand- og sik-ringsteknisk
Institut.

For så vidt angår løsøreskaden, skal Sagsøgte A/S henvise til, at Topdan-mark
Forsikring A/S ikke har bevist, at samtlige de i bilag 9 anførte løsøregen-stande
er blevet beskadiget som følge af branden, og at dagsværdien af løsø-reskaderne
har andraget de beløb, som Topdanmark Forsikring A/S har lagt til grund ved
opgørelsen af løsøreskaden.

Topdanmark Forsikring A/S har ikke efterkommet Sagsøgte A/S opfordring til at
fremlægge alt foreliggende materiale vedrørende opgørelsen af den af selskabet
betalte erstatning som følge af branden den 22. juli 2013

Det er mellem parterne aftalt, at taksatorerne for henholdsvis Topdanmark
Forsikring A/S og Sagsøgte A/S' ansvarsforsikringsselskab vil forsøge at



/

21

opnå enighed om opgørelsen af Topdanmark Forsikring A/S’ eventuelle er-
statningskrav.
…”

I sagen BS-1744/16

Codan Forsikring A/S har i sit påstandsdokument anført:

”…
ANBRINGENDER

1. Indledende bemærkninger og hovedanbringender 

1 Den af Codan nedlagte påstand på 3.364.978,28 kr. er et regreskrav som
følge af en brand opstået den 22. juli 2013 i et af Sagsøgte A/S leveret stjer-
nesigteanlæg.

2. Codans regreskrav består dels af et beløb stort 2.235.000 kr., som Codan har
udbetalt til sin forsikringstager Jyske Finans A/S for det udbrændte
stjernesigteanlæg, dels et beløb på samlet 223.800 kr. til sin forsikringsta-
ger Woodson ApS for leje af en erstatningsmaskine, og dels et beløb stort
906.178,28 kr., som Codan har udbetalt til sin forsikringstager Woodson
ApS for løsøreskader og oprydningsomkostninger i forbindelse med
branden. Ved udbetaling af erstatningerne er Codan indtrådt i forsik-
ringstagernes retsstilling over for Sagsøgte A/S, jf. forsikringsaftalelovens §
22, stk. 1.

3 Til støtte for regreskravet gør Codan følgende hovedanbringender gæl-
dende:

- Branden den 22. juli 2013 blev forårsaget af en mangel/defekt ved det
af Sagsøgte A/S leverede stjernesigteanlæg.

- Sagsøgte A/S er erstatningsansvarlig efter køberetlige regler for branden
og de deraf følgende skader på stjernesigteanlægget samt udgifterne til
leje af erstatningsmaskinen. Subsidiært kan Codan afkræve Sagsøgte
A/S et forholdsmæssigt afslag i købesummen svarende til det op-gjorte
regreskrav.

- Sagsøgte A/S er erstatningsansvarlig efter de almindelige regler om pro-
duktansvar for de løsøreskader og tab, som branden, der startede i det



/

22

af Sagsøgte A/S leverede stjernesigteanlæg, har forårsaget.

- Der er ikke udvist relevant egen skyld.

- Tabet er tilstrækkeligt dokumenteret.

- Codans krav skal forrentes fra 1. november 2013.

4 Ovenstående hovedanbringender uddybes i punkterne 2-7 nedenfor.

2. Branden blev udløst af en mangel/defekt ved stjernesigteanlæg- 
get

2.1. Beviset for brandårsagen

5. Det gøres gældende, at Codan ved rapporten fra DBI (Codans bilag
8/Topdanmarks bilag 7) og det i sagen gennemførte syn og skøn ved
Skønsmand har ført det fornødne bevis for, at stjernesig-teanlægget var
behæftet med en oprindelig mangel/defekt, som forårsa-gede branden og de
derved opståede skader.

6. Det kan udledes af rapporten fra DBI (Codans bilag 8/Topdanmarks bilag
7), at brandundersøgeren, Sagkyndig 1, ikke var i tvivl om brandårsa-gen.
Der henvises navnlig til svaret på spørgsmål 1 (E637) og svaret på
spørgsmål 4 (E638), hvor brandundersøgeren konkluderer følgende:

7. Sagsøgte A/S har gjort gældende, at DBI’s rapport ikke kan tillægges betyd-
ning, fordi den er ensidigt indhentet (svarskriftet, side 7 og 8). Codan be-
strider, at rapporten er ensidigt indhentet, men selv hvis den anses for at
være det, bestrides det, at rapporten af den grund mister sin bevisværdi i
sagen.

8. DBI er en uvildig, selvejet non-profitvirksomhed med kernekompetencer
inden for brand og sikring. Rapporten fra DBI er indhentet i henhold til
Forsikring & Pensions bevissikringsaftale brand (bilag 6). Bevissikringsaf-
talen er en fremgangsmåde for bevissikring, der er aftalt mellem en række
forsikringsselskaber, herunder Sagsøgte A/S' ansvarsforsikringsselskab,
Tryg. Aftalen omhandler, hvilke spørgsmål der skal stilles, og hvilken



/

23

sagkyndig der kan udpeges til at besvare disse. Codan har ikke haft større
indflydelse på valget af sagkyndig og formulering af spørgsmål end
Sagsøgte A/S' ansvarsforsikringsselskab, Tryg, som deltog i bevissikrings-
processen, hvilket Sagsøgte A/S også selv gjorde.

9. Uanset om rapporten måtte blive betragtet som en ensidig indhentet er-
klæring, gøres det gældende, at den må tillægges betydelig bevismæssig
vægt. Rapporten er således blevet indhentet i henhold til en betryggende
procedure, og der er intet grundlag for at betvivle uvildigheden og kom-
petencerne hos rapportens forfatter.

10. Derimod kan den ensidigt indhentede (mod-)erklæring fra Sagkyndig 2
(E602 ff), som ikke er blevet til efter en tilsvarende betryggende proce-dure,
ikke tillægges nævneværdig bevisværdi. Navnlig synes erklærin-gens
konklusion om, at branden skyldtes utilstrækkelig rengøring af ma-
skinrummet for træstøv uden reel fundering i de faktiske forhold, herun-der
oplysninger fra Woodsons medarbejder om, at anlægget var blevet rengjort
forskriftsmæssigt, og DBI’s observationer af, at der ikke har væ-ret træstøv i
et omfang, som ville kunne give anledning til branden, jf. svaret på
spørgsmål 4 (E638):

11. Det bemærkes, at det i erklæringen fra Sagkyndig 2 tilkendegives, at der
var enighed om, at ingen andre brandårsager end kortslutning eller an-
tændelse af træstøv kommer i betragtning (E604). Dette svarer til skøns-
mandens sammenfattende konklusion i svaret på spørgsmål SS17 (E738):

12. Retten kan således under alle omstændigheder lægge til grund, at der
kun er disse to mulige brandårsager.

2.2 Branden skyldes en mangel/defekt



/

24

13. Codan gør gældende, at Sagsøgte A/S er ansvarlig for den opståede brand,
uanset hvilken af de to mulige brandårsager, der måtte lægges til grund, idet
disse udgør mangler og defekter ved stjernesigteanlægget.

14. Det må lægges til grund, at hydraulikkablet havde en længde, så det var i
berøring med et ledningsbundt, og at dette var en faglig fejl ved maski-nens
konstruktion. Der henvises til skønsmandens svar på spørgsmål SS7 (E715):

15. Denne fejlkonstruktion udgør en mangel og defekt, som Sagsøgte A/S
utvivlsomt hæfter og er ansvarlig for som sælger/mellemhandler af stjer-
nesigteanlægget. Hvis det lægges til grund, at årsagen til branden er kort-
slutning som følge af denne fejlkonstruktion, er Sagsøgte A/S derfor ansvar-
lig for skaderne i den forbindelse.

16. I det omfang det måtte blive lagt til grund, at årsagen til branden var an-
tændelse af træstøv i motorrummet, gøres det gældende, at også dette er
udtryk for en mangel og defekt ved anlægget.

17. Sagsøgte A/S var ved aftalens indgåelse fuldt ud bekendt med, at anlægget
skulle benyttes hos Woodson til sortering af træflis. Anlægget var blevet
rengjort som foreskrevet, inden branden opstod. Hvis der på trods heraf i
løbet af en formiddags drift har kunnet ophobe sig træstøv i motorrum-met,
som kunne antændes og starte den pågældende brand, skyldes det, at
manualens instruktioner om rengøring var utilstrækkelige, og/eller at
anlægget var indrettet på en måde, som gjorde det uegnet til Woodsons
virksomhed og farligt, og dermed både mangelfuldt og defekt.

3. Sagsøgte A/S' køberetlige ansvar 

3.1 Sagsøgte A/S' ansvar for mangler

18. Codans regreskrav udgør det direkte tab forbundet med totalskaden på
stjernesigteanlægget som følge af manglerne ved dette. Sagsøgte A/S' er-
statningsansvar for dette tab følger af købelovens § 43. Sagsøgte A/S er er-
statningsansvarlig for det fulde tab forbundet med, at stjernesigteanlæg-get
var mangelfuldt, herunder udgifter til leje af en erstatningsmaskine.



/

25

19. Sagsøgte A/S har med henvisning til ansvarsbegrænsningen for mistet
fortjeneste i punkt 3 i salgs- og leveringsbetingelserne (E337) gjort gæl-
dende, at Codan ikke kan kræve erstatning for udgifter til leje af en erstat-
ningsmaskine. Det bestrides, at positive udgifter til leje af en erstatnings-
maskine har karakter af mistet fortjeneste omfattet af denne ansvarsbe-
grænsning.

20. I det omfang Sagsøgte A/S mod forventning ikke måtte blive anset for at
være erstatningsansvarlig for manglerne, gøres det subsidiært gældende, at
Codan er berettiget til forholdsmæssigt afslag i købesummen svarende til
stjernesigteanlæggets dagsværdi, idet stjernesigteanlægget var behæf-tet
med en mangler, som medførte totalskade og dermed en værdiforrin-gelse af
stjernesigteanlægget på 100 % af dagsværdien.

3.2. Der er reklameret rettidigt til Sagsøgte A/S

21. Det bestrides, at Codans regreskrav for mangler er bortfaldet som følge af
for sen reklamation. Den første reklamation over for Sagsøgte A/S blev fore-
taget af Jyske Finans den 6. august 2013 (E595), hvilket var inden for den
for aftaleforholdet gældende 2-årige absolutte reklamationsfrist i købe-
lovens § 54.

22. Det er uden betydning, at reklamationen blev foretaget af Jyske Finans
som leasinggiver og ikke Woodson. Jyske Finans var som køber af stjerne-
sigteanlægget fra Sagsøgte A/S utvivlsomt berettiget til at foretage reklama-
tionen med fristafbrydende virkning. Under alle omstændigheder må rek-
lamationen anses for foretaget på både Jyske Finans og Woodsons vegne.

23. Sagsøgte A/S gør med henvisning til punkt 3 i salgs- og leveringsbetingel-
serne (bilag 3, E337) gældende, at der er reklameret for sent, idet reklama-
tion over ”usynlige mangler ” skal ske inden 8 dage fra leveringen. Sagsøgte
A/S synes at være af den opfattelse, at vilkåret fraviger den toårige rek-
lamationsfrist i købelovens § 54, således at der skulle gælde en absolut re-
klamationsfrist på 8 dage. I givet fald er vilkåret særdeles byrdefuldt og må
betragtes som ikke-vedtaget, jf. bemærkningerne nedenfor under punkt 3.3
og U.2009.1857H.

24. Codan bestrider, at reklamationsvilkåret i salgs- og leveringsbetingelser-
nes punkt 3, første punktum, skal fortolkes på den måde, Sagsøgte A/S gør
gældende. Vilkåret er efter ordlyden meningsløst, idet en køber ikke har
mulighed for at reklamere over ”usynlige” (skjulte) mangler. En køber har
kun mulighed for at reklamere over mangler, som er kendte (eller burde
være kendte) for køberen.



/

26

25. Derimod vil vilkåret give mening – og være rimeligt – hvis det er møntet
udelukkende på køberens opfyldelse af undersøgelsespligten i leverings-
situationen, jf. købelovens § 51. Codan gør gældende, at vilkåret skal for-
tolkes på den måde, at reklamationsfristen på 8 dage fra levering udeluk-
kende vedrører mangler, som køberen opdager eller burde have opdaget ved
sådan undersøgelse, som ordentlig forretningsbrug kræver, jf. købe-lovens §
51.

26. Det bestrides, at manglen var synlig for Woodson/Jyske Finans på leve-
ringstidspunktet. Det bestrides desuden, at manglen burde være blevet
opdaget af Woodson/Jyske Finans ved undersøgelser i forlængelse af le-
veringen. Vilkåret i salgs-og leveringsbetingelsernes punkt 3, første punk-
tum, har derefter udspillet sin rolle.

27. Det gøres gældende, at den for aftaleforholdet gældende relative reklama-
tionsfrist efter købelovens § 52, stk. 1, ligeledes er blevet overholdt ved re-
klamationen fra Jyske Finans den 6. august 2013. Reklamationen blev fo-
retaget 15 dage efter branden. Brandtidspunktet er imidlertid ikke afgø-
rende for vurderingen af, om reklamationen er rettidig. Starttidspunktet for
reklamationsfristen i Købelovens § 52, stk. 1, er det tidspunkt, hvor kø-beren
har eller burde have opdaget manglen. Det bestrides, at Jyske Fi-nans eller
Woodson burde have opdaget manglen og reklameret tidligere end sket.

28. Det forhold, at der opstod brand, indebærer ikke, at man på det tidspunkt
opdagede eller burde have opdaget, at der var en mangel ved det af Sagsøgte
A/S leverede stjernesigteanlægget. Heller ikke, selvom branden opstod i
eller ved anlægget. En sådan brand kan have flere mulige årsa-ger, og
skyldes ikke nødvendigvis en mangel, som leverandøren hæfter for.

29. Årsagen til branden måtte således først opklares. Politiets brandefter-
forskning foregik i perioden fra branden den 22. juli 2013 til den 1. august
2013, hvor sagen blev henlagt efter at politiet samme dag havde meddelt
bl.a. Person 1 fra Woodson, at undersøgelserne på brandstedet var
tilendebragt, og at det med rimelig sandsynlighed var skønnet, at ilden
opstod ved motoren (E533). Denne meddelelse kunne give anledning til
mistanke om et mangelfuldt forhold ved anlægget, men det er ikke ud-tryk
for, at Woodson opdagede manglen på dette tidspunkt, eller burde have gjort
det.

30. Det gøres gældende, at Woodson/Jyske Finans først opdagede manglen i
forlængelse af DBI’s brandtekniske undersøgelse og rapport (E634). Un-
dersøgelsen blev ifølge rapportens forside udført den 28. august 2013 og



/

27

rapporten blev (endeligt) udstedt den 28.oktober 2013. Begge tidspunkter
ligger efter den 6. august 2013, hvor Jyske Finans reklamerede over for
Sagsøgte A/S. Der er således utvivlsomt reklameret rettidigt.

31. Dertil kommer, at Sagsøgte A/S under alle omstændigheder har fortabt ret-
ten til at gøre reklamationsindsigelsen gældende, idet der gik mere end 2½
år efter reklamationen før Sagsøgte A/S ved e-mail af 13. april 2016 (E668)
første gang gjorde indsigelse mod reklamationens rettidighed. Det var alt for
sent.

3.3. Salgs- og leveringsbetingelsernes gyldighed

32. Det gøres gældende, at uklarheder i reklamationsvilkåret og ansvarsfra-
skrivelserne i salgs- og leveringsbetingelsernes punkt 3 (E337), første
punktum og fjerde punktum, samt punkt 4, skal fortolkes til skade for
Sagsøgte A/S, jf. koncipistreglen.

33. Det gøres desuden gældende, at de nævnte vilkår ikke kan betragtes som
vedtaget, og dermed ikke er gældende, hvis Sagsøgte A/S' fortolkning af
disses rækkevidde skal lægges til grund.

34. Der er tale om vilkår, som – hvis Sagsøgte A/S' fortolkning lægges til grund
– er væsentlig mere byrdefulde for køberen end, hvad der gælder efter al-
mindelige regler, og som ikke er blevet fremhævet over for Woodson/Jy-ske
Finans i forbindelse med aftaleindgåelsen.

35. I Sagsøgte A/S' ordrebekræftelse henvises til salgs- og leveringsbetingel-
serne, men der er ikke særskilt gjort opmærksom på disse byrdefulde vil-kår.
Vilkårene er heller ikke fremhævet særligt i salgs- og leveringsbetin-
gelserne. Efter det for Codan oplyste, fik Woodson ikke udleveret salgs-og
leveringsbetingelserne i forbindelse med aftaleindgåelsen, og de blev end
ikke drøftet mellem parterne, hverken generelt eller konkret for så vidt angår
punkt 3 og 4.

36. I det omfang Sagsøgte A/S' fortolkning af vilkårene skal lægges til grund,
må der derfor ses bort fra vilkårene, så aftaleforholdet på disse punkter skal
bedømmes efter almindelige regler, jf. herved U.2009.1857H.

4. Sagsøgte A/S' produktansvar 

37. Codans regreskrav udgør det direkte tab forbundet med brandskader på
løsøregenstande og udgifter til oprydning/bortskaffelse af disse, som følge af
defekterne ved det af Sagsøgte A/S leverede stjernesigteanlæg. Sagsøgte
A/S' erstatningsansvar for dette tab følger af de almindelige regler



/

28

om produktansvar. Sagsøgte A/S er erstatningsansvarlig for det fulde tab
forårsaget af, at stjernesigteanlægget var defekt.

38. Sagsøgte A/S hæfter som mellemhandler af stjernesigteanlægget for produ-
centens erstatningsansvar for produktskaden.

39. Det gøres gældende, at stjernesigteanlægget var defekt, da produktet blev
bragt i omsætning, og at det var muligt for producenten at opdage og
forebygge defekten, hvorfor det var ansvarspådragende for producenten at
bringe det defekte produkt i omsætning.

40. Uanset hvilken brandårsag, der lægges til grund, kan der ikke være tvivl
om, at defekten forelå, da produktet blev bragt i omsætning. Fejlkonstruk-
tionen med det for lange hydraulikkabel kunne og burde i sagens natur have
været undgået ved at anvende et kabel med en korrekt længde. Til-svarende
kunne og burde producenten (og til dels også Sagsøgte A/S selv) ved
indretningen af stjernesigteanlægget og udarbejdelsen af brugerma-nualens
vedligeholdelses- og renholdelsesinstruktioner have taget den brandfare i
betragtning, som fulgte af, at der angiveligt kunne ophobe sig træstøv i
motorrummet i brandfarlige mængder efter forholdsvis kort tids drift trods
daglig rengøring. Brandfaren kunne f.eks. have været forebyg-get ved at
installere et slukningsanlæg i motorrummet, jf. skønsmandens svar på
spørgsmål SSII (E732).

41. Sagsøgte A/S hæfter derfor for de produktskader, som det defekte produkt
har forårsaget, jf. U1999.255H.

42. Det bestrides, at ansvarsbegrænsningen i punkt 4 i Sagsøgte A/S' salgs- og
leveringsbetingelser afskærer Sagsøgte A/S' mellemhandlerhæftelse efter de
almindelige regler om produktansvar. I det omfang Sagsøgte A/S' fortolk-
ning af vilkåret lægge til grund, gøres det gældende, at vilkåret ikke kan
anses for vedtaget. Der henvises i den forbindelse til punkt 3.3 ovenfor.

5. Der foreligger ingen relevant egen skyld 

43. Det bestrides, at der er grundlag for bortfald eller reduktion af Codans re-
greskrav på grund af egen skyld hos Woodson. Det bestrides i den forbin-
delse generelt, at Woodson har udvist uagtsom adfærd, eller at en even-tuel
uagtsom adfærd har forårsaget eller forværret skaderne. Begge dele er
Sagsøgte A/S' bevisbyrde.

44. Det bestrides, at Woodson har udført arbejde med stjernesigteanlægget
under uforsvarlige forhold. I det omfang offentlige forskrifter for anven-
delsen af bygningen ikke måtte have været overholdt – hvilket bestrides –



/

29

gøres det gældende, at det har været uden betydning for skadernes ind-
træden.

45. Det bestrides, at stjernesigteanlægget ikke var rengjort forskriftsmæssigt.
Der er intet grundlag for at antage, at det skulle være tilfældet. Tværti-mod
oplyste operatøren under politiafhøringen kort tid efter branden, at maskinen
var rengjort inden opstart af driften den pågældende dag. Der henvises
desuden til skønsmandens svar på spørgsmål SS4 (E714):

[ Foto udeladt ]

46. Det bestrides, at der ikke var forskriftsmæssigt brandudstyr til stede.
Skønsmandens antagelser om, hvilke krav myndighederne ville have stil-let
i tilfælde af en indhentelse af fornyet tilladelse til brug af hallen er kun
antagelser, jf. også skønsmanden selv i svaret på spørgsmål 8 (E705):

47. Skønsmanden har desuden oplyst, at der ikke i lovgivningen stilles krav

om tilstedeværelsen af håndildslukkere, jf. svaret på spørgsmål 6 (E704, 5.
afsnit).

48. Hvis brandslukningsudstyr havde været påkrævet i anlæggets umiddel-
bare nærhed, så burde dette i øvrigt have været oplyst af Sagsøgte A/S i for-
bindelse med handlens indgåelse eller fremgå af producentens betje-
ningsmanual.

49. Det gøres gældende, at en eventuel manglende tilstedeværelse af for-
skriftsmæssigt brandudstyr har været uden betydning for skadernes om-
fang. Der henvises i den forbindelse til skønsmandens redegørelse i sva-ret
på spørgsmål 8 (E705) om, at førsteprioriteten ved brandbekæmpelse



/

30

er sikring af menneskeliv og ikke at udsætte nogen for fare. Der henvises
desuden til svaret på spørgsmål 12 (E706):

50. Det er således særdeles usikkert, om branden ville have udviklet sig væ-
sentligt anderledes, hvis der havde været andet brandslukningsudstyr til
stede, end der var.

51. Det bestrides, at Woodson ikke har fået stjernesigteanlægget vedlige-
holdt, serviceret og repareret tilstrækkeligt forud for branden.

52. Anlægget var på tidspunktet for branden relativt nyt, hvorfor det udeluk-
kende var blevet serviceret af producentens folk i forbindelse med garan-
tireparationer. Det må antages, at producentens folk er i stand til at servi-
cere anlægget tilstrækkeligt. Idet Woodson ikke længere er i besiddelse af
dokumentation for denne servicering, er Sagsøgte A/S i Codans replik ble-
vet opfordret til at rette henvendelse til producenten, som må være i be-
siddelse af denne dokumentation. Det er uoplyst, om Sagsøgte A/S har gjort
dette.

53. For så vidt angår den daglige vedligeholdelse fremgik det af betjenings-
manualen, hvilken vedligeholdelse der skulle foretages. Woodson havde
faste procedurer, som sikrede, at anlægget blev rengjort minimum en gang i
døgnet. Dette fremgår af politiets afhøringsrapporter.

6. Tabsopgørelsen 

54. Codans regreskrav er i stævningen opgjort som følger:



/

31

55. Codan har fremlagt samtlige fakturaer, billeder og taksatorrapporter, der
foreligger i skadesagen. Det gøres gældende, at det opgjorte tab er fyl-
destgørende dokumenteret ved de fremlagte bilag. Codans udbetaling af
forsikringserstatning til Jyske Finans og Sagsøgte A/S er dokumenteret ved
bilag 19 og 20 (E657-660).

…”

Sagsøgte A/S har i sit påstandsdokument anført:

”…
ANBRINGENDER:

Til støtte for den nedlagte påstand om frifindelse gør Sagsøgte A/S følgende
anbringender gældende:

1. Codan Forsikring A/S har ikke noget erstatningskrav mod Sagsøgte A/S
i.h.t. reglerne i købeloven.

2. Codan Forsikring A/S har ikke noget erstatningskrav mod Sagsøgte A/S
i.h.t. de ulovbestemte regler om produktansvar.

3. Sagsøgte A/S' eventuelle erstatningsansvar må bortfalde eller ned-sættes
som følge af egen skyld udvist af Woodson ApS.



/

32

4. Codan Forsikring A/S’ eventuelle erstatningskrav kan ikke opgøres til det
påstævnte beløb.

Sagsøgte A/S har blandt andet følgende yderligere bemærkninger til det ovenfor
anførte:

Det må komme Codan Forsikring A/S til skade i bevismæssig henseende, at
stjernesigteanlægget i en længere periode efter branden den 22.juli 2013 var
blevet opbevaret udenfor, hvilket medførte at stjernesigteanlægget blev udsat for
"vejr og vind", og at uvedkommende havde adgang til stjernesigteanlæg-get.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S også henvise til blandt andet skønsman-dens
besvarelse af spørgsmål 15, 16 og SS 18 samt til pkt. 9 i blanket til syn og skøn,
hvor skønsmanden blandt andet har anført:

” Motordelen af stjernesigten fremstod svært brandskadet, og det blev
oplyst, at en eller flere personer siden branden uretmæssigt har fjernet store
dele af led-ningsnettet, således at det ved besigtigelsen ikke var muligt at få
noget indtryk af forholdet mellem en mulig beskadiget hydraulikslange og
ledningsforingen. Plu-skablet, som er omtalt i DBI's rapport, manglede ved
besigtigelsen helt.”

1. Købeloven. 

Codan Forsikring A/S har ikke noget erstatningskrav mod Sagsøgte A/S i.h.t.
reglerne i købeloven.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til følgende om-
stændigheder:

a. Codan Forsikring A/S er som følge af den af selskabet udbetalte erstat-
ning for skaderne på stjernesigteanlægget indtrådt i sin forsikringstager
Woodson ApS’ ret mod Sagsøgte A/S, jfr. blandt andet erstatnings-
ansvarslovens § 22, stk. 1.

b. Dette indebærer, at Codan Forsikring A/S ikke kan opnå en bedre ret mod
Sagsøgte A/S end den, som Woodson ApS havde mod Sagsøgte A/S.

c. En eventuel mangel ved stjernesigteanlægget, som måtte have været til
stede, da stjernesigteanlægget blev leveret til Woodson ApS, har ikke
medført en forringelse af stjernesigteanlæggets værdi eller forårsaget ska-
der på stjernesigteanlægget.



/

33

d. Woodson ApS har ikke reklameret rettidigt over en eventuel mangel ved
stjernesigteanlægget, og selskabets og dermed Codan Forsikring A/S’
eventuelle krav på erstatning for mangler ved stjernesigteanlægget er
dermed bortfaldet.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S henvise til, at der mellem Codan
Forsikring A/S og Sagsøgte A/S er enighed om, at Sagsøgte A/S' salgs- og
leveringsbetingelser (bilag 3) finder anvendelse i forholdet mel-lem
Sagsøgte A/S og Woodson ApS.

Sagsøgte A/S skal endvidere henvise til, at følgende er anført i selska-bets
salgs- og leveringsbetingelser (bilag 3) under ”3. Mangler” :

” Reklamationer skal ske straks ved varens modtagelse for
synlige mangler og inden 8 dage for usynlige mangler.”

Woodson ApS har ikke reklameret rettidigt over en eventuel mangel ved
stjernesigteanlægget, hvad enten en eventuel mangel måtte blive anset for at
være synlig eller usynlig, idet selskabet ikke inden den 20. juni 2012, hvor
der var forløbet 8 dage efter leveringen af stjernesigteanlægget, rek-
lamerede over den eventuelle mangel ved stjernesigteanlægget.

Selv hvis der ikke mellem Sagsøgte A/S og Woodson ApS havde været
indgået aftale om anvendelse af Sagsøgte A/S' salgs- og leveringsbetin-
gelser, ville Woodson ApS’ og dermed Codan Forsikring A/S’ eventuelle
krav på erstatning for mangler ved stjernesigteanlægget været bortfaldet
som følge af, at Woodson ApS ikke havde reklameret rettidigt over mang-
len, jfr. købelovens § 52, stk. 1.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse henvise til, at den første reklama-tion
over mangler ved stjernesigteanlægget først fandt sted den 6. august 2013,
hvor Jyske Finans A/S reklamerede over mangler ved stjernesigte-anlægget
(bilag 9).

Den første reklamation over mangler ved stjernesigteanlægget fandt såle-des
først sted 15 dage efter branden den 22. juli 2013, hvilket ikke er en rettidig
reklamation i henhold til købelovens § 52, stk. 1.

Sagsøgte A/S bestrider i øvrigt, at en reklamation afgivet af Jyske Fi-nans
A/S kan anses for at være en reklamation afgivet af køber og dermed en
reklamation i købelovens § 52, stk. 1’s forstand.

For så vidt angår Codan Forsikring A/S bemærkninger i stævningen vedrø-rende
en 1-årig garanti på stjernesigteanlægget, bemærker Sagsøgte A/S, at



/

34

branden den 22. juli 2013 fandt sted mere end 1 år efter leveringen af stjerne-
sigteanlægget den 12. juni 2012.

2. De ulovbestemte regler om produktansvar. 

Der er ikke grundlag for i medfør af de ulovbestemte regler om pro-duktansvar at
pålægge Sagsøgte A/S et hæftelsesansvar for skaderne på an-det end stjerne-
sigteanlægget som følge af branden den 22. juli 2013.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til følgende om-
stændigheder:

a. Der er mellem Codan Forsikring A/S og Sagsøgte A/S enighed om, at
Sagsøgte A/S' salgs- og leveringsbetingelser (bilag 3) finder anvendelse i
forholdet mellem Sagsøgte A/S og Codan Forsikring A/S’ forsikrings-tager
Woodson ApS.

Følgende er anført i Sagsøgte A/S' salgs- og leveringsbetingelser (bilag 3)
under ”4. Produktansvar” :

” Sælgeren er kun ansvarlig for den skade, som den solgte
vare for-volder, hvis det kan dokumenteres, at skaden skyldes
en fejl begået af sælger eller dennes ansatte.”

Den pågældende bestemmelse indebærer, at der ikke kan pålægges Sagsøgte
A/S et hæftelsesansvar for producenten Virksomhed G.m.b.Hs eventuelle
erstatningsansvar.

b. Selv hvis der ikke mellem Sagsøgte A/S og Woodson ApS havde været
indgået aftale om anvendelse af Sagsøgte A/S' salgs- og leveringsbetin-
gelser, herunder pkt. 4 om produktansvar, ville der ikke have været grundlag
for i medfør af de ulovbestemte regler om produktansvar at på-lægge
Sagsøgte A/S et hæftelsesansvar for følgerne af branden den 22. juli 2013.

Dette skyldes, at Virksomhed G.m.b.H, som havde produceret
stjernesigteanlægget, ikke er erstatningsansvarlig for følgerne af branden
den 22. juli 2013.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til følgende
omstændigheder:

i. Stjernesigteanlægget var ikke defekt.



/

35

ii. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke årsa-
gen til branden den 22. juli 2013.

iii. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke en følge
af culpøs adfærd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.

iv. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke til
stede, da Virksomhed G.m.b.H bragte stjernesigte-anlægget i
omsætning.

Sagsøgte A/S har blandt andet følgende yderligere bemærkninger til
det ovenfor anførte:

i. Stjernesigteanlægget var ikke defekt. 

Codan Forsikring A/S har bevisbyrden for, at stjernesigteanlægget var de-
fekt.

Denne bevisbyrde har Codan Forsikring A/S ikke løftet.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til, at der ikke kan
tillægges den erklæring, som Dansk Brand- og sikringsteknisk Insti-tut har
udfærdiget efter anmodning fra Topdanmark Forsikring A/S (bi-lag 7),
nogen bevismæssig betydning ved vurderingen af, om Topdan-mark
Forsikring A/S har løftet bevisbyrden for, at stjernesigteanlægget var defekt.

Dette skyldes blandt andet, at den pågældende erklæring er en af Top-
danmark Forsikring A/S ensidigt indhentet erklæring.

Sagsøgte A/S skal endvidere henvise til, at Sagkyndig 2, Belfor Deut-
schland GmbH, på baggrund af den samme besigtigelse, som Dansk Brand-
og sikringsteknisk Institut deltog i, har fundet, at det ikke kan fastslås, at
stjernesigteanlægget var defekt, jfr. hans erklæring af 29. au-gust 2013
(bilag D).

ii. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke årsa- 
gen til branden den 22. juli 2013.

Codan Forsikring A/S har bevisbyrden for, at en eventuel defekt ved stjer-
nesigteanlægget var årsag til branden den 22. juli 2013.

Denne bevisbyrde har Codan Forsikring A/S ikke løftet.



/

36

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til følgende:

I forbindelse med sin besvarelse af spørgsmål SS 14 – 17 anførte skøns-
manden, at der er 2 overordnede mulige årsager til branden, hvilke mu-lige
årsager dels er antændelse af træstøv/træflis på varme motordele, dels er en
kortslutning af plusleder til stel forårsaget af slitage som følge af
hydraulikslangens kontakt med ledningerne.

Det allerede af denne grund ikke bevist, at en eventuel defekt ved stjerne-
sigteanlægget var årsag til branden den 22. juli 2013.

Hertil kommer, at årsagen til branden ikke kan være en kortslutning af
plusleder til stel forårsaget af slitage som følge af hydraulikslangens kon-
takt med ledningerne.

Dette skyldes for det første, at skønsmanden har vurderet, at hydraulik-
slangens bevægelse har været meget lille, og at han skønner, at der ikke var
bevægelse nok til, at hydraulikslangen kunne forårsage slid på elkab-lernes
isolering, som har kunnet være årsag til en kortslutning, jfr. skøns-mandens
besvarelse af spørgsmål SS IB.

Hertil kommer, at stjernesigteanlægget ville standse, såfremt der skete en
kortslutning af flere af ledningerne i ledningsbundtet, og at operatøren af
stjernesigteanlægget til politiet har forklaret, at stjernesigteanlægget fort-sat
kørte, da han opdagede branden i stjernesigteanlægget.

Der kan ikke tillægges den erklæring, som Dansk Brand- og sikringstek-nisk
Institut har udfærdiget efter anmodning fra Topdanmark Forsikring A/S
(bilag 7), nogen bevismæssig betydning ved vurderingen af, om en eventuel
defekt ved stjernesigteanlægget var årsag til branden den 22. juli 2013, idet
den pågældende erklæring er en af Topdanmark Forsikring A/S ensidigt
indhentet erklæring.

Hertil kommer, at skønsmanden har vurderet, at flere af Dansk Brand- og
sikringsteknisk Instituts antagelser i erklæringen ikke er korrekte, og at
Sagkyndig 2, Belfor Deutschland GmbH, på baggrund af den samme be-
sigtigelse, som Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut deltog i, har fun-
det, at branden var en følge af utilstrækkelig rengøring af maskinrummet for
træstøv, jfr. hans erklæring af 29. august 2013 (bilag D).

iii. En eventuel defekt ved stjernesigteanlægget var ikke en 
følge af culpøs adfærd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.



/

37

Codan Forsikring A/S har bevisbyrden for, at eventuel defekt ved stjerne-
sigteanlægget var en følge af culpøs adfærd fra Virksomhed G.m.b.Hs side.

Denne bevisbyrde har Codan Forsikring A/S ikke løftet.

3. Egen skyld. 

Codan Forsikring A/S er ved at have betalt erstatning til Woodson ApS som følge
af branden den 22. juli 2013 indtrådt i Woodson ApS’ ret mod Sagsøgte A/S, jfr.
erstatningsansvarslovens § 22, stk. 1.

Såfremt det måtte blive lagt til grund, at der påhviler Sagsøgte A/S et erstat-
ningsansvar for skaderne på stjernesigteanlægget og skaderne på andet end
stjernesigteanlægget som følge af branden den 22. juli 2013, må Sagsøgte A/S'
erstatningsansvar bortfalde eller nedsættes som følge af egen skyld ud-vist af
Woodson ApS.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S henvise til, at skaderne i forbindelse med
branden var en følge af Woodson ApS’ uagtsomme adfærd.

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til følgende:

a. Woodson ApS udførte arbejdet med stjernesigteanlægget under uforsvar-
lige forhold.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til skønsman-dens
besvarelse af spørgsmål 9 - 11, hvor skønsmanden blandt andet har anført, at
det ikke var i overensstemmelse med gældende regler, at Woodson ApS
anvendte hallen til bearbejdning og opbevaring af træ, og det er tvivlsomt,
om stjernesigteanlægget måtte have sin faste placering i hallen.

Sagsøgte A/S skal endvidere henvise til, at Woodson ApS ikke i til-
strækkeligt omfang har rengjort stjernesigteanlægget, herunder motor-
rummet i forbindelse med anvendelsen af stjernesigteanlægget

b. Woodson ApS havde ikke sørget for, at der i fornødent omfang var virk-
somt brandslukningsudstyr m.v. i den hal, hvor Woodson ApS udførte
arbejdet med stjernesigteanlægget, hvilket har haft betydning for omfan-get
af skaderne som følge af branden.



/

38

Sagsøgte A/S skal i den forbindelse blandt andet henvise til skønsmandens
besvarelse af spørgsmål 6 – 8, hvor skønsmanden blandt andet har anført,

 at der ikke er tvivl om, at man i forbindelse med ibrugtagnin-
gen af hallen til den anvendelse, som den havde på tidspunktet
for branden, som medførte bearbejdning og opbevaring af træ,
skulle have ansøgt om fornyet tilladelse til brug af hallen, og at
dette utvivlsomt ville have medført skærpede krav til brandsik-
kerheden, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6,

 at det ikke er i overensstemmelse med de krav, der ville være
blevet stillet i forbindelse med en fornyet tilladelse, at der ikke
forefandtes brandbekæmpelsesudstyr i hallen i form af i hvert
fald vandfyldte slangevindere og formentlig også brandventila-
tion, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6,

 at det har påhvilet såvel Danish Agro A.m.b.a. som udlejer af
hallen som lejeren af hallen, Woodson, at sikre, at der forefand-
tes tilstrækkeligt brandslukningsudstyr i hallen, jfr. besvarelsen af
spørgsmål 7,

 at det, såfremt der i hallen havde været vandfyldte slange-
vinde-re, er muligt, at skaderne på stjernesigteanlægget havde
været minimeret, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 8,

 at såfremt der havde været brandventilation, ville dette i sig
selv kunne have betydet, at branden var blevet begrænset til stjer-
nesigteanlægget, jfr. skønsmandens besvarelse af spørgs-mål 8,
og

 at Woodson ApS endvidere burde have haft en håndildslukker
i forbindelse med anvendelsen af stjernesigteanlægget.

c. Woodson ApS ikke i fornødent omfang og på kvalificeret vis havde fået
stjernesigteanlægget vedligeholdt, serviceret, og repareret forud for bran-
den den 22. juli 2013.

4. Opgørelsen af Codan Forsikring A/S eventuelle erstatningskrav.

Codan Forsikring A/S har bevisbyrden for, at selskabets eventuelle erstat-
ningskrav kan opgøres til det påstævnte beløb.

Denne bevisbyrde har Codan Forsikring A/S ikke løftet.



/

39

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S blandt andet henvise til følgende om-
stændigheder:

4.a Erstatning for eventuelle mangler ved stjernesigteanlægget.

Såfremt det måtte blive lagt til grund, at branden i stjernesigteanlægget var
forårsaget af en mangel ved stjernesigteanlægget, og at Codan Forsikring A/S
måtte have krav på erstatning for mangler ved stjernesigteanlægget, udgøres dette
krav alene af et krav på erstatning for værdiforringelsen af stjernesigte-anlægget
som følge af branden.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S henvise til, at der mellem Codan Forsik-ring
A/S og Sagsøgte A/S er enighed om, at Sagsøgte A/S' salgs- og leve-
ringsbetingelser (bilag 3) finder anvendelse i forholdet mellem Sagsøgte A/S og
Codan Forsikring A/S’ forsikringstager Woodson ApS.

Sagsøgte A/S skal endvidere henvise til, at følgende er anført i selskabets salgs-
og leveringsbetingelser (bilag 3) under ”3. Mangler” :

” Såfremt en mangel medfører mistet fortjeneste,…., hæfter sælger ikke
herfor.”

Det følger af denne bestemmelse, at Woodson ApS og dermed Codan Forsik-ring
A/S ikke har krav på erstatning for udgifter til leje af en maskine til erstat-ning
for det brændte stjernesigteanlæg.

Codan Forsikring A/S har ikke bevist, at værdiforringelsen af stjernesigtean-
lægget som følge af branden har andraget så meget som 2.235.000 kr.

4.b Erstatning for skader på andet end stjernesigteanlægget.

Codan Forsikring A/S har ikke bevist, at selskabets eventuelle erstatningskrav for
skader på andet end stjernesigteanlægget andrager så meget som 906.178,28. kr.

I den forbindelse skal Sagsøgte A/S henvise til, at det ikke er bevist, at der i
forbindelse blev ødelagt træflis til en værdi af 377.805 kr.
…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Brandårsag, ansvar og egen skyld



/

40

På baggrund af skønsmandens erklæringer og afhjemlingen i retten, sammen-holdt
med rapporterne udarbejdet af Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut og
Sagkyndig 2, finder retten, at det kan lægges til grund, at branden, der er op-stået i
stjernesigteanlæggets motorrum, enten er en følge af en kortslutning mel-lem
armeringen i et hydraulikkabel og en plusleder på grund af afslidning af
gummilaget på kablerne, eller at branden er opstået på grund af træflis og træ-støv
i motorrummet, der er blevet antændt på en varm motordel. Retten finder ikke, at
der er en bevisovervægt for, at branden skyldes det ene af disse forhold frem for
det andet.

På baggrund af skønsmandens besvarelse af bl.a. spørgsmål 1 finder retten, at det
er godtgjort, at et hydraulikkabel udsat for vibrationer ikke bør monteres, så det
har kontakt med et andet kabel, idet der kan ske slid på kablerne. Det mon-terede
hydraulikkabel er således for langt, hvilket udgør en mangel ved maski-nen.

I det tilfælde, at branden skyldes en kortslutning mellem hydraulikkablet og kablet
med lederne, findes det således godtgjort, at branden er en følge af en mangel ved
stjernesigteanlægget i form af en fabrikationsfejl, der har medført, at anlægget er
farligt, idet der foreligger en kortslutningsrisiko ved almindelig brug over en
periode. Der er tale om en fejl, som producenten burde have opda-get ved
kvalitetskontrol, og producenten er i dette tilfælde derfor erstatnings-ansvarlig
både efter reglerne om produktansvar og efter købeloven.

I det tilfælde, at branden skyldes, at træflis og træstøv er blevet antændt på en
varm motordel, findes dette ligeledes at være en følge af en mangel ved stjerne-
sigteanlægget, idet selve konstruktionen af anlægget i så fald er farlig.

Der er ikke grundlag for at tilsidesætte operatør Person 2's forklaring ifølge
politirapport om, at stjernesigteanlægget var blevet rengjort ved slutningen af den
forudgående arbejdsdag. Skønsmanden har i svaret på spørgsmål SS12 og SS ID
givet udtryk for, at en tilsvarende maskine efter få timers drift siden ren-gøring af
motorrummet havde en forbavsende høj mængde støv og skidt i mo-torrummet.

I brugsanvisningen er det foreskrevet, at motorrummet skal holdes fri for alle
fremmedelementer, ligesom det er beskrevet at den samlede maskine altid skal
holdes ren og fri for brandbare stoffer. Det er under den daglige vedligehol-delse
beskrevet, at motorrummet skal holdes fri for smuds indvendigt og ud-vendigt.
Det er tillige i den engelske motormanual anført, at alle brændbare ma-teriale skal
fjerne fra motorrummet, og at brandbare materialer ikke må opho-bes på motoren.
Det må efter skønsmandens udtaler anses for umuligt at an-vende maskinen til den
tilsigtede brug, uden at der kommer træflis og træstøv i



/

41

motorrummet, og det er således ikke muligt, at anvende maskinen efter sin hen-
sigt, hvis motorrummet på et hvert tidspunkt skal være fri for fremmedlegemer,
navnlig træflis. Skønsmanden har på den baggrund udtrykt betænkelighed ved
maskinens indretning og konstruktion og har blandt andet anført, at der ville
kunne installeres et CO2 slukningsanlæg i motorrummet.

Retten finder, at såfremt branden skyldes antændelse af træstøv og træflis i mo-
torrummet, må det anses for at være en mangel ved maskinen, at den ikke kan
anvendes sikkert til det tilsigtede arbejde i en arbejdsdag alene ved daglig ren-
gøring af maskinen, som anført i manualen under daglig vedligeholdelse. Så-fremt
hyppigere rengøring er nødvendig for at undgå brand, selv om maskinen bruges
efter hensigten, er der ikke i manualen angivet brugbare retningslinjer for dette.
Der er heller ikke installeret en indikator for, at maskinrummet skal rengøres eller
installeret slukningsudstyr i motorrummet, der kan forhindre ud-bredelsen af en
brand. På den baggrund findes konstruktionen af maskinen med den medfølgende
vejledning at være farlig. Dette burde producenten kun-net have imødekommet
ved en sikrere konstruktion eller en brugbar vejled-ning.

Uanset hvilken af de lige sandsynlige brandårsager, der har udløst branden, fin-des
der således at foreligge en manglen ved maskinen, der var til stede, da ma-skinen
blev bragt i omsætning, og som medfører produktansvar for producen-ten.
Sagsøgte A/S har som mellemhandler af maskinen et hæftelsesansvar for pro-
ducentens produktansvar.

Det findes ikke godtgjort, at forsikringstagerne som ejer og lejer af hallen ikke har
overholdt de på daværende tidspunkt gældende brandforskrifter, og alle-rede af
den grund findes der ikke at være udvist relevant egen skyld.

I forhold til Topdanmark

Erstatningsopgørelse

Det kan på baggrund af politirapporterne lægges til grund, at hallen er helt
nedbrændt. Retten finder, at det har formodningen imod sig, at Topdanmark har
udbetalt et større erstatningsbeløb, end der har været grundlag for. Ud fra taksator
Vidne 3's beskrivelse af bygningens gode vedligeholdel-sesstand, finder retten
ikke, at det er godtgjort, at der skulle være sket et større fradrag for alder, end 30
procent som anvendt.

På baggrund af taksator Vidne 3's forklaring, må det lægges til grund, at hans nu
pensionerede taksatorkollega, har fastsat løsøreerstatning med fradrag af
henholdsvis 25 og 75 procent alt efter, om der var sket renove-ring af
løsøregenstandene i 2003-2004 eller ej. Da en erstatning i tilfælde af



/

42

brand nødvendigvis må ske skønsmæssigt, finder retten, at den foretagne opgø-
relse kan lægges til grund, da der ikke er påvist konkrete holdepunkter for, at
takseringen af erstatningen ikke svare til det lidte tab.

Sagsøgte A/S findes ikke erstatningspligtig i forhold til Topdanmarks egne udgif-
ter til brandundersøgelse, der ikke er sket efter aftale med Sagsøgte A/S. Topdan-
marks erstatningskrav reduceres derfor med 90.530 kr.

Topdanmarks krav tages i øvrigt til følge som opgjort af selskabet med i alt
3.914.863 kr.

I forhold til Codan

Sagsøgte A/S' forretningsvilkår

Aftalen er reguleret af Sagsøgte A/S' forretningsvilkår. Ved fortolkning af disse
må der lægges vægt på, at de ikke har været genstand for særskilt forhandling,
ligesom der ikke er nogen af vilkårene, der er fremhævet som særlig byrde-fulde.

Det er rettens opfattelse, at Sagsøgte A/S' forretningsvilkår i punkt 3 om mangler,
alene kan fortolkes meningsfuldt således, at det er mangler, køber vil kunne fin-
des ved en sædvanlig grundig undersøgelse af maskinen, der skal påberåbes in-
den 8 dage. De i denne sag foreliggende mangler findes ikke at ville være blevet
opdaget af en køber ved en sådan undersøgelse og findes derfor ikke omfattet af
fristen. Stjernesigteanlæggets ejer Jyske Finans har den 6. august 2013 rekla-
meret til Sagsøgte A/S. Det var på det tidspunkt endnu ikke klart, om branden
skyldtes en mangel ved anlægget. Retten finder, at Jyske Finans med fristafbry-
dende virkning som ejer af anlægget har kunne afgive reklamation. Herefter, og da
Sagsøgte A/S under alle omstændigheder ved passivitet har fortabt mulighe-den
for at gøre indsigelse over, om reklamation er sket rettidigt og af retten juri-diske
person, finder retten ikke, at erstatningen kan nægtes med henvisning til for sen
reklamation.

Det er ikke i salgs- og leveringsbetingelsernes punkt 4 om produktansvar præci-
seret, om bestemmelsen alene vedrører Sagsøgte A/S' eget produktansvar eller
tillige det objektive hæftelsesansvar som mellemhandler for producentens pro-
duktansvar. Denne uklarhed må komme Sagsøgte A/S til skade, således at punk-
tet fortolkes indskrænkende til alene at gælde Sagsøgte A/S' eget produktansvar.
På den baggrund kan Codans krav ikke afskæres med henvisning til bestem-
melsen.

Retten finder, at leje af en dækningsmaskine er sket for at undgå driftstab og
dermed mistet fortjeneste. Sagsøgte A/S har i sine salgs- og leveringsbetingelser



/

43

punkt 3 fraskrevet sig ansvar for mistet fortjeneste i anledning af mangler. Der
findes ikke at være tale om et så usædvanligt eller byrdefuldt vilkår, at det ikke
kan anses for vedtaget uden særskilt forhandling eller særlig fremhævelse. På den
baggrund findes Sagsøgte A/S ikke at have pligt til at dække udgifterne til leje af
dækningsmaskine.

Erstatningsopgørelsen

Produktansvar

Codan har fra forsikringstager modtaget oplysninger om, at der ifølge forsik-
ringstagers opgørelse lå 503,74 ton træflis i hallen. At der lå en betydelige
mængde flis i hallen støttes af deponeringsfakturaerne. Som følge af branden har
det ikke været muligt for Codan at foretaget en nøjagtig kontrol af mæng-den af
flis i hallen inden branden, og retten finder ikke, at der er holdepunkter for, at
Codans opgørelse på baggrund af forsikringstagers oplysninger, ikke svarer til det
reelt lidte tab. Sagsøgte A/S er derfor forpligtet til at betale det op-gjorte krav for
skadet flis, oprydning og deponi.

Ansvar efter købeloven

Retten finder ikke, at der er grundlag for at tilsidesætte erstatningsfastsættelsen for
stjernesigteanlægget og bemærker, at der er tale om en nyere maskine, og at der
ikke er påpeget konkrete holdepunkter for, at takseringen af erstatningen ikke er
sket korrekt.

Samlet tages Codan krav derfor til følge med 3.141.178,28 kr.

På baggrund af sagernes resultat skal Sagsøgte A/S betale sagsomkostninger til
Topdanmark Forsikring A/S med 350.736 kr. og til Codan Forsikring A/S med
326.350 kr.

Sagsomkostningerne til Topdanmark Forsikring A/S er efter sagens værdi, for-løb
og udfald fastsat til dækning af advokatudgift med 250.000 kr., af retsafgift af det
vundne beløb med 94.260 kr. og af øvrige udgifter til syn og skøn med 6.476 kr., i
alt 350.736 kr. Topdanmark Forsikring A/S er ikke momsregistreret.

Sagsomkostningerne til Codan Forsikring A/S er efter sagens værdi, forløb og
udfald fastsat til dækning af advokatudgift med 250.000 kr., af retsafgift af det
vundne beløb med 75.700 kr. og af øvrige udgifter til syn og skøn med 650 kr., i
alt 326.350 kr. Codan Forsikring A/S er ikke momsregistreret.



/

44

Retten har ved omkostningsfastsættelsen lagt vægt på sagsgenstandens stør-relse,
sagernes omfang, at der er afgivet seks skønserklæringer, og at hovedfor-
handlingen er afholdt over to retsdage.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte A/S skal betale 3.914.863 kr. til Topdanmark Forsikring A/S med tillæg
af procesrente af 3.686.722 kr. fra den 2. juli 2016 og af 228.141 kr. fra den 14.
november 2016.

Sagsøgte A/S skal til Topdanmark Forsikring A/S betale sagsomkostninger med
350.736 kr.

Sagsøgte A/S skal til Codan Forsikring A/S betale 3.141.178,28 kr. med tillæg af
procesrente fra den 1. november 2013.

Sagsøgte A/S skal til Codan Forsikring A/S betale sagsomkostninger med 326.350
kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne bliver forrentet efter rentelovens § 8 a.



/

 




/





/