Sagen drejer sig om, hvorvidt skadevolderen, Sagsøgte, har handlet ansvarspådragende i forbindelse med at skadelidte Sagsøger i en pause på arbejdspladsen blev udsat for... Vis mere
Ret: Retten i Sønderborg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Arbejdsskade;
Erstatning uden for kontrakt;

/

RETTEN I SØNDERBORG

Udskrift af dombogen

DOM

Afsagt den 8. december 2010 i sagerne nr.

BS C2-1692/2007:

Sagsøger
Adresse 1
Odense
mod
Sagsøgte A/S
Adresse 2
6100 Haderslev

og BS 260/2008:

Sagsøger
Adresse 1
Odense
mod
Sagsøgte
Adresse 3
6100 Haderslev

og BS 2371/2007:

Sagsøgte A/S
Adresse 2
6100 Haderslev
mod
Sagsøgte
Adresse 3
6100 Haderslev

Sagens baggrund

Sagen drejer sig om, hvorvidt skadevolderen, Sagsøgte, har hand-let
ansvarspådragende i forbindelse med at skadelidte Sagsøger i en pause på
arbejdspladsen blev udsat for en faldulykke fra en kontorstol, hvor han pådrog
sig en rygskade, og om arbejdsgiveren, Sagsøgte A/S, hæfter for den ansattes
skadevoldende handling efter DL- 3-19-2. Sagen drejer sig end-videre om
skadelidtes uarbejdsdygtighed kan henføres til ulykken.

Påstande:

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 2/22

I hovedsagen BS 1692/2007 har Sagsøger, endeligt nedlagt påstand om, at
Sagsøgte A/S tilpligtes for sig til sagsøgeren at betale 129.400,88 kr. med
tillæg af procesrenter fra den 11. september 2007.

Sagsøger har subsidiært nedlagt påstand om, at Sagsøgte A/S tilpligtes in
solidum med Sagsøgte til sagsøgeren at betale 129.400,88 kr. med tillæg af
procesren-ter fra den 11. september 2007.

Sagsøgte A/S har påstået frifindelse.

I sagen BS 260/2008 har Sagsøger nedlagt påstand om, at Sagsøgte tilpligtes
til sagsøgeren at betale 129.400,88 kr. med tillæg af procesrenter fra den 15.
februar 2008.

Sagsøger har subsidiært nedlagt påstand om, at Sagsøgte tilpligtes in solidum
med Sagsøgte A/S til sagsøgeren at betale 129.400,88 kr. med tillæg af renter
fra den 15. febru-ar 2008.

Sagsøgte har påstået frifindelse.

I adcitationssagen BS 2371/2008 har adcitanten, Sagsøgte A/S, nedlagt
påstand om, at adciterede, Sagsøgte, tilpligtes at frihol-de adcitanten helt eller
delvist for ethvert beløb inkl. renter og sagsomkost-ninger, som adcitanten,
Sagsøgte A/S, måtte blive dømt til at beta-le til sagsøgeren i hovedsagen BS
1692/2007.

Adciterede, Sagsøgte, har nedlagt påstand om frifindelse.

Adciterede, Sagsøgte, har nedlagt påstand om, at adcitanten, Sagsøgte A/S,
tilpligtes at friholde adciterede, Sagsøgte, for ethvert beløb inkl. renter og
sagsomkostninger, som adciterede Sagsøgte måtte blive tilpligtet at betale til
Sagsøger i BS 260/2008.

Adcitanten, Sagsøgte A/S, har nedlagt påstand om frifindelse.

Oplysningerne i sagen

Hovedsagen BS 1692/2007 er anlagt ved Retten i Odense den 11. september
2007 og efterfølgende henvist til Retten i Sønderborg.

Adcitationssagen BS 2371/2007 er anlagt ved Retten i Sønderborg den 10.
december 2007.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 3/22

Sagen BS 260/2008 er anlagt ved Retten i Sønderborg den 15. februar 2008.

Sagsøger har fri proces i hovedsagen BS 1692/2007 og i sagen BS 260/2008.

Sagsøgte A/S er dækket af en arbejdsskadeforsikring og en
erhvervsansvarsforsikring.

Sagsøgte er dækket af en privat ansvarsforsikring.

Sagsfremstilling

Sagsøger, der var ansat som montagearbejder hos Sagsøgte A/S, som
producerer ventilationsanlæg, blev den 1. september 2005 kl. ca. 21.30 udsat
for en faldulykke.

Ulykken skete i en pause, der var fast indlagt på aftenvagten i henhold til lo-
kalaftalen. Pausen blev holdt i det fri på Sagsøgte A/S' fabriksområde. I pau-
sen satte Sagsøger sig på en kontorstol med hjul og ryglæn, men uden armlæn,
og han placerede begge sine fødder på en stak paller i en højde på ca. 1 meter.
Herefter tog Sagsøgte med begge hænder fat om beg-ge Sagsøgers ankler og
løftede benene yderligere op, hvilket resulte-rede i, at Sagsøger faldt af stolen,
hvor han landede på asfalten, hvilket resulterede i en rygskade.

Sagsøger fik umiddelbart smerter i lænden og henvendte sig efter arbejdstids
ophør på Odense Universitetshopital, hvor han blev indlagt på grund af
smerterne.

Af skadestue-notat af 2. september 2005 fremgår bl.a.

Skadesdato. 01.09.05 kl. 21.30
Aktivit: Sad på kontorstol med benene oppe, anden person tog fat Hændelse: i benene,
faldt ned. Smerter i ryggen og sovende fornemmelse af venstre arm og ben.

Pt. faldt ned på sædet, han mærkede et knæk lavt lænderegionen. Har efterfølgende
sovende fornemmelse i hele venstre side af kroppen og nedsat kraft i såvel venstre OE og
UE. Han har været mobiliseret man kan næsten ikke støtte på venstre ben. Smerterne
stråler ud i venstre lår.
...

Aktuelle

Som anført faldet på lænderyggen fra stol, men traumet forholdsvist voldsomt grun-det
svær overvægt. Patienten klager ved 1. undersøgelse over nedsat sensi. i hele venstre side.
Efter rtg.us har han fremgang, kan nu løfte såvel højre OE og UE, men billedkvaliteten er
elendig grundet adipositet vælger jeg at obs. patienten natten over

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 4/22

...

Bevægeapparat: har igennem ca. 8 år haft ryggener, for nyligt begyndt at gå til ki-
ropraktor.

AFDELING 0-1
Indlagt med kontusionsskade på ryggen. Faldet ned fra stol. Smerterne har varet ved
natten over, spec. udtalt sv. til lænderyggen strækkende sig lidt op i ryggen. I går var der
føleforstyrrelser i ve. ben, er dog taget af og i dag angives normal følesans på bg. UE.
Kraften normal.
Røntgenbilleder gennemgås igen og man får indtryk af en smule kompression på L5. Der
foreligger endnu ikke beskrivelse fra rgt. afd. og vi afventer dette inden pt. mo-biliseres.
Mod smerter tillægges rp. tabt. oxynorm 5 mg p.n.

AFDELING 0-1

Rtg. af columna lumbalis her ikke vist tegn på fraktur eller luksation ( ifg. rtg. beskri-
velse).
Ingen smerteklager fra nakken.

Sagsøger blev sygemeldt fra den 2. september 2005 og raskmeldt den 14.
januar 2007.

Af fysioterapeutisk behandlingsrapport påbegyndt den 22. august 2005
fremgår, at Sagsøger har modtaget fysioterapi den 22. og 26. august, samt den
5. 9, og 20. september 2005. Af notatet fremgår endvidere:

22/8 Pt. sygemeldt, ventilationsarbejder (=arb.mand )

- 3 år siden, efter trafikuheld (læger troede han var lam i UE)
- værre siden
- - tidligere behandl.
...

Tidligere:
- sparket af hest i ryg 15 år siden
- kørt galt på knallert.

Fysioterapeuten har på en figur under pkt. 1 ved lænden anført:

- konstant 24/7
-VAS 7-10/10
- Dyb
- knivstik.

Af den privatpraktiserende læges journal fremgår bl.a. følgende:

"...

16-8-05

Har måttet sygemelde sig i sidste uge pga. rygsmerter. Har på jobbet indimellem ganske
tunge løft.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 5/22

Objektivt finder man pt. meget adipøs. Der er ophævet lordose i lumbalcolumna, ikke
mistanke om radikulære fænomener.
Medgives henvisning til fysioterapi
Endvidere har vi talt om vægttab. Pt. sygemeldt indtil videre.

...
15-8-05

Fysioterapihenvisning
Henvisningsårsag: Diagnose og behandling
Henv. diagnose : lumbago

23-8-05

Fysioterapihenvisning
Henvisningsårsag: Diagnose og behandling
Henv. diagnose : Nakke-skuldermyoser

11-10-05

Sygehushenvisning
Modtager Sygehus Fyn Ringe Ambulatorium
...

Anamnese: 21-årig ganske adipøs mand henvises til vurdering pga. kroniske smerter i
lænd og glutealregion. Smerterne er sandsynligvis opstået efter flere faldtraumer indenfor
de sidste halve års tid. Seneste traume primo september.

...

Epikriser

20-09-05

Fysioterpeutepikrise
Indkaldt til den 22/8 2005 -20/9 2005

Henvisningsårsag
Rygsmerter
Status
Pt. har stadig mange smerter. Stabilitetstræning af lumbalcolumna havde umiddelbart en
meget god effekt, men efter en faldepisode på arbejde, hvor en kollega trak ham ned fra en
stol og pt. landende på ryggen er smerterne vendt tilbage til et niveau hvor pt. udtrykker at
de er konstante og svinger mellem 7-10 på VAS. Smerterne føles hen over lænden, med
udstråling ant. på femur ned til knæ bilat.
Forslag til henvisende læge:
Pt. er meget opsat på at finde årsagen til sine smerter og har nævnt muligheden for videre
us. eller scanning på Ringe Rygcenter. Udfra pt.´s historie med rygsmerter mv., flere
trafikuheld samt nuværende forløb med faldtraume mener jeg, det kunne være ønskeligt
med en tilbundsgående undersøgelse på Ringe Rygcenter, der kunne bekræfte/afkræfte, at
der skulle ligge strukturelle forandringer af lumbalcolumna.

..."

Af Rygcenter Fyns journal fremgår bl.a. følgende

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 6/22

"...

AMBULANT NOTAT 22.12.05
.
/M 54.5 Lændesmerter./
.
21-årig mand henvist med smerter i lænd og glutealregionen. Patienten har siden 2002 haft
en del uheld, dels på knallert, dels ved faldtraume i september 2005, hvor patienten faldt
ned fra kontorstol og fik et knæk i ryggen. Patienten var herefter ind-lagt på sygehus, hvor
man ikke fandt nogen brud. Patienten har tidligere haft lænde-smerter tilbage fra 90'erne.
Smerterne er konstante og er voldsomt generende for pa-tienten om natten. Alle stillinger
og bevægelser forværrer patientens smerter, omend det at sidde giver nogenlunde
smertefri. Patienten kan gå op til en km, hvorefter der kommer forværring af ryg- og
baldesmerterne. Der har ikke på noget tidspunkt været sphinctersymptomer. Patienten har i
to år arbejdet med udsugning, men har været sy-gemeldt siden uheldet i september måned.
Patienten har forsøgt smertestillende me-dicin, men uden effekt. Før det seneste uheld har
patienten forsøgt behandling hos fysioterapeut med massage og øvelser med god effekt på
smerterne, men med for-værring efter uheldet i september. Forsøgt at komme tilbage på
arbejdet den 3-4 ti-mer en enkelt dag, men måtte opgive dette igen pga. smerter. Udover
smerter i lænd og glutealregion angiver patienten en sovende fornemmelse af hele venstre
arm og ind imellem sovende fornemmelse på forsiden af begge lår.

...

VURDERING:
Efter faldtraume i september måned har patienten formentlig fået en bløddelslæsion
medførende dysfunktion i lænd samt nedsat koordination af muskulatur i ryg og ben samt
dekonditionering.

...

SOCIALT:
Patienten er sygemeldt foreløbig i 3 - 4 uger.

PROGNOSE:
Vanskeligt at vurdere på nuværende tidspunkt. Der vil fortsat være lændesmerter i en
længere periode. Funktionerne skønnes at kunne bedres ved intensiv træning.

...

AMBULANT NOTAT 11.10.06
AMBULATORIUM FOR IDRÆTS- , ARBEJDS- OG FRITIDSSKADER

ANAMNESE:
det drejer sig om en 22-årig mand, henvist fra Rygambulatoriet mhp. en dobbeltsidig
knæproblematik. Pt. har været i forløb med en lænderygsproblematik i rygcenteret og er
afsluttet derfra. Pt. har i 2002 været udsat for et færdselsuheld på knallert med
efterfølgende smerter i begge knæ. Pt. angiver konstante smerter på forsiden under
knæskallen samt på indersiden lige under ledlinjen. Smerterne ens på begge knæ. Dog er
ve. værst. Der angives forværring ved gående samt stående stilling og der er ligeledes
igangsætningsproblemer efter at have siddet. Føler at knæet svigter efter at han stået
længe. Ingen hævelse, ingen låsninger. Anvender ikke smertestillende me-dicin for knæet,
men får smertestillende for lænderyggen, hvor pt. ikke kan huske præparatet. Har ikke
modtaget behandling for aktuelle knæproblemer. Røntgen af hø.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 7/22

knæ foretaget d. 17.01.02 visende normale forhold.

...

AMBULANT NOTAT 22.01.07
DIAGNOSE:
diskogene smerter m51.3

22-årig mand henvist med smerter i lænd og begge knæ. Smerterne har stået på i en del år
efter faldtraume i september 2005. Smerterne er konstante og voldsomt gene-rende for pt.,
især om natten. Har været sygemeldt fra arbejdet med udsugning indtil årsskiftet, hvor pt.
nu er afsluttet eller stoppet med sygedagpenge. Pt. har været igen-nem et længere
udrednings-og behandlingsforløb, dels for lændesmerter, dels for knægenerne.

..."

Den 19. december 2005 anmeldte Sagsøger ulykken til Arbejdsska-destyrelsen,
der den 22. januar 2007 traf en upåklaget afgørelse som ulykken anerkendes
som en arbejdsulykke efter lov om arbejdsskadesikring, og der blev fastsat et
mén efter ulykken på 5%.

Af Arbejdsskadestyrelsens begrundelse fremgår bl.a.:

"...

Vi har fastsat dit varige mén efter et skøn, fordi skadens følger ikke er nævnt i vores
vejledende méntabel.

Du har daglige lændesmerter og normal bevægelighed i lænden. Vi vurderer, at dit
samlede mén efter skaden er 8%, men da du tidligere har haft ryggener og er blevet
kasseret på session på grund af dårlig ryg, samt at du ugen før skaden var i behand-ling for
rygsmerter, har vi nedsat dit varige mén med cirka 1/3 på grund af dine for-udbestående
ryggener.

..."

Til brug for arbejdsskadesagen blev der indhentet en speciallægeerklæring af 1.
juni 2006 udarbejdet af speciallæge i neurologi Læge, hvoraf føl-gende bl.a.
fremgår:

"...

DISPOSITION OG TIDLIGERE INDLÆGGELSER:
Nr. 3/3 ingen kendt disposition til neurologiske lidelser eller andre legemlige/psykis-ke
sygdomme. Fødsel og udvikling har været naturlig, og der har ikke været kompli-kationer
til de almindelige børnesygdomme.

Ikke aftjent værnepligt, kasseret ved sessionen på grund af overvægt og dårlig/skæv ryg.

TIDLIGERE INDLÆGGELSER:
2001: Odense Universitetshospital efter knallertulykke, hvor højresvingende bil pludselig
og uventet svingede ind foran observanden, således at ulykken ikke kunne

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 8/22

undgås. Blev kastet 20 meter fra ulykkesstedet. Klagede over ryg-og knæsmerter, men der
blev ikke påvist brud og han kunne udskrives efter et døgns observation. Der var i
efterforløbet klager over symptomer fra knæene.
2002: Odense Universitetshospital efter knallertulykke, hvor observanden var kørt ind i
bil. Klagede over diffus kraftnedsættelse i begge ben, beskriver dem som lam-mede, og
han kunne hverken stå eller gå. Han var indlagt i et døgns tid og var syge-meldt i 2-3
måneder. Beskriver lette uspecifikke ménsymptomer.

...

KONKLUSION:
Sagsøger er en 22-årig ufaglært specialarbejder, de frem til ulykken den 01 09 2005 har
været velfungerende på arbejdsmarkedet.
Observanden har aldrig haft den store sygelighed, men det skal dog anføres, at han er
kasseret ved sessionen på grund af overvægt og dårlig ryg, og han har i 2001 og 2002
været udsat for ulykkestilfælde, hvor han har pådraget sig rygtraumer, der dog ikke har
indiceret nogen specifik behandling.
Observanden var i ugen op til ulykken i fysiurgisk behandling på grund af rygsmer-ter,
men der havde været god response på den instituerede behandling.
Observanden pådrog sig ved ulykken rygtraume, der var ledsaget af diffuse rygsmer-ter
samt subjektiv fornemmelse af nedsat kraft i venstre arm og ben samt føleforstyr-relser i
den venstre legemshalvdel. Der blev foretaget akut røntgenundersøgelse af rygsøjlen,
billedkvaliteten var dårlig på grund af observandens overvægt, men der kunne ikke med
sikkerhed påvises noget abnormt.
Observanden fortsatte efter ulykken den allerede igangværende fysiske behandling, men
det var dog indiceret at tilbyde ham sekundær behandling i Rygcenter Fyn, Rin-ge
sygehus, hvor der i januar 2006 blev givet rygtræning og rygstabiliserende øvel-ser,
ligesom der aktuelt er tilbudt ham et nyt træningsforløb i juni måned. Der er ikke foretaget
supplerende røntgenundersøgelser eller scannings undersøgelser.
Observanden klager over dagligt tilstedeværende jagende, pressende lændesmerter, der
kan stråle ned i begge ben, dog fortrinsvis venstre, ligesom der kan være smer-teudstråling
op i ryggen med en ledsagende hovedpine, men der beskrives ingen neu-rologiske deficit.
Der beskrives ingen radiculære udfald, men der kan være en soven-de fornemmelse i
begge fødder. Nattesøvnen er afbrudt 3-4 af ugens dage på grund af smerterne, og der
beskrives klassiske problemer med at indtage samme stilling i længere tid af gangen. Der
er hoste-, nyse-og bugpresseaggravation, men ingen sphincterforstyrrelser.
Ved den objektiver undersøgelse findes en let affladet lænd og lettere rygskævhed, men
fingergulvafstanden er dog næsten 0, og der er negativ Laseque. Ingen neurolo-giske
deficit og pænt bevægemønster i normalt tempo. Der er ømhed af de lange rygstrækkere i
hele ryggen.
Der er således tale om forværring af tidligere bestående ryglidelse.
Selvom observanden skal påbegynde et træningsprogram nu på Ringe sygehus, må man
konkludere, at tilstanden er stationær, og at de behandlingsmæssige muligheder er
udtømte. Sagen kan afgøres på det foreliggende.
Observanden bør omplaceres på arbejdsmarkedet til lettere fysisk krævende arbejds-
funktioner såsom lagerarbejde eller arbejde som truckfører. Man bør også tilbyde ham
økonomiske muligheder for at tage stort kørekort, men sidstnævnte kunne ske i
samarbejde med kommunen.

..."

Arbejdsskadestyrelsen har ved afgørelse af 29. november 2007 besluttet, at
Sagsøgers tab af erhvervsevne var mindre end 15 %, hvorefter den løbende
ydelse blev stoppet.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 9/22

Af Retslægerådets udtalelse af 5. november 2008 fremgår følgende:

"...

Spørgsmål 1:

Retslægerådet anmodes om at beskrive sagsøgers forudstående ryglidelse, herunder
ryglidelsens art, de objektive fund, ryglidelsens omfang og sværhedsgrad samt den
formodede årsag til ryglidelsen, herunder om det kan spille rolle, at sagsøger er 1,82
meter høj og vejer/vejede 125 kilo og har kraftig knoglebygning?

Sagsøger har første gang søgt læge med klager over rygsmerter i såvel bryst som
lændehvirvelsøjlen i november 1999, 15 år gammel. Siden har der været flere kon-
sultationer for rygproblemer, og op til ulykkestilfældet den 01.09.05 var sagsøger i
fysioterapeutisk behandling for ryggener. Oplysninger om objektive fund forud for
ulykkestilfældet er beskedne. Der er dog beskrevet fikseringer ved sidebøjning og
foroverbøjning. Sagsøger har i 2001 og 2002 været involveret i trafikuheld, der kan være
en medvirkende faktor til generne. Der er ikke påvist strukturelle forandringer ved
billeddiagnostik. Ryglidelsens art må rubriceres som uspecifikke rygsmerter af moderat
karakter. Overvægt som hos sagsøger er en risikofaktor for uspecifikke rygsmerter.

Spørgsmål 2:

Retslægerådet anmodes om at oplyse, om der ved ulykkestilfældet 1. september 2005 er
påvist objektive forandringer?

Ved ulykkestilfældet 01.09.05 er påvist objektiver forandringer i form af ømhed af
torntapperne i halshvirvel og lændehvirvelsøjle, samt ømhed af muskulaturen om-kring
lændehvirvelsøjlen. Derudover er konstateret føle-og kraftforstyrrelser i ven-stre arm og
venstre ben.

Spørgsmål 3:

Retslægerådet bedes oplyse, om de i spørgsmål 1 beskrevne forudbestående rygli-delser
forinden ulykken har haft/kan antages at have haft nogen indflydelse på sag-søgers
udførelse af arbejdsopgave i form af montagearbejde, herunder samling af komponenter?

Som en generel betragtning må formodes, at en person med tilbagevendende rygge-ner er
dårligere stillet ved udførelse af rygbeslastende arbejde end en rygrask.

Spørgsmål 4:

Retslægerådet anmodes om at oplyse, om ulykkestilfældet 1. september 2005 har forværret
de forudbestående ryggener?

Sagsøger har efter ulykkestilfældet haft persisterende daglige lave lænderygsmerter og har
ikke kunnet vende tilbage til tidligere arbejde. Det er således Retslægerådets opfattelse, at
ulykkestilfældet har forværret de forudbestående ryggener.

Spørgsmål 5:

Retslægerådet anmodes om at oplyse, hvorvidt det forhold, at sagsøger er 1,82 me-ter høj
og vejer/vejede 125 kilo med kraftig knoglebygning, har haft betydning for

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 10/22

tilstanden efter ulykkestilfældet?

Rygproblemet før og efter ulykkestilfældet er principielt det samme, nemlig uspeci-fikke
rygsmerter. Overvægt er en risikofaktor for denne lidelse.

..."

Af Retslægerådets udtalelse af 10. juni 2009 fremgår følgende:

"...

Spørgsmål 6:

Retslægerådet anfører under besvarelsen af spørgsmål 5, at rygproblemet før og ef-ter
ulykkestilfældet principielt er det samme, nemlig uspecifikke rygsmerter.

Retslægerådet anmodes om at uddybe besvarelsen, herunder beskrive de uspecifikke
rygsmerter før og efter ulykkestilfældet?

Spørgsmål 7:

Retslægerådet anfører i svar 4, at ulykkestilfældet har forværret forudbestående ryg-gener.

Retslægerådet bedes nærmere beskrive forværringen af de før ulykkestilfældet forud-
bestående ryggener?

Ad spørgsmål 6 og 7:

Uspecifikke rygsmerter er en betegnelse der dækker over den store gruppe af ryg-smerter,
hvor sikker årsag til smerterne, eksempelvis strukturel skade eller diskus-prolaps ikke kan
påvises. Der er dog efterfølgende ved MR-undersøgelse november 2006 påvist
degenerative forandringer i diski. Forandringer der udvikler sig over lang tid og kan give
uspecifikke rygsmerter. Smerter af denne karakter kan i sagens natur have vekslende
styrke. I det foreliggende tilfælde er det indtrykket at rygpro-blemet inden ulykkestilfældet
drejede sig om tilbagevendende rygsmerter, der perio-devis (dette er dårligt belyst) har
givet anledning til sygemelding. Efter ulykkestilfæl-det beskrives smerterne som konstant
til stede, og tilstanden har givet anledning til persisterende langvarig sygemelding. Et skøn
over forværringen af objektive fund er ikke mulig, idet fund forud for ulykkestilfældet er
dårligt beskrevet jf. besvarelse af spørgsmål 1.

..."

Sagsøger har i bilag 19 endeligt opgjort sit erstatningskrav således:

For perioden: 02-09-2005 til 01-01-2006

85 arbejdsdage á 7,2
timer á kr. 163,73 kr. 100.200,76
4 % i SH-betaling kr. 4.008,03 kr. 104.208,79

For perioden: 02-01-2006 til 01-08-2006

146 arbejdsdage á 7,2

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 11/22

timer á kr. 163,73 kr. 172.109,54
16,5 % i SH-betaling og kr. 28.398,07 kr. 200.507,61 
feriepenge

Herefter kr. 304.716,40

Arbejdsmarkedspension:
Arbejdsgiverbidrag:
Bidraget er opgjort på
baggrund af lønnen inkl.
feriepenge, også for
sygeperiodens 4 første
måneder.

6,60 % af tabt arbejdsfor-
tjeneste i perioden 02-09-
2005 til 01-08-2006 af
kr. 317.241,50. kr. 20.937,94 

Forventet indtægt i sygeperioden kr. 325.654,34

Indtægt i sygeperioden

Revalidering, jf. bilag 3 kr. 38.361,81
Sygedagpenge, jf. bilag 4 kr. 110.621,80
Arbejdsgiver, jf. bilag 5 kr. 99 .194,85 kr. 248.178,46 

Tabt arbejdsfortjeneste kr. 77.475,88

SVIE- OG SMERTEGODTGØRELSE

01-09-05 -  01-08-06 = 335 dage

I alt 335 dage á kr. 155,00 = kr. 51.925,00 

Herefter kr. 129.400,88

ERSTATNING I ALT: kr. 129.400,88 

Efter Sagsøgers beregninger udgør hans timeløn 163,73 kr.

Efter Sagsøgte A/S' beregninger i bilag F udgør Sagsøgers timeløn derimod på
152,21 kr., således at den tabte arbejdsfortjeneste kan beregnes til 53.419,62 kr.
og svie og smertegodtgørelse 51.925 kr., i alt 105.344,62 kr.

Forklaringer

Sagsøger har som part forklaret, at han blev ansat hos

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 12/22

Sagsøgte A/S i sensommeren 2003. Sagsøgte A/S laver ventilationsudstyr, og
han udførte montagearbejdet med samling af komponenter. De arbejdede i
skiftehold - dag, aften, nat, og på tidspunktet for ulykken den 1. september
2005 arbejdede han på aftenhold. Ulykken skete i en pause kl. 21.30. Denne
pause er en pause, der holdes fast hver aften på aftenholdet, og den er be-stemt
af arbejdsgiveren. Den er indlagt i arbejdstiden. Han ved ikke, om den er
arbejdsgiverbetalt. Pausen varer ca. 10 - 15 min utter. Den pågældende pause
blev holdt på en plads ved lageret uden for porten i det fri på Sagsøgte A/S'
område. Han tog noget at drikke og gik udenfor. Han satte sig på en kon-
torstol, der allerede stod udenfor fra en tidligere pause. Det var en kontorstol af
ældre dato med et tyndt ryglæn. Der var hjul på kontorstolen, men ingen
armlæn. Han satte fødderne op på en europapalle, der var stablet i ca. 1 me-ters
højde over jorden. Pallerne havde en størrelse på 120 x 80 cm. Han satte
benene op på pallerne, således at han sad lidt tilbagelænet i kontorstolen. Hans
ben var hævet lidt over vandret. Sagsøgte kom på et tidspunkt ud af døren, og
han satte en kande kaffe og en kop på pallerne. Herefter tog Sagsøgte fat med
begge hænder om begge Sagsøger ben, idet han tog fat ved anklerne. Sagsøgte
løftede hans ben yderligere op svarende til Sagsøgers hovedhøjde, mens han
sad ned. De blev således løftet yderligere ca. en halv meter op i vejret. Hans
na-turlige reaktion var, at han ønskede at komme fri, idet han følte, at det var
u-behageligt. Han forsøgte at vriste benene fri, hvilket ikke lykkedes. Ved ben-
løftet drejede stolen rundt, mens hans krop ikke fulgte med, hvilket betød, at
hans ryg ikke længere lænede sig op ad ryglænet. Da hans ryg var fri af ryg-
lænet, fik han overbalance og faldt ned på lænden på asfalten. Han mener, at
Sagsøgte gav slip, da han fik overbalance. Han holdt ikke fast om anklerne ved
faldet. Forinden havde Sagsøgte ikke bedt ham om at fjerne benene fra
pallerne. Han opfattede det ikke som en joke, og det var ik-ke gjort i sjov. Han
mindes, at Sagsøgte grinede, da han løftede hans ben op. Forinden han gjorde
det, var der ingen ordveksling mellem dem. Han kender ikke motivet for
Sagsøgtes handling. Sagsøgte kunne nemt have gået udenom hans stol og på
den måde have placeret sig et andet sted ved pallen, hvor der var tilstrækkelig
plads til ham. Da han faldt, gav det et knæk i lænden, og det gjorde meget
ondt. Han blev på arbejde indtil kl. 23.00, hvor aftenvagten sluttede. Han kørte
fra arbejdspladsen til Fyn, hvor han bor, og da han kom hjem kunne han ikke
stige ud af bilen, da hans ryg var fastlåst. Hans søster og mor måtte hjælpe ham
ud af bilen. Kort tid derefter tog han på hospitalet, hvor der blev taget nogle
røntgenbilleder.

Inden ulykken havde han påbegyndt et fysioterapeutisk behandlingsforløb,
som var afsluttet, da ryggen var i bedring. Efter ulykken den 1. september 2005
var han sygemeldt en periode. På et tidspunkt mødte han på arbejde, men han
var ikke i stand til at arbejde mere end nogle få timer. Han blev raskmeldt den
14. januar 2007. Han startede i praktik i et skrotfirma, hvor han var i en måned.
Senere fik han arbejde på Virksomhed, hvor han var ansat i en periode. Han
har haft en del sygemeldinger på grund af ryg-smerterne. Han har sagt sit job
op efter aftale med arbejdsgiveren, da han ik-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 13/22

ke kunne holde til arbejdet. Efter ulykken den 1. september 2005 har han
dagligt taget smertestillende medicin på grund af ryggenerne. Det gjorde han
ikke tidligere. Ryggenerne efter trafikulykkerne var alene muskelspændin-ger,
der kunne afhjælpes ved massage. Han har ikke haft længere sygemel-dinger
hos Sagsøgte A/S som følge af rygproblemer inden ulykken. I august 2005 fik
han ondt i ryggen på grund af et tungt løft, og i den forbindelse var han
sygemeldt to dage fra torsdag til fredag. Fysioterapien afhjalp smerterne.

Sagsøger forklarede på advokat Würtzs forespørgsel, at han mener, at det
fysioterapeutiske forløb var afsluttet ca. en måned før ulykken.

Foreholdt bilag 17, fysioterapeutisk journal, forklarede han, at det godt kan
passe, at han har været ved fysioterapeuten den 22. og 26. august 2005. Han
husker ikke antallet af behandlinger, men han husker, at han blev henvist af
lægen.

Sagsøger forklarede på advokat Birchs forespørgsel, at smerterne før ulykken
bestod i ømhed og irritation på grund af muskelspændinger i lænd og ryg. Der
var ikke tale om stærke smerter som efter uheldet. Der var markant forskel på
smerteniveauet før og efter ulykken. Pausen den 1. sep-tember 2005 kl. 21.30
blev afholdt på Sagsøgte A/S' område. Kontorstolen og pallerne tilhørte
Sagsøgte A/S. Værkføreren var bekendt med, at pausen blev holdt i det fri på
pladsen uden for lageret. Han var i nogle pauser til stede udenfor. Det
pågældende sted ved pallerne var ikke indrettet som et sted, hvor der blev
afholdt pause, men det kunne anvendes dertil. Ved ulykken var der 7 - 8
personer tilstede. Da Sagsøgte kom udenfor døren, var der 3 - 4 personer samt
Sagsøger til stede. Han er 100 % sikker på, at Sagsøgte ikke sagde noget til
ham, inden han løftede hans ben. Han blev meget vred på Sagsøgte og over, at
de andre bare grinede af ham, da han faldt. Han tænkte ikke på at
politianmelde forholdet. Han talte med sin fagforening efterfølgende, der
rådede ham. Han husker ikke, om benene lå over kors.

Sagsøgte har forklaret, at han nu arbejder som lagerarbejder i en anden
virksomhed. Han er uddannet bygningssnedker. Umiddelbart inden u-lykken
blev han ansat som specialarbejder med montage på Sagsøgte A/S. Han var på
aftenhold med Sagsøger, som han ikke kendte særlig godt. Han kendte ikke
navnet på ham. De havde ikke noget udestående. Tidspunktet for pausen var
fastlagt af arbejdsgiveren, og pausen blev afholdt på en plads uden for en port
ved et lager. På stedet stod der stole og europa-paller, som tilhørte Sagsøgte
A/S. Han husker ikke, om stedet var ryddeligt, og hvorledes ad-
gangsforholdene var. Pallerne stod på en lang række ud fra en væg, og ved
siden af stod der varer og stole, som folk kunne sætte sig på. Da han kom til
stede i pausen, ønskede han at komme forbi Sagsøger for at få en plads på den
anden side af ham. Lige bag ved Sagsøger stod der va-rer, og det var ikke
muligt at gå udenom Sagsøger. Han bad flere gange Sagsøger om at flytte
benene, hvilket han ikke gjorde. Herefter tog han fat

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 14/22

om anklerne og løftede Sagsøgers ben op svarende til hans egen albuehøjde.
Det var ikke så højt op som til Sagsøgers hovedhøjde. Sagsøger sagde ikke, at
han skulle give slip. Han husker ikke, om Sagsøger vred sig på stolen, da han
tog fat. Han faldt ned fra stolen. Han husker ikke, om grebet var voldsomt.
Sagsøger faldt ned på højre side, og han ømmede sig. Sagsøger virkede ikke
vred, og de holdt pausen til ende. Senere spurgte han til, hvordan Sagsøger
havde det, og han sagde, at han havde ondt efter uheldet. Sagsøger sad på en
kontorstol med hjul. Han kunne godt have skubbet til kontorstolen med
Sagsøger og der-ved være kommet forbi. Han havde nok ikke mulighed for at
kravle neden-under Sagsøgers ben. Han sagde flere gange til Sagsøger, at han
skulle flytte benene, men han husker ikke, om han havde øjenkontakt med
Sagsøger, da han sagde det og heller ikke, om det virkede til, at Sagsøger
havde en forståelse af, at han skulle flytte sig. I dag kan han godt se, at han
ikke skulle have gjort det, og han vil ikke gøre det igen.

Vidne har som vidne forklaret, at han er regnskabschef hos Sagsøgte A/S. Han
var ikke til stede ved uheldet, der skete i en pause, som ikke havde tilknytning
til arbejdsopgaverne, som de ansatte skulle udføre. Pausen var en fastlagt
pause ifølge lokalaftalen. De implicerede ansatte stod i produktionen og
udførte montage af ventilationskomponenter.

Han redegjorde nærmere for Sagsøgte A/S' erstatningsopgørelse i bilag E, der
er den korrekte udregning af Sagsøgers løn i de sidste tre måneder in-den
skadestidspunktet. Sagsøgerens erstatningsberegning er behæftet med fejl, da
den tager udgangspunkt i den præsterede arbejdstid. I erstatningsbe-regningen
skal indgå alle løntimer, kursus med fuld løn og sygdom med fuld løn.
Skifteholdstillægget udbetales fra kl. 18.00 og udbetales også, når me-
darbejderen er syg, på kursus m.v. Gennemsnitslønnen er derfor som bereg-net
152,21 kr. og ikke som anført af sagsøgeren 163,73 kr. Han redegjorde
nærmere for udregningen.

Sagsøgte A/S har ikke påklaget Arbejdsskadestyrelsens afgørelse. Sagsøgte
A/S har såvel en arbejdsskadeforsikring som en erhvervsansvarsforsikring.
Hvis Sagsøgte A/S taber sagen vil ansvarsforsikringen dække.

Parternes synspunkter

Hovedsagen BS 1692/2007

Sagsøger har i sit påstandsdokument af 19. oktober 2010 gjort gæl-dende:

"...

at sagsøgte er erstatningsansvarlig for arbejdsulykken, som sagsøger var ude for den 1.
september 2005,

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 15/22

herunder gøres det gældende

at den skadegørende handling foregik under en pause i sagsøgers arbejdstid og såle-des
havde tilknytning til sagsøgers tjeneste hos sagsøgte,

at Arbejdsskadestyrelsen ved afgørelse af 22. januar 2007, bilag 8, anerkendte hæn-delsen
som en arbejdsskade,

at arbejdsskadesikringslovens § 5, definerer arbejdsskade som følger: "ved arbejds-skade i
denne lov forstås ulykke, jf. § 6, og erhvervssygdomme, jf. § 7, der er en føl-ge af arbejdet
eller de forhold, det er foregået under, jf. § 10a."

Endvidere gøres det under det overordnede anbringende gældende

at sagsøgte er erstatningsansvarlig for sine ansattes uforsvarlige handling, jf. DL 3-
19-2,

at kollegaen Sagsøgtes handling i form af at tage fat i begge sagsøgers
fødder og løfte dem, mens sagsøger sad på en kontorstol med hjul, var uagtsom og
at den ansattes handling ikke er så atypisk, at sagsøger ikke ifalder ansvar.

Det gøres endvidere overordnet gældende

at der er årsagssammenhæng mellem perioden sagsøger har krævet erstatning for og de
gener/skader, som sagsøger pådrog sig ved arbejdsulykken,

herunder gøres det gældende

at sagsøger forinden ulykken den 1. september 2005 ifølge Retslægerådet havde u-
specifikke rygsmerter af moderat karakter, jf. Retslægerådets svar 1,

at sagsøger forinden ulykken arbejdede på lige fod med de øvrige ansatte uden skå-
nevilkår af nogen karakter,

at der ved ulykkestilfældet den 1. september 2005 er påvist objektive forandringer, jf.
Retslægerådets svar 2,

at sagsøger efter ulykkestilfældet har haft vedvarende daglige lænde- og rygsmerter, og

at der er tidsmæssigt sammenhæng mellem ulykken og sagsøgers gener, og

at den udløsende faktor for sagsøger efter ulykken den 1. september 2005 kan tilskri-ves
ulykken.

Herunder gøres det overordnet gældende,

at sagsøgers erstatningskrav kan opgøres som opgjort i bilag 19."

Sagsøgte A/S har i påstandsdokument af 20. oktober 2010 gjort gældende:

"...
at sagsøgers tilskadekomst ikke er en arbejdsskade,

at tilskadekomsten sker i en ikke arbejdsgiverrelateret pause som følge af ikke ar-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 16/22

bejdsrelateret og helt upåregnelige handlinger foretaget af en kollega,

at handlingerne intet har at gøre med de arbejdsopgaver, sagsøger og kollegaen var ansat
til at udføre,

at sagsøgere tilskadekomst ikke har relation til arbejdets udførelse,

at sagsøgte ikke har handlet ansvarspådragende over for sagsøger.

Vedrørende medicinsk årsagssammenhæng gøres det gældende,

at der ikke er medicinsk årsagssammenhæng mellem sagsøgers nuværende tilstand og det
indtrufne uheld henset til, at sagsøgers gener i alt væsentligt var forudbeståen-de,

at der ikke er dokumenteret nogen forværring af sagsøgers gener ud fra de forelig-gende
erklæringer fra Retslægerådet,

at sagsøger således ikke har løftet sin bevisbyrde for medicinske årsagssammenhæng, jf. U
2007.1066H.

Sagsøgers erstatningsopgørelse bestrides. Der henvises til bilag E, F og G. Sagsøgtes
bogholder har nederst i bilag E redegjort for, hvorledes sagsøger fejlagtigt udregner
timelønnen. I de beregnede skifteholdsbeløb indgår ifølge sagsøgers beregninger og-så de
timer, der er gået til fuld løn under sygdom, ferietimer og kursus med fuld løn.
Timelønnen kan derfor alene opgøres til 152,21 kr. Erstatningsopgørelsen skal der-for
beregningsmæssigt ske, som fremgår af sagens bilag F.

..."

Sagen BS 260/2008

Sagsøger har i påstandsdokument af 19. oktober 2010 overordnet gjort
gældende,

"...
at sagsøgte 2 er erstatningsansvarlig over for sagsøger i anledning af ulykken den 1.
september 2005

herunder gøres det gældende

at sagsøgte 2´s handlinger i form af at tage fat i begge sagsøgers fødder og løfte dem,
mens sagsøger sad på en kontorstol med hjul, var uagtsom og ansvarspådragende,

at sagsøgte 2 vidste, under alle omstændigheder burde det have stået sagsøgte 2 klart,
at sagsøger ville kunne komme til skade ved sagsøgte 2´s handling.

Det gøres endvidere overordnet gældende,

at der er årsagssammenhæng mellem perioden sagsøger har krævet erstatning for og de
gener/skader, som sagsøger pådrog sig ved arbejdsulykken.

Herunder gøres det gældende,

at sagsøger forinden ulykken den 1. september 2005 ifølge Retslægerådet havde u-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 17/22

specifikke rygsmerter af moderat karakter,

at sagsøger forinden ulykken arbejdede på lige fod med de øvrige ansatte uden skå-
nevilkår af nogen karakter,

at der ved ulykkestilfældet den 1. september 2005 er påvist objektive forandringer, jf.
Retslægerådets svar 2,

at sagsøger efter ulykkestilfældet har haft vedvarende daglige lænde- og rygsmerter, og

at der er tidsmæssigt sammenhæng mellem ulykken og sagsøgers gener, og

at den udløsende faktor for sagsøger efter ulykken den 1. september 2005 kan tilskri-ves
ulykken.

Herunder gøres det overordnet gældende,

at sagsøgers erstatningskrav kan opgøres som opgjort i bilag 16.

..."

Sagsøgte har i påstandsdokument af 13. oktober 2010 gjort gæl-dende:

"...
at det ikke er godtgjort, at sagsøgte 2 har handlet ansvarspådragende i forbindelse med
sagsøgerens tilskadekomst den 1. september 2005,

at det - såfremt retten måtte finde, at sagsøgte 2 har handlet ansvarspådragende - ale-ne er
tale om simpel uagtsomhed fra sagsøgte 2´s side,

at skaden overgået sagsøgeren den 1. september 2005 er sket under sagsøgerens og
sagsøgte 2´s udførelse af tjeneste for Sagsøgte A/S, uanset at sagsøgeren kom til skade
under en frokostpause, hvilket bestyrkes af, at sagsøgerens tilskade-komst er blevet
anerkendt som en arbejdsskade omfattet af arbejdsskadesikringslo-ven.

at der er manglende adækvans mellem sagsøgtes handling og de skader, der er over-gået
sagsøgeren,

at skaden overgået sagsøgeren, herunder dennes sygemelding efter den 1. september 2005,
skyldes andre forhold end sagsøgte 2´s handlinger, herunder navnlig det for-hold, at
sagsøgeren i forvejen led af dårlig ryg, jf. Retslægerådets besvarelser i sa-gen, herunder
rådets besvarelse af spørgsmål 5, hvoraf fremgår, at sagsøgerens ryg-problem "... før og
efter ulykkestilfældet er principielt det samme, nemlig uspecifikke
rygsmerter" sammenholdt med rådets besvarelse af spørgsmål 6 og 7, hvoraf fremgår
"..  uspecifikke rygsmerter er en betegnelse, der dæ kker over den store gruppe af
rygsmerter, hvor sikker årsag til smerterne, eksempelvis strukturel skade eller dis-
kusprolaps, ikke kan påvises", og

at et eventuelt berettiget krav på erstatning skal nedsættes, idet det opgjorte krav ikke er
berettiget i størrelsesmæssigt henseende, når henset til, at den gennemsnitlige ti-meløn til
brug for beregningen af erstatning for tabt arbejdsfortjeneste er lavere end hævdet af
sagsøgeren.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 18/22

..."

Adcitationssagen BS 2371/2007

Sagsøgte A/S har i påstandsdokument af 20. oktober 2010 gjort gældende:

"...
at tilskadekomsten intet har at gøre med arbejdsopgaverne hos adcitanten, men alene
skyldes ansvarspådragende handlinger foretaget af adciterede,

at handlingerne ikke var arbejdsrelaterede og helt upåregnelige for adcitanten,

at handlingen falder uden for 3-19-2-ansvaret,

at adciterede er nærmere end adcitanten til at bære ansvaret for mulige skader over-gået
sagsøger i hovedsagen,

at Erstatningsansvarslovens § 23 og § 24 forudsætter, at vi er inde i området for tra-
ditionelt arbejdsgiveransvar, hvilket ikke er tilfældet i denne sag,

at Erstatningsansvarslovens § 23 og 24, således ikke finder anvendelse i nærværende sag,
hvor der ikke foreligger traditionelt arbejdsgiveransvar.

..."

Sagsøgte har i påstandsdokument af 13. oktober 2010 gjort gældende:

at det ikke er godtgjort, at adciterede har handlet ansvarspådragende i forbindelse med
Sagsøgers tilskadekomst den 1. september 2005,

at der - såfremt retten måtte finde, at adciterede har handlet ansvarspådragende - ale-ne er
tale om simpel uagtsomhed fra adciteredes side,

at skaden overgået Sagsøger den 1. september 2005 er sket under sagsøge-rens og
adciteredes udførelse af tjeneste for adcitanten, uanset at Sagsøger kom til skade under en
frokostpause, hvilket bestyrkes af, at Sagsøgers til-skadekomst er blevet anerkendt som en
arbejdsskade omfattet af arbejdsskadesik-ringsloven.

at adciterede således er fri for ansvar i medfør af erstatningsanvsrlovens § 23, jf. § 24.

at der er manglende adækvans mellem sagsøgtes handling og de skader, der er over-gået
Sagsøger, og

at skaden overgået Sagsøger, herunder dennes sygemelding efter den 1. sep-tember 2005,
skyldes andre forhold end adciteredes handlinger, herunder navnlig det forhold, at
Sagsøger i forvejen led af dårlig ryg, jf. Retslægerådets besvarel-ser i sagen, herunder
rådets besvarelse af spørgsmål 5, hvoraf fremgår, at Sagsøgers rygproblem "... før og efter
ulykkestilfældet er principielt det samme, nem-lig uspecifikke rygsmerter" sammenholdt
med rådets besvarelse af spørgsmål 6 og 7, hvoraf fremgår ".. uspecifikke rygsmerter er en
betegnelse, der dækker over den sto-re gruppe af rygsmerter, hvor sikker årsag til
smerterne, eksempelvis strukturel ska-de eller diskusprolaps, ikke kan påvises".

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 19/22

Det er endvidere under hovedforhandlingen gjort gældende, at da adcitanten er dæk-ket af
en erhvervsansvarsforsikring ifalder adciterede, der hverken har handlet for-sætligt eller
groft uagtsomt, ikke ansvar, jf. erstatningsansvarslovens § 19, stk. 3.

..."

Rettens begrundelse og afgørelse

Retten lægger til grund, at ulykken skete, da Sagsøger sad på en kontorstol
med hjul med benene placeret i ca. 1 meters højde på en stak af paller,
hvorefter Sagsøgte med begge hænder tog fat om Sagsøgers ankler og løftede
benene yderligere ca. ½ meter op, hvorved Sagsøger fik overbalance og faldt
af kontorstolen og ned på asfalten med rygskade til følge.

Sagsøgte har ved sin handling handlet uforsvarlig, idet han - hvis han havde
udvist passende omtanke - burde og kunne have indset risikoen for, at
Sagsøger som følge af handlingen ville falde af stolen og der-ved påføre sig
skade. Selv om Sagsøgte med sin handling har handlet med meget betydelig
uagtsomhed, så er der ikke grundlag for at be-tegne handlingen som groft
uagtsomt.

Sagsøgte A/S er som arbejdsgiver ansvarlig for sine ansattes uforsvarlige
handlinger, der er foretaget i forbindelse med hvervets udførelse, jf. DL-3-19-
2. Da den skadevoldende handling er foretaget af en ansat mod en anden ansat
i en pause afholdt på Sagsøgte A/S' fabriksområde i arbejdstiden fra kl. 21.30-
21.37 i henhold til en lokalaftale, så har handlingen en sådan tilknyt-ning til
tjenesten, at der er tale om en skadevoldende handling, som Sagsøgte A/S som
arbejdsgiver hæfter for. Selv om Sagsøgtes ansvarspåd-ragende adfærd er
usædvanlig, er den ikke så upåregnelig, at det kan fritage Sagsøgte A/S for
arbejdsgiveransvar.

Da Sagsøgte A/S er dækket af en erhvervsansvarsforsikring, og da det ikke er
godtgjort, at Sagsøgtes skadevoldende handling er begået forsæt-ligt eller groft
uagtsomt, ifalder Sagsøgte ikke ansvar, jf. erstat-ningsansvarslovens § 19, stk.
3.

Udgangspunktet er, at arbejdsgiveren ikke har regres mod den ansatte. Un-der
hensyn til karakteren af Sagsøgtes uforsvarlige skadevolden-de handling -og
da gradsondringen mellem den grove og simple uagtsom-hed i dette særlige
tilfælde ikke er skarp - og under hensyn til omstændighe-derne i øvrigt, finder
retten, at Sagsøgte i det indbyrdes opgør med Sagsøgte A/S skal betale 1/3, jf.
erstatningsansvarslovens § 23, stk. 1.

Efter det oplyste om Sagsøgers helbredsforhold på ulykkestidspunk-tet, hvor
langtidssygemeldingen er sket i umiddelbar sammenhæng med u-lykken og
den lægelige vurdering af de påviste objektive forandringer efter

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 20/22

ulykken, er det godtgjort, at ulykken er årsagen til hans langtidssygemelding.

Da det ikke efter bevisførelsen er godtgjort, at Sagsøgers timeløn var 163,88
kr., lægger retten Sagsøgte A/S' lønberegninger til grund, således at timelønnen
fastsættes til 152,21 kr., således at Sagsøgers erstat-ningskrav for tabt
arbejdsfortjeneste og godtgørelse for svie og smerte kan opgøres til 105.344,62
kr.

I hovedsagen BS 1692/2007 tages Sagsøgers påstand over for Sagsøgte A/S til
følge som nedenfor bestemt.

I sagen BS 260/2008 tages Sagsøgtes frifindelsespåstand over for Sagsøgers
principale og subsidiære påstand tages til følge.

I adcitationssagen BS 2371/2007 tages Sagsøgte A/S' friholdelsespåstand
over for Sagsøgte vedr. hovedsagen BS 1692/2007 delvist til føl-ge som
nedenfor bestemt.

Sagsøgte A/S' frifindelsespåstand over for Sagsøgtes friholdelses-påstand vedr.
sagen BS 260/2008 tages til følge.

Sagsomkostninger:

Hovedsagen BS 1692/2007

Sagsøger har oprindeligt nedlagt en påstand lydende på betaling af 276.515,93
kr., og sagsøgeren har først ved indlevering af pro-cesskrift af 19. april 2010 og
påstandsdokument af 19. oktober 2010 nedsat påstanden til 129.400,88 kr.

Under hensyn til sagens karakter og omfang, hvor der har været forelæggel-se
for Retslægerådet, og sagens resultat, er salæret beregnet af det vundne beløb i
den øvre del af intervallet, hvorefter Sagsøgte A/S til Sagsøger (statskassen)
skal betale sagsomkostninger med 49.695 kr., idet 46.875 kr. inkl. moms
dækker sagsøgerens advokatbistand og 2.820 kr. dækker retsafgiften af det
vundne beløb.

Sagen BS 260/2008

Under hensyn til sagens karakter og omfang, hvor der har været forelæggel-ser
for Retslægerådet, og sagens resultat, og da der er taget hensyn til, at sag-
søgeren i stævningen oprindeligt havde nedlagt en påstand lydende på
262.304,47 kr., er salæret beregnet af den oprindelige sagsgenstand, hvoref-ter
Sagsøger (statskassen) skal betale sagsomkostninger med 48.125 kr. inkl.
moms til Sagsøgte til dækning af sagsøgtes advokatbistand.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 21/22

Adcitationssagen BS 2371/2007

Under hensyn til sagens karakter, omfang og resultat betaler hver part egne
sagsomkostninger.

Thi kendes for ret:

Hovedsagen BS 1692/2007

Sagsøgte A/S tilpligtes til Sagsøger, inden 14 dage at betale 105.344,62 kr.
med tillæg af procesrenter fra den 11. september 2007.

Sagsøgte A/S skal inden samme frist til Sagsøger (statskassen) i
sagsomkostninger betale med 49.695 kr.

Sagen BS 260/2008

Sagsøgte frifindes over for Sagsøgers påstande.

Sagsøger (statskassen) skal inden 14 dage til sagsøge-ren betale 48.125 kr. til
Sagsøgte.

Adcitationssagen BS 2371/2007

Adciterede, Sagsøgte, tilpligtes at friholde adcitanten, Sagsøgte A/S, med 1/3
for ethvert beløb inkl. renter og sagsomkostnin-ger, som adcitanten, Sagsøgte
A/S, måtte blive dømt til at betale til Sagsøger i hovedsagen BS 1692/2007.

Adcitanten, Sagsøgte A/S, frifindes for adciterede, Sagsøgtes,
friholdelsespåstand vedr. BS 260/2008.

Hver part betaler egne sagsomkostninger.

Dommer

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19



/

Side 22/22

S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D19