Sag om hvorvidt de sagsøgte har handlet ansvarspådragende over for Sparekassen og i givet fald, om de sagsøgtes ansvarspådragende adfærd har påført Sparekassen et tab, som... Vis mere
Ret: Vestre Landsret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Erstatning uden for kontrakt;
Pengevæsen og kredit;

/

D O M

afsagt den 28. februar 2020 af Vestre Landsrets 12. afdeling
(dommerne Stig Glent-Madsen, Lars Christensen, Lisbeth Kjærgaard) i 1. instanssag

V.L. B–0426–11

Finansiel Stabilitet

(advokat Lotte Eskesen, advokat Søren Stæhr og advokat Rune Mølgaard Grinderslev)

mod

Sagsøgte 1

(advokat Arvid Andersen)

Sagsøgte 2

(advokat K. L. Németh)

Sagsøgte 3

(advokat Noaman Azzouzi)

BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab

Sagsøgte 4

(advokat Søren Halling-Overgaard og advokat Birgitte Sølvkær Olesen) Sagsøgte

Revisionsfirma ApS

og

Sagsøgte 5

(advokat Jesper Hjetting)



/

- 2 -

Indholdsfortegnelse

1 Indledning, påstande og parter m.v................................................................................7

1.1 Indledning................................................................................................................7

1.2 Påstande...................................................................................................................7

1.3 Sagens parter ...........................................................................................................8

1.4 Advokatpålæg og beskikkelse.................................................................................9

1.5 Sagens forløb.........................................................................................................10

1.6 Forsikring og økonomiske forhold........................................................................14

1.6.1 Forsikring .......................................................................................................14

1.6.2 Økonomiske forhold.......................................................................................15

1.6.3 Moms..............................................................................................................15

2 Sagsfremstilling............................................................................................................16
2.1 Sparekassens ledelse, organisation og kapitalforhold m.v....................................16

2.1.1 Indledning, ejerforhold og ophør ...................................................................16

2.1.2 Ledelse ...........................................................................................................16

2.1.2.1 Repræsentantskab ...................................................................................16

2.1.2.2 Bestyrelse................................................................................................16

2.1.2.3 Direktion .................................................................................................17

2.1.3 Organisation ...................................................................................................17

2.1.4 Sparekassens regelsæt....................................................................................18

2.1.4.1 Strategi ....................................................................................................18

2.1.4.2 Vedtægter................................................................................................19

2.1.4.3 Bestyrelsens forretningsorden.................................................................20

2.1.4.4 Direktionsinstruks (§ 70-instruksen) ......................................................27

2.1.4.5 Kreditpolitikker.......................................................................................31

2.1.4.6 Forretningsgange ....................................................................................45

2.1.5 Ledelsesberetninger........................................................................................61

2.1.5.1 Ledelsesberetning 2004 ..........................................................................61

2.1.5.2 Ledelsesberetning 2005 ..........................................................................63

2.1.5.3 Ledelsesberetning 2006 ..........................................................................65

2.1.5.4 Ledelsesberetning 2007 ..........................................................................69

2.1.5.5 Ledelsesberetning 2008 (1. halvår).........................................................72

2.1.5.6 Ledelsesberetning 2008 ..........................................................................74

2.1.6 Kapitalforhold ................................................................................................76

2.1.7 Nøgletal ..........................................................................................................77



/

- 3 -

2.1.8 Bestyrelsesmøder i perioden 9. november 2004 til 17. juni 2008..................81
2.2 Bestyrelsens aktiveftersyn.....................................................................................97

2.2.1 Indledning ......................................................................................................97

2.2.2 Aktiveftersyn 2006.........................................................................................97

2.2.3 Aktiveftersyn 2007.......................................................................................100

2.2.4 Aktiveftersyn 2008.......................................................................................102

2.3 Sparekassens revision..........................................................................................102

2.3.1 Indledning ....................................................................................................102

2.3.2 Regnskabsårene 2004 og 2005.....................................................................103

2.3.3 Regnskabsåret 2006 .....................................................................................106

2.3.3.1 Revisionsprotokol .................................................................................106

2.3.3.2 Årsrapporten 2006 ................................................................................122

2.3.4 Regnskabsåret 2007 .....................................................................................123

2.3.4.1 Interne arbejdspapirer ...........................................................................123

2.3.4.2 Revisionsprotokollen 2007 ...................................................................144

2.3.4.3 Årsrapporten 2007 ................................................................................155

2.3.5 Regnskabsåret 2008 .....................................................................................156

2.3.5.1 Revisionsprotokollen ............................................................................156

2.3.5.2 Årsrapporten 2008 ................................................................................171

2.4 De konkrete engagementer..................................................................................173

2.4.1 Indledende bemærkninger............................................................................173

2.4.2 Ejendomsfinansieringer................................................................................174

2.4.2.1 Dansk Jord ApS ....................................................................................174

2.4.2.2 Buddingevej 50.....................................................................................191

2.4.2.3 Landskronagade 25...............................................................................195

2.4.2.4 Nørre Allé 94 ........................................................................................201

2.4.2.5 Gl. Kongevej 33....................................................................................205

2.4.2.6 H.J. Henriksens Vej 12 .........................................................................213

2.4.2.7 Meterbuen 18........................................................................................217

2.4.2.8 Frederikssundsvej 84-86.......................................................................225

2.4.2.9 Ågade 106.............................................................................................229

2.4.2.10 Linde Allé 14 ........................................................................................235

2.4.2.11 Brøndby Allé 1 A-B..............................................................................238

2.4.2.12 Øster Farimagsgade 28 A-B .................................................................242

2.4.2.13 Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé 210-212................................246



/

- 4 -

2.4.2.14 Dyrehegnet 2.........................................................................................249
2.4.3 Projektfinansieringer ....................................................................................253

2.4.3.1 Smallegade 20B (K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006)..................253

2.4.3.2 Funder Skovvej (Living Grunde Funder Bakker ApS).........................266

2.4.3.3 Strandparken Tornby P/S......................................................................274

2.4.4 Rammebevillinger ........................................................................................284

2.4.4.1 C-Holding Group ApS..........................................................................284

2.4.4.2 CV Ejendomme ApS ............................................................................301

2.4.4.3 Captil Invest ApS..................................................................................311

2.5 Finanstilsynet.......................................................................................................319

2.5.1 Indledning ....................................................................................................319

2.5.2 Finanstilsynets undersøgelse i juli 2002 ......................................................320

2.5.3 Finanstilsynets undersøgelse i maj – juni 2006............................................320

2.5.3.1 Forberedelsen af undersøgelsen............................................................320

2.5.3.2 Finanstilsynets undersøgelsesrapport 2006 ..........................................322

2.5.3.3 Sparekasses opfølgning ...........................................................328

2.5.4 Finanstilsynets øvrige henvendelser i 2006 .................................................333

2.5.4.1 Henvendelse i februar 2006 om en mulig prisboble.............................333

2.5.4.2 Henvendelse i november 2006 om udlånsvæksten...............................333

2.5.5 Finanstilsynets henvendelse i 2007..............................................................335

2.5.6 Finanstilsynets undersøgelse i juni – juli 2008 ............................................335

2.5.6.1 Forberedelsen af undersøgelsen............................................................335

2.5.6.2 Finanstilsynets undersøgelsesrapport 2008 ..........................................344

2.5.6.3 Sparekasses opfølgning ...........................................................355

2.5.7 Finanstilsynets henvendelser om likviditet..................................................358

2.5.8 Finanstilsynets henvendelser om solvensbehovet........................................360

2.5.9 Finanstilsynets øvrige henvendelser i 2008 .................................................373

2.5.10 Finanstilsynets undersøgelse af ejendomsrelaterede engagementer ............373

2.5.11 Mødet i Finanstilsynet den 27. oktober 2008 m.v........................................376

2.5.12 Meddelelse til Finanstilsynet i henhold til FIL § 75 ....................................381

2.5.13 Finanstilsynets redegørelse om sparekassen i henhold til FIL § 352 a........382

2.5.14 Finanstilsynets karaktergivning ...................................................................388

2.6 Forløbet op til sparekassens sammenbrud...........................................................392

2.6.1 Perioden forud for modtagelse af Finanstilsynets rapport ...........................392

2.6.2 Perioden efter modtagelse af Finanstilsynets rapport ..................................395



/

- 5 -

2.6.3 Advokatfirma 1's rapport af 20. november 2008...................411

2.6.4 Forløbet efter Advokatfirma 1's rapport ................................419

2.6.5 Bortvisning af direktøren .............................................................................427

2.6.6 Overdragelsen af sparekassen ......................................................................430

2.6.7 Advokatundersøgelser m.v...........................................................................435

2.6.7.1 Advokat Vidne 1's notat af 19. februar 2010 .........................435

2.6.7.2 Advokaterne Advokat 1 og Advokat 2's

redegørelse .............................................................................................................445

2.6.8 Øvrige mails og notater m.v.........................................................................450

3 Tabsopgørelsen ..........................................................................................................454

4 Syn og skøn m.v.........................................................................................................456

4.1 Syn og skøn .........................................................................................................456

4.2 FSR – danske revisorers Responsumudvalg........................................................458

5 Forklaringer................................................................................................................458

6 Procedure....................................................................................................................458

6.1 Finansiel Stabilitet...............................................................................................459

6.2 Sagsøgte 1...........................................................................................568

6.3 Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3..................................................................612

6.4 BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab og Sagsøgte 4........................631

6.5 Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5..................................684

7 Landsrettens begrundelse og resultat .........................................................................702

7.1 Sagens baggrund og problemstillinger................................................................702

7.2 Grundlaget for erstatningsansvar.........................................................................703

7.2.1 Bevisbyrden..................................................................................................703

7.2.2 Ansvarsvurderingen .....................................................................................703

7.2.3 Betydningen af eventuelle overtrædelser af lovgivningen...........................704

7.2.4 Betydningen af eventuel overtrædelse af sparekassens interne regler.........705

7.2.5 Betydningen af Finanstilsynets vurdering af engagementer........................705

7.2.6 Betydningen af revisionen............................................................................707

7.2.7 Øvrige spørgsmål af betydning ved ansvarsvurderingen.............................708

7.3 Indholdet af kundemapper...................................................................................708

7.4 Spørgsmål om ansvar for den generelle drift og indretning af sparekassen........711

7.4.1 Bevillingsgrundlaget for lån og kreditter.....................................................711

7.4.2 Sparekassens behandling af lånesager, herunder brug af presserende

bevillinger ..................................................................................................................712



/

- 6 -

7.4.3 Organisationen af Sparekasse .........................................................715

7.4.4 Finanstilsynets advarsler..............................................................................718

7.4.5 Sammenfatning vedrørende det generelle ansvar ........................................719

7.5 Forældelse............................................................................................................720

7.6 Konkrete engagementer.......................................................................................722

7.6.1 Ejendomsfinansieringer................................................................................722

7.6.1.1 Dansk Jord ApS ....................................................................................722

7.6.1.2 Buddingevej 50.....................................................................................726

7.6.1.3 Landskronagade 25...............................................................................730

7.6.1.4 Nørre Allé 94 ........................................................................................734

7.6.1.5 Gl. Kongevej 33....................................................................................737

7.6.1.6 H.J. Henriksens Vej 12 .........................................................................742

7.6.1.7 Meterbuen 18........................................................................................745

7.6.1.8 Frederikssundsvej 84-86.......................................................................749

7.6.1.9 Ågade 106.............................................................................................753

7.6.1.10 Linde Alle 14 ........................................................................................756

7.6.1.11 Brøndby Allé 1 A-B..............................................................................758

7.6.1.12 Øster Farimagsgade 28 A-B .................................................................760

7.6.1.13 Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé 210-212................................763

7.6.1.14 Dyrehegnet 2.........................................................................................765

7.6.2 Projektfinansieringer ....................................................................................768

7.6.2.1 Smallegade 20B (K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006)..................768

7.6.2.2 Funder Skovvej 12 (Living Grunde Funder Bakker ApS)....................772

7.6.2.3 Strandparken Tornby P/S......................................................................774

7.6.3 Rammebevillinger ........................................................................................777

7.6.3.1 Generelt om rammebevillinger i Sparekasse...........................777

7.6.3.2 C-Holding Group ApS - rammebevilling .............................................781

7.6.3.3 CV Ejendomme ApS – rammebevilling...............................................797

7.6.3.4 Captil Invest ApS – rammebevilling ....................................................801

7.7 Revisionen ...........................................................................................................804

7.8 Opsummering ......................................................................................................806

7.9 Sagsomkostninger................................................................................................806



/

- 7 -

Bilag til dommen

Bilag 1: Forklaringsdokument

Bilag 2: Skønserklæring af 5. marts 2018

Bilag 3: Supplerende skønserklæring af 31. januar 2019

Bilag 4: Erklæring af 4. december 2018 fra FSR – danske revisorers Responsumudvalg

1 Indledning, påstande og parter m.v.

1.1 Indledning

Denne sag angår, om de sagsøgte i deres egenskab af direktør (Sagsøgte 1),
henholdsvis formand og næstformand for bestyrelsen (Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3),
og ekstern revision (BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor
Sagsøgte 4, Sagsøgte Revisionsfirma ApS og
registreret revisor Sagsøgte 5) i den tidligere Sparekasse (herefter sparekassen) har handlet
ansvarspådragende over for sparekassen, og i givet fald om de sagsøgtes ansvarspådragende
adfærd har påført sparekassen et tab, som sagsøgeren (Finansiel Stabilitet) kan kræve erstattet.

Sagen angår navnlig en række konkrete bevillinger i sparekassens udlån til erhverv i
perioden fra 2005 til sparekassens økonomiske sammenbrud i marts 2009. 
 
 
1.2 Påstande

Finansiel Stabilitet har nedlagt påstand om, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2, Sagsøgte 3, BDO
Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, Sagsøgte 4, Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte
5, principalt in solidum, subsidiært pro rata og mere subsidiært alternativt, skal betale
275.000.000 kroner med tillæg af renter i henhold til renteloven fra sagens anlæg den 27.
december 2010. De sagsøgte har alle nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse
mod betaling af et mindre beløb.
 
 
Sagsøgte 1 har – hvis han bliver dømt solidarisk med en eller flere af de øvrige
medsagsøgte – påstået, at de medsagsøgte in solidum, subsidiært alternativt, i det
indbyrdes forhold skal friholde ham for ethvert beløb, han måtte blive dømt til at betale.



/

- 8 -

Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 har – hvis de bliver dømt solidarisk med en eller flere

af de øvrige medsagsøgte – påstået, at de medsagsøgte in solidum, subsidiært alternativt, i

det indbyrdes forhold skal friholde Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 for ethvert beløb,

som de måtte blive dømt til at betale.

BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab og Sagsøgte 4 har – hvis de bliver dømt solidarisk

med Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 – påstået, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3

solidarisk, subsidiært

alternativt, skal friholde BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab og Sagsøgte 4 for ethvert

beløb, som de måtte blive dømt til at betale.

Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 har – hvis de bliver dømt solidarisk med en eller

flere af de øvrige medsagsøgte – påstået, at de medsagsøgte i det indbyrdes forhold skal

friholde Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 for ethvert beløb, som de måtte blive

dømt til at betale.

De sagsøgte har alle over for friholdelsespåstandene påstået frifindelse.

1.3 Sagens parter

Sagsøgeren

Sparekasse var oprindelig en garantsparekasse. Alle aktiver i Sparekasse blev den 25. marts

2009 endelig overdraget til Sparekasse, som var et nystiftet datterselskab under Finansiel

Stabilitet A/S, idet sparekassen ikke længere opfyldte kapitalkravene i lov om finansiel

virksomhed § 124. Sparekasse fusionerede senere med Bank, der ligeledes var et datterselskab

under Finansiel Stabilitet A/S. Dette selskab blev senere fusioneret med FS Finans A/S, der i

2012 fusionerede med Finansiel Stabilitet A/S. Finansiel Stabilitet A/S er efterfølgende

omdannet til en selvstændig offentlig virksomhed – Finansiel Stabilitet – i medfør af lov nr.

333 af 31. marts 2015 om restrukturering og afvikling af visse finansielle virksomheder.

De sagsøgte Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3

Sagsøgte 1 tiltrådte den 1. februar 1991 som direktør for Sparekasse, og han blev bortvist den

15. februar 2009.



/

- 9 -

Det er under sagen oplyst, at Sagsøgte 2 blev medlem af bestyrelsen for Sparekasse i 1970, og

han blev i 1995 udpeget som bestyrelsesformand. Han blev hos Erhvervsstyrelsen registeret

som værende indtrådt som formand pr. 30. august 2006. Sagsøgte 2 udtrådte af bestyrelsen

den 25. maj 2010.

Sagsøgte 3 indtrådte i bestyrelsen for Sparekasse i 1991. I 2002 blev han næstformand for

bestyrelsen, og han udtrådte af bestyrelsen den 25. maj 2010.

De sagsøgte BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, Sagsøgte 4, Sagsøgte

Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5

BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab (herefter BDO) varetog fra 1996 og frem til

Sparekasses sammenbrud den eksterne revision af sparekassens regnskaber sammen med

Sagsøgte Revisionsfirma ApS. Statsautoriseret revisor Sagsøgte 4 var som revisor hos BDO

ansvarlig for revisionen af sparekassens regnskaber og har underskrevet

revisionspåtegningerne i Sparekasses årsrapporter i perioden 2004-2008.

Registreret revisor Sagsøgte 5, der drev virksomhed i Sagsøgte Revisionsfirma ApS, har

påtegnet årsrapporterne for i hvert fald perioden 2004-2008.

1.4 Advokatpålæg og beskikkelse

Landsretten meddelte den 17. september 2012 Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 advokatpålæg i

medfør af retsplejelovens § 259, stk. 2, og beskikkede den 9. oktober 2012 advokat K.L.

Németh som advokat for begge, jf. retsplejelovens § 259, stk. 3.

Beskikkelsen skete efter at Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 havde erklæret sig villig til at godtgøre

statskassen udgifterne til den beskikkede advokat.

Landsretten meddelte den 4. februar 2015 Sagsøgte 1 advokatpålæg i medfør af

retsplejelovens § 259, stk. 2, og beskikkede den 17. februar 2015 advokat Arvid Andersen

som advokat for ham, jf. retsplejelovens § 259, stk. 3. Beskikkelsen skete efter at Sagsøgte 1

havde erklæret sig villig til at godtgøre statskassen udgifterne til den beskikkede advokat.



/

- 10 -

Efter anmodning fra advokat K.L. Németh tilbagekaldte landsretten den 14. september 2018

beskikkelsen af ham som advokat for Sagsøgte 3, og beskikkede i stedet advokat Noaman

Azzouzi som advokat for Sagsøgte 3.

1.5 Sagens forløb

Sagsanlæg og henvisning

Sagen er anlagt ved Retten i Hjørring ved stævning af 23. december 2010, modtaget den 27.

december 2010, og er ved kendelse af 15. februar 2011 henvist til behandling ved Vestre

Landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.

Delafgørelse om afvisning og fremlæggelse af bilag i ikke anonymiseret form

Sparekasse (nu Finansiel Stabilitet) havde i stævningen anmodet om tilladelse til at fremlægge

bilag med kundeoplysninger m.v. omfattet af en lovbestemt tavshedspligt, idet en del af

materialet vedrørte oplysninger om kunder, der er og var omfattet af tavshedspligten i medfør

af lov om finansiel virksomhed.

Sagsøgte 1, Sagsøgte 2, Sagsøgte 3 og Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5, havde

anmodet om, at bilagene fremlægges uden anonymisering, mens BDO havde påstået sagen

afvist i medfør af retsplejelovens § 349, stk. 1, idet bilagene ikke var medsendt stævningen, og

da stævningen herefter var uegnet til at danne grundlag for sagens videre behandling.

Efter skriftveksling herom afsagde landsretten den 25. maj 2011 (ekstrakten side 43) følgende

kendelse:

”Det fremgår af sagen, at Sparekasse bevist har valgt ikke i første omgang at
fremlægge bilagene med stævningen, da en del af bilagene indeholder
kundeoplysninger, der er opfattet af tavshedspligten i § 117 i lov om finansiel
virksomhed. I stedet blev bilagene nævnt i stævningen, og der blev fremlagt
eksempler på, hvorledes bilagene vil se ud i anonymiseret form.

Herefter, og da stævningen i øvrigt er egnet til at danne grundlag for sagens
videre behandling, og da de manglende bilag vil kunne fremlægges
efterfølgende, hvorved de sagsøgte har mulighed for at varetage deres interesser,
tager landsretten ikke afvisningspåstanden til følge.

De sagsøgte i sagen er Sparekasses tidligere bankdirektør, bestyrelsesformand og
næstformand, samt bankens eksterne og interne



/

- 11 -

revisorer. Endvidere er Sparekasses tidligere bestyrelsesmedlemmer
procestilvarslet i sagen.

Alle de sagsøgte og de procestilvarslede må således antages – i kraft af deres
hverv i banken – at have haft adgang til de ekstraherede oplysninger i
eksempelvis sagens bilag 14 og 15, som nu begæres fremlagt i sagen i ikke
anonymiseret form. De kunder, som tavshedspligten efter lov om finansiel
virksomhed skal beskytte, må generelt antages at kunne pålægges at afgive
forklaring om de relevante forhold.

Under disse omstændigheder, og da det må antages at være af afgørende
betydning i relation til parternes anbringender og de dertil knyttede beviser, at
der ikke sker anonymisering af kundenavnene i bilagene, findes bestemmelsen i
§ 117, stk. 1 i lov om finansiel virksomhed ikke at være til hindrer for, at
parternes samstemmende begæring om fremlæggelse af bilagene uden
anonymisering tages til følge.”

Sagen blev ikke afvist, og Sparekasse blev herefter pålagt at fremlægge de omhandlede bilag

uden anonymisering.

Edition og Finanstilsynets fremlæggelse af bilag i ikke anonymiseret form

Efter anmodning fra BDO og statsautoriseret revisor Sagsøgte 4 pålagde landsretten ved

kendelse af 5. februar 2015 (ekstrakten side 63) Finanstilsynet at fremlægge en række

dokumenter. Af kendelsen fremgår bl.a.:

”Finansiel Stabilitet A/S har oplyst, at Sparekasses praksis vedrørende
opbevaring af arkivalier ikke har fungeret på et niveau, som man kunne forvente
af en sparekasse. Det må derfor lægges til grund, at Finansiel Stabilitet A/S ikke
med sikkerhed kan fremlægge den fuldstændige korrespondance mellem
Sparekasse og Finanstilsynet. Et editionspålæg over for Finansiel Stabilitet A/S
vil som følge heraf ikke opfylde formålet med editionsbegæringen. Begæringen
om edition over for Finansiel Stabilitet A/S tages derfor ikke til følge over for
Finansiel Stabilitet.

Finanstilsynet, der er part i den korrespondance mv, som ønskes fremlagt, må
derimod antages med sikkerhed at kunne fremlægge den fuldstændige
korrespondance mv. Begæringen om edition tages derfor til følge over for
Finanstilsynet.

Landsretten har ikke herved taget stilling til, om materiale, der måtte indeholde
detaljerede økonomiske oplysninger om enkeltkunders forhold, er omfattet af
editionsbegæringen.”

På baggrund af landsrettens kendelse af 5. februar 2015 om edition fremsendte Finanstilsynet

ved brev af 30. marts 2015 en række dokumenter til advokat Søren Halling-Overgaard.

Finanstilsynet gjorde samtidig opmærksom på, at kundeoplysninger, der var



/

- 12 -

undergivet tilsynets skærpede tavshedspligt, var udeladt. Finanstilsynet havde desuden i

enkelte tilfælde valgt at undlade at medsende materiale, som i så væsentlig grad bestod af

kundeoplysninger, at materialet ikke ville give mening i anonymiseret form.

Advokat Søren Halling-Overgaard anførte herefter i brev af 21. maj 2015 (ekstrakten side

2055), at det var hans opfattelse, at landsrettens kendelse af 5. februar 2015 tillige omfattede

dokumenter vedrørende de pågældende engagementsgennemgange foretaget af Finanstilsynet.

Advokaten anmodede derfor om landsrettens tilkendegivelse vedrørende omfanget og

rækkevidden af landsrettens editionskendelse af 5. februar 2015.

Landsretten bemærkede herefter, at det af kendelsen af 5. februar 2015 fremgik, at de

dokumenter, der var omfattet af begæringen om edition, kunne kræves udleveret, uanset om

oplysninger heri var omfattet af den skærpede tavshedspligt i henhold til lov om finansiel

virksomhed. Kundeoplysninger, der var undergivet tilsynets skærpede tavshedspligt, var

således ikke undtaget fra pligten til edition, men oplysningerne herom kunne gives i

anonymiseret form. Finanstilsynet måtte desuden foretage en konkret vurdering af, om

dokumenter, der måtte indeholde detaljerede økonomiske oplysninger om enkeltkunders

forhold, var omfattet af editionsbegæringen.

Finanstilsynet udleverede herefter 11 ringbind med det materiale, der var omfattet af

editionskendelsen, i anonymiseret form.

Efter at parterne og landsretten på et forberedende retsmøde den 3. februar 2016 havde

gennemgået eksempler på det udleverede materiale, anmodede BDO og statsautoriseret

revisor Sagsøgte 4 om, at dokumenterne blev udleveret i ikke anonymiseret form, medmindre

Finanstilsynet i relation til enkelte konkrete dokumenter anmodede landsretten om at

bestemme, at dokumenterne skulle forblive anonymiseret.

Landsretten bestemte herefter ved kendelse af 8. juli 2016 (ekstrakten side 85), at

Finanstilsynet skulle udlevere det tidligere udleverede materiale i sin helhed i ikke

anonymiseret form senest den 5. august 2016. Fristen for udlevering af materialet blev senere

udsat til den 1. november 2016.

Kendelsen blev efterfølgende kæret til Højesteret, og landsretten besluttede den 19. september

2016 (ekstrakten side 93) at tillægge kæremålet opsættende virkning.



/

- 13 -

Højesteret stadfæstede ved kendelse afsagt den 9. februar 2017 (ekstrakten side 101)

landsrettens kendelse. I kendelsen hedder det bl.a.:

” I kendelse af 7. juni 2016 har landsretten efter at have modtaget eksempler på
det anonymiserede materiale vurderet, at materialet ikke er anvendeligt i den
foreliggende anonymiserede form. Højesteret finder, at en eventuel
anonymisering med anvendelse af generiske betegnelser for kunder og
låneforhold ikke vil ændre herved, bl.a. fordi det fortsat ikke vil være muligt at
relatere oplysningerne i materialet til sagens øvrige ikke anonymiserede
materiale, og idet en anonymisering vil gøre det vanskeligt at afhøre vidner om
indholdet af materialet.

Højesteret tiltræder på den anførte baggrund, at det er af afgørende betydning for
sagen, at materialet fremlægges i ikke anonymiseret form.

Sparekasse driver ikke længere virksomhed som pengeinstitut. Det selskab, som
overtog sparekassens aktiviteter, og som nu indgår i Finansiel Stabilitet, overtog
aktiviteterne med henblik på afvikling. De sagsøgte i sagen er Sparekasses
tidligere direktør, bestyrelsesformand og næstformand, samt sparekassens
eksterne og interne revisorer. Endvidere er sparekassens tidligere
bestyrelsesmedlemmer procestilvarslet. De sagsøgte og procestilvarslede må
således antages i kraft af deres hverv i sparekassen at have haft adgang til det
materiale, som er fremlagt fra Finanstilsynet. Oplysninger om kunders
økonomiske forhold indgår endvidere i forvejen i betydeligt omfang i sagen i
ikke anonymiseret form.

Finansiel Stabilitet har oplyst, at de for sagen relevante kundeforhold er
erhvervsengagementer af en vis størrelse inden for ejendomssektoren. Disse
engagementer er enten ophørt ved kundernes konkurs eller – i ganske få tilfælde
– ved overflytning af engagementet til andet pengeinstitut inden for få år efter
sparekassens kollaps. Der er således efter det oplyste tale om oplysninger
vedrørende perioden 2006-2008 angående ophørte kundeforhold.

På denne baggrund tiltræder Højesteret, at hensynene bag tavshedspligten i § 354
i lov om finansiel virksomhed må vige for hensynet til sagens oplysning, således
at der ikke som påstået af Finanstilsynet generelt skal ske anonymisering af
samtlige fortrolige oplysninger om kundeforhold eller af sådanne oplysninger på
nær oplysninger om juridiske personer, der er erklæret konkurs, tvangsopløst
eller likvideret.”

Syn og skøn og FSR - danske revisorers Responsumudvalg

Landsretten tillod den 8. juli 2016 (ekstrakten side 89), at der skulle afholdes syn og skøn i

sagen og udmeldte den 9. maj 2017 statsautoriseret revisor Skønsmand 1 og statsautoriseret

revisor Skønsmand 2 som skønsmænd til at besvare et spørgetema om navnlig revisionens

arbejde. Der henvises til bilagene med skønserklæringer.



/

- 14 -

Landsretten tillod endvidere den 22. juni 2017 (ekstrakten side 121), at der blev stillet

spørgsmål til FSR - danske revisorers Responsumudvalg om revisionens arbejde. Der henvises

til bilaget vedrørende besvarelsen fra FSR.

Procestilvarsling

Finansiel Stabilitet har procestilvarslet de øvrige bestyrelsesmedlemmer undtagen Vidne 2 og

de medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer Vidne 3, Person 1 og Vidne 4.

Hovedforhandling

Hovedforhandlingen har omfattet en gennemgang af sparekassens virksomhed, navnlig i årene

2005 til 2009 med gennemgang af bl.a. forretningsgange, kreditpolitiker og en lang række

dispositioner i de konkrete udlånsengagementer.

Hovedforhandlingen startede den 7. januar 2019, og sagen blev optaget til dom den 13.

december 2019. Hovedforhandlingen har strakt sig over 51 retsdage. Der er anvendt 18 dage

til forelæggelse, 11 dage med forklaringer fra tre parter, 11 dage med forklaringer fra 21

vidner og 11 dage til procedure. Ekstrakten har et omfang på ca. 25.000 sider.

1.6 Forsikring og økonomiske forhold

1.6.1 Forsikring

Efter de foreliggende oplysninger er Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 ikke dækket af en

ansvarsforsikring. Det fremgår af referat af bestyrelsesmøde den 17. marts 2009, at den

bestyrelses- og direktionsansvarsforsikring, der var tegnet primo 2008, ikke blev nytegnet pr.

1. januar 2009.

BDO og Sagsøgte 4 har oplyst, at de er omfattet af en ansvarsforsikring maksimeret til 125

mio. kr. pr. skade og 150 mio. kr. pr. skadesår, og at der er udbetalt 8 mio. kr. vedrørende det

omhandlede skadesår. Der er for samme skadesår rejst krav vedrørende deres revision af

Bank, hvorom der verserer en retssag.

Det er oplyst, at Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 er omfattet af en

ansvarsforsikring, som har en samlet dækning på 5 mio. kr.



/

- 15 -

1.6.2 Økonomiske forhold

Sagsøgte 1, der er 71 år, har oplyst om sine økonomiske forhold, at han er folkepensionist.

Han ejer et sommerhus i By 1 med en offentlig ejendomsværdi på 1.950.000 kr. og en vurderet

salgsværdi på 1.875.000 kr. Der er gæld til realkredit på 1.144.354 kr. Han har videre oplyst,

at han har fire ratepensioner til en værdi af ca. 1,2 mio. kr., som ikke er under udbetaling. Det

fremgår af Sagsøgte 1's årsopgørelse for 2018, at hans skattepligtige indkomst udgjorde

310.238 kr., herunder en personlig indkomst på 278.470 kr. og en kapitalindkomst på 35.618

kr.

Sagsøgte 2 er 78 år og har om sine økonomiske forhold oplyst, at han er folkepensionist og

har en samlet formue på 6.054.000 kr. Ifølge årsopgørelsen for 2018 bestod Sagsøgte 2's

personlige indkomst i 2018 af pensioner.

Sagsøgte 3 er 69 år og har om sine økonomiske forhold oplyst, at han har en formue på

2.130.020 kr. Sagsøgte 3's indtægtsforhold er ikke oplyst under sagen.

1.6.3 Moms

Finansiel Stabilitet har oplyst, at de ikke har adgang til momsfradrag af omkostningerne

forbundet med sagen, og at de sagsomkostninger, som de sagsøgte måtte blive pålagt at betale

til Finansiel Stabilitet, derfor skal tillægges moms.

Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 er ikke momsregistreret.

BDO og Sagsøgte Revisionsfirma ApS har oplyst, at selskaberne er momsregistrerede, og at

statsautoriseret revisor Sagsøgte 4 og registeret revisor Sagsøgte 5 ikke er momsregistrerede.

Det er desuden oplyst, at det er BDO og Sagsøgte Revisionsfirma ApS, som har afholdt

udgifterne til advokatbistand og bevisførelse, og at eventuelle sagsomkostninger til revisionen

ikke skal tillægges moms.



/

- 16 -

2 Sagsfremstilling 

2.1 Sparekassens ledelse, organisation og kapitalforhold m.v. 

2.1.1 Indledning, ejerforhold og ophør

Sparekassens virksomhed blev drevet i det tidligere Sparekasse,

CVR nr. 1. Sparekassen var en selvejende institution etableret i 1871, og den var frem til

primo 2005 en lokal sparekasse med fokus på lokalområdets private og mindre

erhvervsdrivende kunder. Sparekassens egenkapital hvilede i vid udstrækning på et voksende

kapitalgrundlag bl.a. i form af indskudt garantikapital fordelt på sparekassens godt 3.800

garanter ultimo 2004.

Ifølge årsrapporten 2004 (ekstrakten side 3123) udgjorde sparekassens samlede garantikapital

ultimo dette år ca. 27 mio. kr. Sparekassen rådede endvidere over en obligationsbeholdning i

størrelsesordenen ca. 440 mio. kr.

Den 26. marts 2009 inddrog Finanstilsynet sparekassens tilladelse til at drive

pengeinstitutvirksomhed. Dagen inden var alle aktiver ved aftale af 25. marts 2009 (ekstrakten

side 12025) overført til aktieselskabet Sparekasse, CVR nr. 2, som var et helejet datterselskab

af Finansiel Stabilitet A/S.

2.1.2 Ledelse

Ledelsen i sparekassen bestod af et repræsentantskab, en bestyrelse og en direktion.

2.1.2.1 Repræsentantskab

Repræsentantskabet bestod af 30 personer.

2.1.2.2 Bestyrelse

Sparekassens bestyrelse bestod ved sparekassens økonomiske sammenbrud af:

Sagsøgte 2 (formand)

Sagsøgte 3 (næstformand)

Person 2



/

- 17 -

Person 3 indtrådt den 24. marts 2004

Person 4 indtrådt den 15. marts 2006

Vidne 2 indtrådt den 26. marts 2008

Vidne 3 (medarbejdervalgt) indtrådt den 1. april 2007

Person 1 (medarbejdervalgt) indtrådt den 1. april 2007

Vidne 4 (medarbejdervalgt) indtrådt den 1. april 2007

Sparekassen havde i perioden 2004 til 2009 i øvrigt følgende bestyrelsesmedlemmer:

Person 5 udtrådt den 15. marts 2006

Person 6 udtrådt den 15. marts 2006

Person 7 udtrådt den 21. marts 2007

Person 8 udtrådt den 26. marts 2008

Person 9 udtrådt den 26. marts 2008

2.1.2.3 Direktion

Direktøren i hele den for sagen relevante periode var Sagsøgte 1, der var direktør i

sparekassen fra den 1. februar 1991 (ekstrakten side 2725) til sin fratræden den 15. februar

2009.

2.1.3 Organisation

Ifølge et organisationsdiagram var sparekassen i januar 2008 (ekstrakten side 9093) opdelt i 6

underafdelinger og en selvstændig markedsføringsafdeling. De 6 afdelinger bestod af

erhvervsafdelingen under ledelse af erhvervskundechef Vidne 5 og landbrugskundechef Vidne

6. Investering, pension og forsikringsafdelingen var under ledelse af investeringschef Vidne 7.

Privatafdelingen, service/kasse og produktionsafdelingerne var 3 afdelinger under overordnet

ledelse af souschef Person 10 og med afdelingslederne privatkundechef Person 11 og

produktions- og servicechef Person 12. Administrationsafdelingen var under ledelse af

administrationschef Vidne 4 og regnskabschef Vidne 8.



/

- 18 -

2.1.4 Sparekassens regelsæt

2.1.4.1 Strategi

På et bestyrelsesmøde den 25. januar 2005 (ekstrakten side 11795) ændrede sparekassens

bestyrelse den hidtidige strategi fra 2001 og vedtog et nyt overordnet idegrundlag, en

målsætning og en strategi (ekstrakten side 3201). Sparekassens idegrundlag var herefter bl.a.,

at sparekassen skulle være en velfunderet sparekasse, der først og fremmest skulle virke for

det primære markedsområde, som var By 1 og nærmeste omegn, men som samtidig i

bestræbelserne på at optimere indtjeningen også sekundært skulle satse på privatkunder i

resten af landet. Sparekassen skulle dække befolkningens og virksomhedernes berettigede

forventninger på det økonomiske område på et højt niveau og kunne tilbyde attraktive priser.

Samtidig skulle sparekassen i videst muligt omfang støtte bestræbelser på at udvikle og styrke

lokalområdet og dermed bidrage til en stabil og positiv udvikling.

Som målsætning havde sparekassen bl.a., at den skulle forblive en velkonsolideret og

selvstændig sparekasse til gavn for kunder, lokalområde, ledelse og medarbejdere. For at

styrke det økonomiske fundament for kundevenlige priser og konsolidering af sparekassen

blev der tilstræbt en vedvarende vækst i kundeantal og forretningsomfang, herunder også

udnyttelse af muligheder for nye forretningsområder.

Vedrørende ledelse havde sparekassen en strategi om, at der bl.a. skulle tilstræbes

homogenitet og en god spredning i forbindelse med alder, køn, erhverv og geografi i den

kundevalgte ledelse. Direktøren skulle have den daglige ledelse af virksomheden, og

sparekassens ledelsesform skulle baseres på holdningstilkendegivelser på de områder, hvor det

ikke var nødvendigt at have skriftlige instrukser. Direktøren skulle sørge for en høj grad af

information og rådgive, når det var nødvendigt. Direktøren skulle i videst muligt omfang

opsøge potentielle problemer, så de blev løst i tide. Det skulle sikres, at medarbejderne fik en

relevant uddannelse samt en personlig faglig udvikling, og den interne kommunikation skulle

være på et højt niveau, hurtig, effektiv og relevant.

Om organisationen var i strategien i det væsentligste anført de afdelinger, som er beskrevet

over for under afsnittet om organisation. Organisationen skulle til enhver tid være tilpasset

aktuelle behov og konkurrencesituationen.



/

- 19 -

I strategien var desuden anført, at sparekassen burde tjene så meget, at egenkapitalens relative

størrelse blev bibeholdt i en sådan grad, at sparekassen var økonomisk uafhængig og kunne

opretholde den nødvendige bevægelsesfrihed. Kapitalgrundlaget skulle således til enhver tid

kunne leve op til de fremtidige udfordringer og ansvaret over for lokalsamfundet samt

kundernes forventninger om et solidt pengeinstitut med rimelige priser.

Sparekassen havde som strategi vedrørende kundegrundlag, at der inden for det primære

markedsområde skulle satses på at tiltrække og fastholde kunder inden for

lønmodtagergruppen samt alle typer virksomheder, mens sparekassen i det sekundære

markedsområde, der omfattede resten af landet, i det væsentligste skulle satse på

lønmodtagere, dog kunne mindre erhvervsvirksomheder indgå i kundemassen, hvis

engagementet blev anset for at være rentabelt med minimal risiko. Selve risikovilligheden

skulle følge detaljer, som var nedfældet i en separat udlånspolitik.

Sparekassen havde hovedkontor i By 1 og filialer i By 2 og By 3, og det var sparekassens

strategi at bibeholde disse, så længe der var driftsmæssigt baggrund herfor.

2.1.4.2 Vedtægter

Af sparekassens vedtægter af marts 2005 (ekstrakten side 3223) fremgår, at sparekassen var en

selvejende institution med hjemsted i den tidligere Kommune og med det formål at drive

pengeinstitutvirksomhed. Sparekassen garantikapital udgjorde pr. marts 1984 lidt over 1 mio.

kr. fordelt på 693 garanter. Hver garant måtte maksimalt indskyde 50.000 kr. i garantikapital.

Sparekassens ledelse bestod af et repræsentantskab på mindst 24 og højest 36 medlemmer, en

bestyrelse valgt af repræsentantskabet på 9 medlemmer med en formand og næstformand,

samt en direktion, der ansættes af bestyrelsen.

Sparekassens årsrapport blev revideret af to revisorer, hvoraf den ene skulle være

statsautoriseret revisor og den anden statsautoriseret eller registeret revisor.

Vedtægterne blev ændret i april 2006 (ekstrakten side 3904), hvor antallet af

bestyrelsesmedlemmer valgt af repræsentantskabet blev reduceret fra 9 til 6, således at

bestyrelsen skulle reduceres i årene 2006-2008 med et medlem hvert år, hvorefter bestyrelsen

efter repræsentantskabsmødet i marts 2008 ville bestå af 6 medlemmer valgt af

repræsentantskabet.



/

- 20 -

I marts 2007 (ekstrakten side 6983) blev vedtægterne på ny ændret, hvor maksimum for en

garants indskud af garantikapital blev forhøjet fra 50.000 kr. til 250.000 kr.

2.1.4.3 Bestyrelsens forretningsorden

2001-forretningsordenen

Sparekassens bestyrelse godkendte den 1. august 2001 en forretningsorden (ekstrakten side

2885).

Af punkt 3 om mødeindkaldelse fremgik, at bestyrelsen normalt skulle afholde ordinært

bestyrelsesmøde én gang om måneden, og i øvrigt så ofte formanden skønnede det påkrævet,

eller hvis det blev begæret af et bestyrelsesmedlem, direktionen eller den valgte revisor.

Bestyrelsen skulle som minimum afholde møde én gang i kvartalet. Direktionen deltog i

bestyrelsesmøderne uden stemmeret.

Dagsorden for de ordinære bestyrelsesmøder skulle som minimum indeholde punkter om bl.a.

orientering fra direktionen om sparekassens virksomhed i den forløbne periode, gennemgang

og opfølgning af sparekassens perioderegnskaber, månedsbalance samt evt. budgetter,

gennemgang af sparekassens likviditet, solvens samt udviklingen i rente- og valutarisiko,

bevilling af lån, kreditter og garantier m.v. i henhold til gældende § 18-instruks, og behandling

af revisionsprotokol (punkt 4).

Af punkt 5 og 6 om beslutningsdygtighed og afstemning fremgik bl.a., at bestyrelsen var

beslutningsdygtig, når over halvdelen af samtlige medlemmer var til stede, men at det skulle

tilstræbes, at der ikke blev truffet vigtige beslutninger, uden at samtlige

bestyrelsesmedlemmer så vidt muligt havde haft adgang til at deltage i sagens behandling.

Formanden skulle drage omsorg for, at der blev ført en forhandlingsprotokol, og at der af

protokollen bl.a. fremgik tid og sted for mødet, hvem der havde deltaget i mødet, dagsorden

for mødet, referat af de stedfundne beslutninger, og hvem der havde ført protokollen. Det

fremgik desuden, at ved mødets begyndelse skulle

forhandlingsprotokollen fra sidste bestyrelsesmøde læses op, hvorefter den skulle

underskrives af samtlige tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer og direktionen (punkt 7).



/

- 21 -

Ifølge punkt 11 om sparekassens ledelse skulle bestyrelse og direktion i forening forestå

ledelsen af sparekassens anliggender og sørge for en forsvarlig organisation af sparekassens

virksomhed. Bestyrelsens skriftlige retningslinjer for sparekassens væsentlige

aktivitetsområder fremgik af den til enhver tid gældende § 18-instruks (senere § 70-

instruksen), hvori bl.a. arbejdsfordelingen mellem bestyrelse og direktionen var fastlagt

herunder hvilke dispositioner, som skulle besluttes eller godkendes af bestyrelsen (punkt

11.2). Derudover over fremgik af punkt 11.3 følgende:

”Bestyrelsens virksomhed består navnlig i:
1. Fastlæggelse af retningslinier for sparekassens virksomhed, herunder for

de vilkår, der normalt skal være gældende for udlån og indlån.
2. Løbende at følge sparekassens drifts- og likviditetsmæssige stilling,

herunder sparekassens månedsbalancer og perioderegnskaber.
3. Godkendelse af årsregnskabet til forelæggelse for repræsentantskabet. 4.
Ansættelse og afskedigelse af overordnet personale.
5. Fastsættelse af vederlag og øvrige ansættelsesvilkår for direktion og det

overordnede personale samt fastsættelse af vederlag for revisionen.
6. Oprettelse og nedlæggelse af filialer og køb, salg og pantsætning af fast

ejendom.
7. Bevilling af lån og garantier i tilfælde hvor bevillingen ikke i henhold til

den af bestyrelsen vedtagne kreditinstruks er henlagt til direktionen.
8. Bevilling af lån m.v. til bestyrelsesmedlemmer, direktører, vicedirektør,

underdirektører, filialbestyrer m.v. i henhold til Bank- og sparekasselovens
§19 samt særlig overvågning af de nævnte engagementer.

9. Gennemgang af de af direktionen i forhold til direktionens kreditinstruks
bevilgede lån og garantier over 500.000,- kr. pr. engagement.

10. Gennemgang en gang årligt af sparekassens engagementer.
Følgende lån gennemgås:
Lån med restancer udover en termin, samt alle samlede engagementer over 1
mill. kr.
Overtræk på check- og kassekreditkonti, der overstiger kr. 100.000,-
forelægges dog ved hvert bestyrelsesmøde

11. Bevilling af gaver og tilskud til almennyttige og velgørende formål, for så
vidt de enkelte beløb overstiger kr. 1.000,-

12. Ændringer af vedtægternes bestemmelse om garantikapitalen og
garantibevisernes størrelse, i henhold til vedtægternes §2.

13. Beslutning om modtagelse af ansvarlig indskudskapital og vilkårene
herfor i henhold til vedtægternes §4.”

Af punkt 13 fremgik det, at bestyrelsen skulle sørge for, at der rettidigt blev foretaget

lovpligtige anmeldelser til Erhvervsstyrelsen og til Finanstilsynet.

Ifølge punkt 15 om årsregnskabets udarbejdelse skulle bestyrelsen eller delegerede

medlemmer heraf forud for årsregnskabets udarbejdelse gennemgå sparekassens



/

- 22 -

engagementer og bedømme disse for de stillede sikkerheder og tage stilling til hvilke

afskrivninger, der skulle foretages. Bestyrelse og direktion skulle herefter udarbejde udkast til

årsregnskab bestående af resultatopgørelse, balance, noter og årsberetning. Regnskabet skulle

underskrives af direktionen og bestyrelsen. Mente en direktør eller et bestyrelsesmedlem, at

årsregnskabet eller årsberetningen ikke burde godkendes, eller havde han andre indvendinger

mod disse, som han ønskede at gøre repræsentantskabet bekendt med, skulle han gøre rede

herfor i sin påtegning (punkt 15.2).

Alle bestyrelsesmedlemmer skulle underskrive forretningsordenen og have udleveret et

eksemplar af den sammen med et eksemplar af sparekassens vedtægter (punkt 16).

2006-forretningsordenen

Forretningsordenen blev i 2006 (ekstrakten side 6515) erstattet af en ny forretningsorden, som

blev godkendt på et bestyrelsesmøde den 14. november 2006.

Som noget nyt blev der indsat en bestemmelse i punkt 1.2 om formandskabet og varetagelsen

af opgaver. Det fremgik heraf, at formanden ledede bestyrelsesmøderne, og i tilfælde af

formandens forfald skulle formandens pligter og beføjelser varetages af næstformanden. Det

fremgik desuden, at bestyrelsen skulle varetage den overordnede strategiske ledelse, den

finansielle og ledelsesmæssige kontrol af sparekassen samt løbende vurdere direktionens

arbejde (punkt 1.2.2). Bestyrelsesformanden skulle udføre de opgaver, som naturligt tilkom

formandskabet, og han skulle være forbindelsesled mellem bestyrelsen og direktionen og

repræsentere bestyrelsen udadtil.

Punktet om indkaldelse til bestyrelsesmøder indeholdt en ny bestemmelse om, at en direktør,

en revisor eller den interne revisionschef havde ret til at være til stede og udtale sig ved

bestyrelsesmøderne, medmindre bestyrelsen i det enkelte tilfælde traf anden bestemmelse.

Den valgte revision og den interne revisionschef havde altid ret til at deltage i

bestyrelsesmøder under behandling af sager, der havde betydning for revisionen eller for

aflæggelse af regnskab (punkt 1.3.2). Desuden kom et nyt punkt ind, hvorefter den valgte

revision og den interne revisionschef havde pligt til at deltage i bestyrelsens behandling af de

pågældende sager, hvis det var ønsket af blot et bestyrelsesmedlem (punkt 1.3.3). Sparekassen

havde dog ikke en intern revision. Der kom også et nyt punkt ind om, at i det omfang det var

muligt, skulle datoer for de ordinære bestyrelsesmøder fastsættes på det konstituerende

bestyrelsesmøde. Endelig blev der som et nyt punkt medtaget, at formanden



/

- 23 -

skulle indkalde til bestyrelsesmøderne med mindst 8 dages varsel, medmindre helt specielle

forhold nødvendiggjorde kortere varsel, og at indkaldelsen skulle indeholde dagsorden og de

oplysninger, der var nødvendige til brug for bestyrelsens behandling af de enkelte sager

(punkt 1.3.5).

Bestemmelsen om dagsorden i instruksen blev til punkt 1.4, og punktet fik nogle tilføjelser,

hvorved der kom et par nye punkter til dagsorden i form af et nyt punkt, hvorefter referat af

forhandlingsprotokollen fra sidste bestyrelsesmøde skulle forelægges til godkendelse og

underskrives. Desuden kom et nyt punkt på dagsorden, hvorefter der skulle ske en

gennemgang af forhold i forbindelse med kreditter, mellemværender, værdipapirer eller

valuta, som havde medført, eller som kunne forudses at ville medføre, væsentlige tab for

sparekassen.

Bestemmelsen om forhandlingsprotokol blev videreført som punkt 1.7, og som noget nyt blev

det i punkt 1.7.2 indført, at forhandlingsprotokollen skulle underskrives af samtlige

tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer, og at medlemmer, der ikke havde deltaget i et

refereret møde i protokollen skulle anføre, at de havde læst referatet.

Den tidligere bestemmelse i punkt 11 om sparekassens ledelse blev til punkt 1.11. De første

punkter var en videreførelse af de tidligere punkter i punkt 11, idet § 18-instruksen

redaktionelt blev ændret til § 70-instruksen, som følge af ændring af lovgivningen. Herefter

blev som nye punkter indsat:

”…
1.11.3 Bestyrelsen kan give direktionen retningslinjer og anvisning m.h.t

ledelsen af pengeinstituttet og skal påse: 1) at selskabets
kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt i forhold til selskabet
drift, 2) at bogføringen og formueforvaltningen kontrolleres på en
efter pengeinstituttet forhold tilfredsstillende måde, 3) at
pengeinstituttet drives i overensstemmelse med redelig
forretningsskik og god pengeinstitutspraksis, samt 4) at
pengeinstituttet har de ressourcer, der er nødvendige for den rette
gennemførelse af dets virksomhed, og anvender disse
hensigtsmæssigt.

1.11.4 Bestyrelsen skal tage stilling til udviklingen i pengeinstituttets
organisation, såsom den interne revisions- og regnskabsfunktion,
EDB-organisationen, forsikringsforhold samt retningslinier for
forretningsgange.



/

- 24 -

1.11.5 Bestyrelsen er ansvarlig for den overordnede styring af
pengeinstituttets it-sikkerhed.

1.11.6 Bestyrelsen skal skaffe sig de oplysninger, der er nødvendige til
udførelse af dens opgaver. Bestyrelsen kan enten selv foretage eller
lade foretage eftersyn af pengeinstituttets bøger og sikre aktivernes
tilstedeværelse eller bemyndige enkelte medlemmer.”

Det tidligere punkt om årsrapportens udarbejdelse blev til punkt 1.15 og blev ændret til, at

forud for årsrapportens udarbejdelse skulle bestyrelsen gennemgå sparekassens væsentligste

engagementer, herunder engagementer omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed.

Bestyrelsen skulle bedømme disse for stillede sikkerheder og tage stilling til hvilke

afskrivninger og hensættelser, der skulle foretages. På et bestyrelsesmøde forud for

aktivgennemgangen skulle der fastsættes en grænse for hvilke engagementer, der skulle indgå

i aktivgennemgangen (punkt 1.15.1). Bestyrelsen og direktionen skulle udarbejde udkast til

årsrapport bestående af mindst en ledelsespåtegning, en balance, en resultatopgørelse, noter,

herunder redegørelse for anvendt regnskabspraksis, en oversigt over bevægelserne i

egenkapitalen og en ledelsesberetning. Årsrapporten skulle underskrives af direktionen og

bestyrelsen, og de skulle i en ledelsespåtegning erklære, om årsrapporten var aflagt i

overensstemmelse med lovgivningens krav, og om årsrapporten gav et retvisende billede. Det

enkelte ledelsesmedlem kunne tilkendegive eventuelle indvendinger til årsrapporten med en

konkret og fyldestgørende begrundelse i tilknytning til sin underskrift og ledelsespåtegningen

(punkt 1.15.2).

Det tidligere punkt 16 om underskrift m.v. blev videreført som punkt 1.17 med en tilføjelse

om, at forretningsordenen årligt skulle gennemgås af den samlede bestyrelse.

2007-forretningsordenen

Forretningsordenen blev i 2007 (ekstrakten side 7887) erstattet af en ny forretningsorden, som

blev godkendt på bestyrelsesmødet den 14. august 2007. Forretningsordenen var i det

væsentligste en videreførelse af 2006-forretningsordenen, idet der dog var ændringer til punkt

1.7, 1.11 og 1.15.

Punkt 1.7 om forhandlingsprotokol blev videreført med en tilføjelse i et nyt punkt 1.7.2 om, at

referat af bestyrelsesmødet blev vist på projektor på næste bestyrelsesmøde.



/

- 25 -

Punkt 1.11 om sparekassens ledelse blev på ny ændret, idet de første punkter endnu engang

var en videreførelse af de tidligere punkter fra 2001 og 2006-instrukserne. Herefter blev som

nye punkter indsat:

”…
1.11.3 Bestyrelsen kan give direktionen retningslinier og anvisninger m.h.t.
ledelsen af pengeinstituttet og skal påse:
1. at selskabets kapitalberedskab til enhver tid er forsvarligt i forhold til
selskabets drift,
2. at bogføringen og formueforvaltningen kontrolleres på en efter
pengeinstituttets forhold tilfredsstillende måde, og
3. mindst en gang om året skal bestyrelsen godkende instituttets interne proces,
metoden og beskrivelsen af de forhold, der indgår ved opgørelse af den
tilstrækkelige kapital og solvensbehovet. Bestyrelsen skal endvidere godkende
det opgjorte solvensbehov. Ved væsentlige ændringer i instituttets risikoprofil,
eksempelvis som følge af nye forretningsområder, skal bestyrelsen altid
genoverveje metode, proces og det opgjorte solvensbehov. Endelig skal
bestyrelsen én gang årligt godkende direktionens plan og nødplan for
fremskaffelse af kapital, samt en beredskabsplan for håndtering af
likviditetskriser.

1.11.4 Bestyrelsen kan give direktionen retningslinier og anvisninger m.h.t.
ledelsen af pengeinstituttet og skal påse, at pengeinstituttet har: 1. Effektive
former for virksomhedsstyring,
2. En klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og
konsekvent ansvarsfordeling,
3. En god administrativ og regnskabsmæssig praksis,
4. Skriftlige forretningsgange på alle de væsentlige aktivitetsområder, 5.
Effektive procedurer til at identificere, forvalte, overvåge og rapportere om de
risici, virksomheden er eller kan blive udsat for,
6. De ressourcer, der er nødvendige for den rette gennemførelse af dens
virksomhed, og anvende disse hensigtsmæssigt,
7. Procedurer med henblik på adskillelse af funktioner i forbindelse med
håndtering og forebyggelse af interessekonflikter,
8. Fyldestgørende interne kontrolprocedurer og
9. Betryggende kontrol- og sikringsforanstaltninger på it-området.

1.11.5 Bestyrelsen skal tage stilling til udviklingen i pengeinstituttets
organisation, såsom den interne revisions- og regnskabsfunktion, EDB-
organisationen, forsikringsforhold, retningslinier for forretningsgange samt
relevante politikker, herunder en politik for hvis en nøglemedarbejder forlader
pengeinstituttet.

1.11.6 Bestyrelsen er ansvarlig for og træffer beslutning om outsourcing af
væsentlige aktivitetsområder. Bestyrelsen er ansvarlig for den overordnede
styring af pengeinstituttets it-sikkerhed og skal godkende en beredskabsplan, der
sikrer, at pengeinstituttet, kan videreføre driften og begrænse sit tab i tilfælde af
alvorlige driftsforstyrrelser.

1.11.7 Bestyrelsen skal skaffe sig de oplysninger, der er nødvendige til



/

- 26 -

udførelse af dens opgaver.
Bestyrelsen kan enten selv foretage eller lade foretage eftersyn af
pengeinstituttets bøger og sikre aktivernes tilstedeværelse eller bemyndige
enkelte medlemmer.”

Endelig blev punkt 1.15 om årsrapportens udarbejdelse revideret og punkt 1.15.1 og 1.15.2

blev ændret til, at bestyrelsen skulle fastlægge sparekassens risikoprofil på kreditområdet, og i

den forbindelse skulle bestyrelsen tage stilling til procedurer eller systemer, der sikrede, at

sparekassen løbende identificerede svage engagementer. Forud for årsrapportens udarbejdelse

skulle bestyrelsen gennemgå sparekassens væsentligste engagementer, herunder engagementer

omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed. Bestyrelsen skulle bedømme de stillede

sikkerheder og tage stilling til hvilke af- og nedskrivninger, der skulle foretages. På et

bestyrelsesmøde forud for aktivgennemgangen skulle der fastsættes en grænse for hvilke

engagementer, der skulle indgå i aktivgennemgangen (punkt 1.15.1).

Derudover blev punkt 1.15.2 videreført med en tilføjelse om, at bestyrelsen skulle tilsikre, at

sparekassen havde en god regnskabsmæssig praksis, hvor helårsrapporter og delårsrapporter

enten fulgte de internationale regnskabsstandarder (IAS/IFRS) eller den danske

regnskabsbekendtgørelse, og at informationerne skulle være relevante og pålidelige.

2008 forretningsordenen

Forretningsordenen blev i 2008 (ekstrakten side 10589) erstattet af en ny forretningsorden,

som blev godkendt på et bestyrelsesmøde den 25. november 2008. Forretningsordenen var i

det væsentligste en videreførelse af 2007-forretningsordenen, idet der alene var ændringer til

punkt 1.11 om sparekassens ledelse, hvor der blev indført et nyt punkt 1.11.2A med følgende

indhold:

”…
Bestyrelsen etablerer en compliancefunktion og træffer de nødvendige
forholdsregler for at sikre sammenhæng og regelmæssighed i pengeinstituttets
virksomhed som værdipapirhandler samt anvendelse af ressourcer, systemer og
procedurer, der er hensigtsmæssige hertil.

Endvidere skal bestyrelsen påse, at instituttet:

1. har passende regler og procedurer for instituttets ledelse og ansattes
transaktioner med finansielle instrumenter,



/

- 27 -

2. kan påvise interessekonflikter, som kan skade kundernes interesser, både
mellem værdipapirhandlerens kunder indbyrdes og mellem kunderne og
værdipapirhandleren og begrænse disse interessekonflikter mest muligt, samt
hvor der er risiko for, at kundernes interesse skades, i det konkrete tilfælde
informere kunden om interessekonflikternes generelle indhold, inden der
indgås aftale med kunden,

3. sikrer kundernes ejendomsret til deres midler og finansielle instrumenter, 4.
beskytter kundernes rettigheder og må ikke uden udtrykkeligt samtykke

disponere over deres midler og instrumenter, og
5. fører og opbevare fyldestgørende lister over alle udførte tjenesteydelser

og transaktioner i mindst 5 år efter, at tjenesteydelsen er udført, henholdsvis
transaktionen er gennemført.

Desuden skal bestyrelsen påse, at instituttet har risikostyringsregler og -
procedurer, der har til formål at sikre, at instituttet kan:

6. fastslå, hvilke risici der er forbundet med værdipapirhandlerens
aktiviteter, processer og systemer,

7. fastsætte det risikoniveau, værdipapirhandleren kan acceptere, når dette er
hensigtsmæssigt,

8. styre risiciene i forbindelse med aktiviteter, processer og systemer i lyset
af dette risikoniveau,

9. kontrollere, at relevante personer overholder risikostyringsregler og
-procedurer, og

10. afhjælpe eventuelle mangler ved disse risikostyringsregler
og -procedurer.

11. Hvis det er hensigtsmæssigt og står i rimeligt forhold til arten, omfanget
og sammensætningen af den virksomhed, instituttet udøver, skal bestyrelsen
endvidere sikre, at instituttet har en risikostyringsfunktion, der fungerer
uafhængigt.”

2.1.4.4 Direktionsinstruks (§ 70-instruksen)

I overensstemmelse med lovgivningen om finansiel virksomhed havde sparekassens

bestyrelse fastsat en instruks for direktionen (”§ 70-instruksen”) om arbejdsdelingen mellem

bestyrelse og direktion, herunder med rammerne for direktionens kreditbevilling. Instruksen

blev løbende ajourført.

Der er ikke i sagen fremlagt direktionsinstruksen fra før januar 2006, som var gældende for de

kreditbevillinger, der blev bevilget i 2005.

2006-instruksen

Ifølge instruksen af 10. januar 2006 (ekstrakten side 3623) skulle direktionen varetage den

daglige ledelse af sparekassen og sikre en fornuftig indtjening. Direktionen skulle under

hensyntagen til lov om finansiel virksomheds kapitel 10 og 11 og Finanstilsynets



/

- 28 -

vejledninger i henhold til lov om finansiel virksomheds § 71 udarbejde de nødvendige og

hensigtsmæssige retningslinjer og bemyndigelser til sparekassens enkelte afdelinger for den

praktiske gennemførelse af de retningslinjer bestyrelsen havde vedtaget. Desuden indeholdt

2006-instruksen i punkt 2.2 følgende kreditinstruks:

”…
2.2.1 Direktionen kan bevilge lån, kreditter og garantier af enhver art i

henhold til pengeinstituttets kreditpolitik når debitors samlede
engagement før fradrag ikke bringes op over 5 mill. kr.
Likviditetsneutrale konverteringsgarantier kan bevilges udenfor
bevillingsrammen. Garantier for køb af fast ejendom, hvor den
endelige finansiering ikke bringer det samlede engagement over 5
mill. kr., kan ligeledes bevilges udenfor bevillingsrammen.

Såfremt et engagement indeholder rammebevillinger for finansielle
instrumenter, indgår et ”risikobeløb" på 20 % af de tildelte rammer
i det ovenfor nævnte beløb for engagementet.

2.2.2 Mod sikkerhed af den art, som er beskrevet nedenfor, forhøjes den i
pkt. 2.2.1 nævnte grænse med den således sikrede del af
engagementet, dog højst med 2 mill. kr. Som sikkerhed kan
accepteres:

Type Belåningsprocent
- Indlån 100
- Garantier stillet af den danske stat,

amter eller kommune 100
- Garantier stillet af pengeinstitutter

samt forsikringsselskaber i OECD-lande 80
- Danske stats- og realkreditobligationer 90
- Ultra likvide aktier noteret på Kbhs Fondsbørs 80
- Pant i beboelsesejendom 90

2.2.3 Uanset bestemmelsen i pkt. 2.2.1 kan direktionen bevilge byggelån
til parcelhuse, der opføres til bygherrens eget brug, med et beløb op
til 5.000.000 kr.

2.2.4 Direktionen kan endvidere bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen
bevilgede eller godkendte lån, kreditter og garantier af enhver art.
Den samlede forhøjelse af det enkelte engagement må dog ikke
overstige 25% af det af bestyrelsen bevilgede eller godkendte beløb
og må højest udgøre det i pkt. 2.2.1 nævnte beløb.

2.2.5 Direktionens bevillingsret forudsætter, at det samlede engagement
ikke er eller ved bevillingen bringes op over grænserne i lov om
finansiel virksomhed § 145.



/

- 29 -

2.2.6 Frigivelse af sikkerhed uden tilsvarende nedbringelse af
engagementet betragtes som en bevilling omfattet af denne
kreditinstruks. Det samme gælder diskontering af veksler og
bevilling af overtræk.

2.2.7 Direktionen kan i presserende tilfælde, hvor bestyrelsens
godkendelse ikke kan indhentes, foretage bevillinger, der bringer et
engagement op over de i denne instruks nævnte maksimumbeløb.
Sådanne bevillinger skal forelægges bestyrelsen på det
førstkommende bestyrelsesmøde, dog senest 4 uger efter
bevillingen.

2.2.8 Direktionen kan ikke bevilge lån til bestyrelsesmedlemmer og
direktører i pengeinstituttet samt til selskaber, hvori de nævnte
personer er direktører eller bestyrelsesmedlemmer. Reglen gælder
for også for direktørernes pårørende (jf. § 78 i lov om finansiel
virksomhed).

2.2.9 Direktionen kan bortakkordere tilgodehavender på op til 200.000
kr. af debitors samlede engagement opgjort efter pkt. 2.2.1.

2.2.10 Alle af direktionen foretagne bevillinger, der overstiger et beløb af
2.000.000 kr. samt akkorder, der overstiger et beløb af 200.000 kr.,
forelægges bestyrelsen til efterretning på førstkommende
bestyrelsesmøde .”

Derudover indeholdt direktionsinstruksen bl.a. i punkt 2.5 en likviditetsinstruks, hvorefter

direktionen skulle fastlægge likviditetspolitikken inden for rammerne af lov om finansiel

virksomhed kapitel 11 om midlernes anbringelse og likviditet. Direktionen kunne i

indenlandske kreditinstitutter højst placere midler svarende til samlet 100% af sparekassens

basiskapital. Direktionen skulle udarbejde en oversigt til godkendelse i bestyrelsen.

Sparekassens samlede kortfristede gæld til indenlandske og udenlandske kreditinstitutter

måtte ikke overstige 100% af sparekassens basiskapital.

Endelig indeholdt direktionsinstruksen i punkt 2.6 bestemmelser om rapportering til

bestyrelsen, hvorefter direktionen på hvert bestyrelsesmøde skulle aflægge rapport om

samtlige af de grænser, som var anført i instruksen, ligesom direktionen på hvert

bestyrelsesmøde skulle aflægge rapport om udviklingen i sparekassens kapitalberedskab og

solvensprocent, herunder opgørelse vedrørende basiskapitalen. Direktionen skulle desuden til

behandling på hvert bestyrelsesmøde forelægge de ansøgninger om lån, kreditter og garantier,

som ikke kunne bevilges af direktionen i henhold til kreditinstruksen (punkt 2.6.3). Endelig

skulle direktionen efter behov, dog mindst en gang hvert kvartal, aflægge



/

- 30 -

rapport vedrørende sparekassens kreditrisici samt forhold i forbindelse med kreditter,

mellemværender, værdipapirer eller valuta, som havde medført, eller som kunne forudses at

ville medføre væsentlige tab for sparekassen (punkt. 2.6.4).

2007-instruksen

På et bestyrelsesmøde den 20. november 2007 vedtog bestyrelsen en ny direktionsinstruks

(ekstrakten side 8315), som i det væsentligste var en videreførelse af 2006-instruksen med den

samme bevillingsramme for direktionen på 5 mio. kr.

2007-instruksen fik et nyt punkt 2.2. om kapitaldækning og solvensbehov, som i punkt 2.2.1

havde følgende indhold:

”…
Det påhviler direktionen at tilsikre, at instituttet har de fornødne
forretningsgange, modeller og procedurer til at styre og måle kapitaldækningen
(solvensen). Ved opgørelsen af den tilstrækkelige basiskapital skal nuværende
som fremtidige risici indgå. Ligeledes påhviler det direktionen at tilsikre, at
instituttet har etableret de fornødne interne procedurer til risikomåling og
risikostyring.

Endvidere er direktionen (jf. kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 1, punkt 18)
ansvarlig for at udarbejde og løbende ajourføre plan for fremskaffelse af kapital
og nødplaner.

I forbindelse med solvensbehovsprocessen påhviler det direktionen:

1. At godkende de stresstest, instituttet anvender i forbindelse med
indberetningen af det kvartårige solvensbehov og orientere bestyrelsen
om de anvendte stressscenarier på førstkommende bestyrelsesmøde.

2. At tilsikre, at instituttet har de fornødne interne processer og metoder
til opgørelse af den tilstrækkelige basiskapital og solvensbehov.
Processerne og metoden skal være beskrevet.

3. At der mindst en gang om året foretages en revurdering af metode og
procedurer til opgørelse af den tilstrækkelige basiskapital og
solvensbehovet.”

Derudover var i punktet om rapportering til bestyrelsen, som nu var blevet til punkt 2.7, som

noget nyt indføjet, at direktionen var ansvarlig for, at sparekassens solvensbehov blev

indberettet til Finanstilsynet.

2008-instruksen



/

- 31 -

På et bestyrelsesmøde den 25. november 2008 vedtog bestyrelsen en ny direktionsinstruks

(ekstrakten side 10605), hvor der som et nyt punkt 2.1.1.1 blev indsat en bestemmelse om

sparekassens organisering af værdipapirer.

I punkt 2.3 om kreditinstruksen blev direktionens bevillingsbeføjelse forhøjet fra 5 mio. kr. til

10 mio. kr. Derudover var der en præcisering vedrørende accept af sikkerhedsstillelse i form

af pant i beboelsesejendomme, hvorefter dette skulle ske med 90% af seneste offentlige

ejendomsvurdering eller en Totalkreditvurdering, som maksimalt måtte være 3 år gammel,

eller en vurdering foretaget af sparekassen med angivelse af årstal og initialer. Desuden var

der nogle få præciseringer i punkt 2.6 om likviditetsinstruksen.

2.1.4.5 Kreditpolitikker

Inden sparekassen fik en egentlig kreditpolitik, havde sparekassen nogle retningslinjer for

værdiansættelser af sikkerheder fra den 26. februar 2003 (ekstrakten side 3055), som

indeholdt retningslinjer for værdiansættelser af bl.a. parcelhuse, landbrug,

forretningsejendomme, værdipapirer og kautioner.

Ved forretningsejendomme skulle sikkerhedsværdien værdiansættes efter følgende principper:

”…
Forretningsejendomme:
Udlejet: Årlig bruttolejeindtægt x 8 el. 9 = handelsværdi. Krav se
lejekontrakt
Ejet: 1) Skønnet lejeindtægt x 8 eller 9 = handelsværdi. 2) Sparekassens
vurdering m/int. + årstal. Udlejet/ejet: Ejendomsværdi m/årstal”

Ved værdipapirer skulle obligationer sættes til 90% af kursværdien, aktier til 80% af

kursværdien på børsnoterede aktier, og pantebreve til 90% af aktuel restgæld.

Ved kautioner – både for så vidt angår kautioner mellem ægtefæller, kaution i

koncernsammenhænge, og ved 3. mandskaution – skulle kautionen i udgangspunktet

værdiansættes til 0 kr.

Kreditpolitik januar 2005



/

- 32 -

På et bestyrelsesmøde den 25. januar 2005 vedtog bestyrelsen en kreditpolitik (ekstrakten side

3159), der bl.a. indeholdt følgende punkter:

” …
1.1 Kreditpolitik

Generelt

Sparekassen stiller udlåns- og kreditfaciliteter til rådighed for såvel private som
erhvervskunder primært i det lokale markedsområde. Sparekassen primære mål
er at dække markedsområdets behov for lån og kreditter.

Der bevilges primært udlånsengagement til kunder med en aktuel eller tidligere
tilknytning til sparekassens naturlige markedsområde.

Sekundært bevilges udlånsengagement til privatkunder i hele landet.
Erhvervsengagementer kan bevilges udenfor sparekassens markedsområde, når
det sker med største agtpågivenhed, og/eller når der i forvejen er nære relationer
mellem sparekassen og debitor.

Det understreges, at hensynet til sparekassens dækningsbidrag på
kundeengagementer aldrig må ske på bekostning af slækkede krav til
risikovurdering og sikkerhedsstillelse for det pågældende engagement.

Sparekassen skal i videst mulig omfang kunne levere de udlåns- og
kreditfaciliteter, som kunderne efterspørger, og til priser der sikrer og udbygger
sparekassens indtjeningsgrundlag.

Sparekassen skal fremtræde som en seriøs og stabil kreditgiver, hvorfor der trods
lokale forpligtelser er brancher/debitorer vi ud fra etiske forretningsmæssige
holdninger ikke ønsker at indgå udlånsengagement med.
Der kan være tale om følgende engagementer:

- Kunder, der er registreret i Ribers
- Kunder, der er registreret i checkmisbrugerregistreret
- Kunder, hvor vi tidligere har afskrevet tab - med mindre

særlige forhold gør sig gældende
- Kunder, hvis omdømme eller anseelse er af en sådan

karakter, at det med rette kan skade det seriøse omdømme, som
sparekassen ønsker at have

- Kunder, der omtales negativt i medierne
- Kunder, der må betegnes som konkursryttere
- Kunder, der bevidst søger at omgå gældende lovregler,

herunder skattelovgivningen

Enhver bevilling af udlånsengagementer skal ske under iagttagelse af
bevillingsbeføjelser, der er udstukket til direktion/medarbejdere, jvf. oversigt
over underskriftsberettigede.

Kreditgivning



/

- 33 -

Enhver kreditgivning til såvel private som erhverv bygger på en grundig
vurdering af kundens evne og vilje til at overholde de påtagne forpligtelser,
herunder det ansøgte.

Engagementer, hvorpå sparekassen har lidt tab eller risikoen for et tab er
overvejende sandsynlig (hensættelsesengagementer) kan principielt ikke
videreføres eller udvides.

Engagementændring på disse særlige engagementer kan kun ske med det formål,
at sandsynlig og endelig tab derved minimeres. Nævnte ændring kan alene
bevilges af direktion/bestyrelse.

Kreditgivning til valutaudlændinge kan alene ske med 100% sikkerhed.

2.1. Private
…

2.2 Erhverv

Generelt

Ved erhvervskunder forstås personer og selskaber, hvis væsentligste indtjening
stammer fra erhvervsaktiviteter.

Grundlaget for kreditgivning til erhvervskunder er som hovedregel seneste
årsregnskab + evt. revisionsprotokol. Kreditvurdering skal dog suppleres med
drifts- og likviditetsbudgetter for min. det kommende år. Materialet skal være
troværdig og være en styrke i lånebehandlingen.

Bevilling af engagementer alene på basis af stillede sikkerheder kan foretages
undtagelsesvis.

Bevilling af engagement sker efter tilbundsgående analyser af kundens behov,
herunder en afvejning af følgende forhold:

- Driftsfinansieringens størrelse i forhold til
leverandørgæld/anden kort gæld, Sparekassen ønsker kun ved
absolut risikofrie engagementer at optræde som enekreditor

- Den korte og lange gæld skal afpasses efter kundens
omsætnings- og anlægsaktiver.

- Finansiering af anlægsaktiver skal løbetidsmæssig afpasses
efter aktivets forventede levetid.

Sikkerhed

Det må tilstræbes, at der til enhver tid modtages den højest opnåelige sikkerhed
med pant i kundens frie aktiver.

Værdiansættelsen af sikkerheder sker efter de retningslinier, som fremgår af
beskrivelse af sikkerheder af 26.2. 2003 eller senere.



/

- 34 -

Krav om sikkerhedsstillelse kan dog fraviges, når det dokumenteres, at kundens
beskattede egenkapital overstiger blancoelementet, og/eller det er uomtvisteligt,
at kundens indkomstforhold indeholder så stor en sikkerhedsmargin, at en
tilbagebetaling af det fulde beløb kan ske på trods af indtægtsnedgang/uforudsete
udgifter.

Såfremt en bevilling sker med baggrund i andet formuegrundlag - eks.
beskattet/ubeskattet egenkapital, skal der foreligge argumentationsmateriale.
Som hovedregel må blanco ikke overstige egenkapitalen. I så fald skal debitor
deponere fornøden livspolice.

Ægtefælle/samlever skal som hovedregel tiltræde et erhvervsengagement som
meddebitor, specielt såfremt pågældende deltager aktivt i virksomhedens drift.

Det må tilstræbes, at en blancoandel på personligt drevne virksomheder er
afdækket med kundeforholdsforsikring.

Kaution

Ved bevilling af engagement til selskaber, hvor hovedaktionæren/-anpartshaver
deltager i den daglige drift, skal pågældende som hovedregel afgive en ulimiteret
selvskyldnerkaution.

Kautionsbeløbet (min. blancoandelen) bør afdækkes med en ophørende
livspolice til imødegåelse af eventuel dødsfaldsrisiko.

Såfremt der er tale om koncernforbundne selskaber er hovedreglen, at der
etableres krydskaution og tilbagetrædelse for så vidt angår sparekassens
engagement.

Der bevilges som hovedregel ikke engagement mod kaution/3. mands sikkerhed
(bortset fra hovedaktionær/-anpartshaver). I særlige tilfælde kan kaution/3.
mands sikkerhed dog accepteres, med den skal i givet fald begrænses til et beløb,
som pågældende er i stand til at indfri uden derved at miste sin nuværende
sociale status.

Rådgiver skal være bevist om, at kautionist/sikkerhedsstiller modtager korrekte
oplysninger i henhold til dokumentets bestemmelser.

Øvrige vilkår

Ethvert erhvervsengagement tages som hovedregel op til revurdering en gang
årligt i forbindelse med regnskabsmøde.

Bevilling af engagement sker ved mundtlig forhandling og efterfølgende via
skriftlige aftaler.

3.1 Rebevilling af engagementer

Generelt



/

- 35 -

Alle erhvervsengagementer > 500.000 kr. skal som hovedregel rebevilges hvert
år i forbindelse med afholdelse af regnskabs- og budgetmøde med kunden.

Formål

Rebevillingen skal tage stilling til
- engagementets fortsættelse
- sikkerhedsstillelsen
- fremtidig strategi for engagementet

Grundlag

Grundlaget for bevillingen er følgende materiale:

- Regnskabs- og budgetmateriale
- Regnskabsanalyse
- Beregning af dækningsbidrag
- Afholdt regnskabsmøde, fysisk eller telefonisk, med referat.

Mødet må gerne foregå på kundens virksomhed.

Bevilling

En rebevilling skal sidestilles med en nybevilling, og er også underlagt de
samme dokumentationskrav. I låneindstilling anføres, at der er tale om
forlængelse af et bestående engagement.

Bevilling sker i overensstemmelse med de gældende bevillingsbeføjelser i
henhold til oversigt over underskriftsberettigede.

Andet

Der skal foreligge årsregnskab på alle erhvervsengagementer samt i særlige
forhold (bl.a. hensættelsesengagementer og nystartede virksomheder)
kvartalsbalancer. Afdelingen er ansvarlig for, at regnskaber m.v. indhentes i god
tid før årlig bevilling. Materialet skal stiles til den kundeansvarlige medarbejder.

På erhvervskundeporteføljen udarbejdes en liste med angivelse af dato for
levering af regnskabsmateriale og rebevillingstidspunkt.

Gruppeleder er ansvarlig for indhentelse af regnskab og efterfølgende ansvarlig
for, at der bliver afholdt regnskabsmøde med kunden.

Der kan i sager, hvor kunden år efter år skal rykkes for regnskab besluttes, at
revisor skal fremsende regnskab, budget evt. balancer m.v. direkte til
sparekassen. En sådan aftale skal skriftlig tiltrædes af kunden og efterfølgende
sendes til revisor.

3.2 Bevillingsundtagelser



/

- 36 -

Begrænsninger

Følgende engagementstyper kan uanset størrelse alene bevilges af
direktion/bestyrelse:

- Hensættelsesengagementer
- Engagementer med 0-rente
- Engagementer, der er indefrosset p.g.a. kundens manglende

betalingsevne
- Engagementer, hvor sparekassen tidligere har lidt tab

Følgende engagementstyper kan alene bevilges af bestyrelsen:
- § 20 engagementer (engagementer med bestyrelse og

direktion)
Enhver bevilling af § 20-engagementer kræver særlig omhu og skal
forelægges med samme dokumentationsmateriale, som kræves ved
rebevilling af erhvervsengagementer > 500.000 kr.

Udvidelse af engagement

På erhvervsengagementer uden begrænsninger (normale engagementer) kan
gruppelederen, uanset størrelsen på engagementet, bevilge:

- Rebevilling/forlængelse af bestående engagement på
uændrede vilkår

- Midlertidig overtræk af 3 måneders varighed op til 10% af
det tidligere bevilgede maksimum på en driftskredit

- Nybevilling med indtil 5% af tidligere bevilget totalt
engagement med kunden

De anførte afdelingsbevillinger skal dog inden 8 dage efter effektuering
rapporteres til direktionen/bestyrelse som en efterretningssag.

Der kræves samme dokumentationsmateriale som ved erhvervsengagementer >
500.000 kr., og der skal på låneindstillingen angives, at der er tale om en
efterretningssag.

4.1 Sikkerhedsbeskrivelse/værdiansættelse

Generelt

I henhold til kreditpolitikken skal sparekassens engagementer være
sikkerhedsmæssigt afdækket bedst muligt.

De sikkerheder som kunden har mulighed for at stille skal tages ind, selv om
nogle sikkerheder umiddelbart vurderes til nul.

Metode

De tilbudte sikkerheder vurderes individuelt og forsigtig ud fra sparekassens
beskrivelse af sikkerheder af 26.2. 2003 eller senere.

I landbrugsengagementer bør tillige oplyses seneste realkreditvurdering.



/

- 37 -

Registrering af sikkerheder skal, som hovedregel, foretages i kernesystemet
gældende forretningsgang.

5.1 Bevilling

Grundlaget for enhver bevilling er, at låneindstilling og sikkerhedsoversigt
udfyldes for at danne grundlag for afslag eller tilsagn. Nævnte bruges
efterfølgende som arbejdsgrundlag for produktionsafdelingen/tiltænkt
medarbejder/bevilling af foresat.

Den enkelte kunderådgiver er tildelt en bevillingsret, der angiver den
beløbsmæssige grænse for, hvilke bevillinger den enkelte kan foretage.

Uanset bevillingsbeføjelser kan engagementer, der er medtaget på
hensættelseslisten, alene bevilges af bestyrelse/direktion.

Når der holdes kundemøde i hensættelsesengagementer, kan
direktion/gruppeleder i særlige tilfælde deltage i mødet.

Hvis en rådgiver er i tvivl om egne bevillingsbeføjelser, bør pågældende tale
med nærmeste foresatte.

5.2 Hensættelser/nedskrivning

Generelt

Afdelingerne skal inden udgangen af hvert halvår gennemgå samtlige
kreditengagementer og vurdere, om disse indeholder en risiko, der kræver en
hensættelse til imødegåelse af et truende tab eller fremtidig tab.

Hensættelsesniveauet skal vurderes særligt nøje i de situationer, hvor
engagementet er rente-nul-stillet eller registreret med nedsat rente som følge af
debitors manglende betalingsevne.

Hensættelserne kategoriseres i 2 grupper:

A-hensættelser
B-hensættelser

A-hensættelser, hvor der er tale om en sandsynliggjort risiko for tab

B-hensættelser, hvor et tab vurderes uundgåeligt, men hvor tabsstørrelsen endnu
ikke er fastlagt.

Hvem

Hensættelsesbehovet for en given kunde tager udgangspunkt i den opgjorte
blancodel på engagementet sammenholdt med debitors egenkapitalforhold.

Hensættelsesbehovet kan dog reduceres, såfremt debitors hidtigede og
forventede indtjeningsforhold er af sådan en dokumenteret karakter, at der er en
sandsynliggjort lavere risiko.



/

- 38 -

Registrering

Registrering af hensættelser sker min. hvert halve år på basis af afholdt møde
mellem afdelingslederne og direktionen.

Gruppelederen har ansvaret for, at samtlige engagementer med over 25.000 i
skønnet hensættelsesbeløb bliver forelagt på hensættelsesmødet.

Ethvert engagement, hvorpå der er hensat er registreret i sparekassens
kunderegister med følgende tekst:

"H.eng".

og denne tekst kommer frem ved enhver bevægelse på kunden engagement.

Hvert år medio november gennemgås samtlige debetengagementer, over et af
bestyrelsen fastsat beløb, i forbindelse med "Aktiv eftersyn". Bestyrelsen
udstikker de nærmere retningslinier for gennemgangen, idet det overordnede mål
er at vurdere tilstrækkeligheden i de foretagne
hensættelser/nedskrivninger.

Andet

Samtlige hensættelsesengagementer er endvidere underlagt en skærpet
opmærksomhed i forbindelse med årlig genforhandling og eventuel fornyelse.

6.1 Sammenhængende engagement

Formål/anvendelse

I henhold til B/S-lovens § 23, skal alle engagementer, der økonomisk eller
juridisk hænger sammen, betragtes som et engagement. Der skal således
foretages en korrekt registrering i kernesystemet under engagementgrupper, der
sikrer en korrekt sammenhæng og henvisning.

Registreringen skal ikke foretages på ægtefæller.

Ansvar

Det er den enkelte rådgiver der vurderer, om de gældende kriterier for
sammenhængende engagement er opfyldt og efterfølgende sørge for den
nødvendige edb-registrering.

Sammenhængende engagementer skal registreres efter følgende:

-Juridisk sammenhæng
-Økonomisk sammenhæng

Juridisk sammenhæng



/

- 39 -

Kan opstå, når en person/selskab er helt eller delvist ejet af et andet selskab.
Kriteriet er bestemmende indflydelse, d.v.s. at der kontrolleres min 50%, incl.
ægtefælle og børns andele.

Engagementtypen kan også forekomme, såfremt et personligt drevet firma er
registreret under CVR nr., og der er et engagement tillige under CPR. nr.

Økonomisk sammenhæng

Den økonomiske sammenhæng kan bestå på flere måder. Kriteriet er, at
engagementerne skal udgøre en samlet økonomisk risiko.

De mest forekomne typer af engagementer er:

- Ægtefælle/samlever
- Selskaber/indehaver
- Interessentskab/indehavere
- Moderselskab/datterselskab/indehaver

Når der er økonomisk sammenhæng mellem 2 eller flere kunder, og
kundeforholdet dermed udgør en samlet risiko, skal der registreres en økonomisk
sammenhæng.

7.1 Konvertering og ejerskiftebelåning
…

7.2 Totalkredit
…

7.3 Bevillingsbegrænsning

Bevilling på følgende engagementstyper er ikke omfattet af bevillingsretten,
uanset engagementets størrelse:

- Hensættelsesengagementer
- Engagementer med indefrysning eller nulstillet rente
- Engagementer hvor sparekassen tidligere har lidt tab
- Personale og bestyrelsesengagementer
- Engagementer med personer, der er tilknyttet

bevillingshaver ved ægteskab eller slægtskab i ret op og
nedstigende linie eller som søskende og disses ægtefæller eller
svogerskab.

Det er iøvrigt god skik, at medarbejderne ikke udfører transaktioner på
sidstnævntes vegne, men overdrager opgaven til en kasserer eller kollega.

8.1 Iøvrigt

Hvis man er i tvivl om en bevilling, så lad være med at bevilge, men give et
afslag.



/

- 40 -

En bevillingsret indeholder en ret, men ikke nogen pligt til at foretage
bevilling. Er man i tvivl om en bevilling, selvom den ligger indenfor
rammerne af egen bevillingsret, så bør man altid søge råd hos
afdelingslederen eller direktionen.

9.1 Praktisk kontrol

Lånesagen:

Efter effektuering af ethvert lån afleveres låneindstilling/dokumenter til
gruppeleder, der kontrollerer, at formkrav og bevillingsret er overholdt.

Gruppeleder videregiver løbende, min. ugentlig, sagerne til direktionen, der
læser og attesterer alle låneindstillinger, hvorefter sagerne tilgår "serviceteamet"
til indsættelse i kundemappen.

Etableringslister

Administrationsafdelingen udskriver ult. hver måned lister på samtlige
etablerede lån på hver rådgiver. Listerne tilgår gruppeleder for den respektive
afdeling, der kontrollerer og attesterer, at rådgivernes bevillingsbeføjelser er
overholdt. I særlige tilfælde tages stikprøver at udvalgte engagementer.

Listerne afleveres til direktionen senest den 15. i efterfølgende måned, der
overordnet gennemgår og attesterer listerne.”

Kreditpolitik april 2006

På et bestyrelsesmøde den 19. april 2006 vedtog bestyrelsen en ny kreditpolitik (ekstrakten

side 4005), der i det væsentlige var en videreførelse af kreditpolitikken fra 2005, idet der som

følge af ny lovgivning kom et nyt punkt 5.2 om nedskrivninger med. Punktet var en delvis

omformulering af det tidligere punkt omkring hensættelser/nedskrivninger, idet der blev indsat

en bestemmelse om individuelle og gruppevise nedskrivninger, hvorefter

erhvervsengagementerne som hovedregel skulle vurderes individuelt og

privatengagementerne som gruppevise nedskrivninger.

Kreditpolitik maj 2008

Den 20. maj 2008 vedtog bestyrelsen en ny kreditpolitik (ekstrakten side 9069).

Kreditpolitikken var i det væsentligste en videreførelse af kreditpolitikkerne fra 2005 og 2006.

I punkt 2.1 var henvisningen til retningslinjerne for værdiansættelse af sikkerheder af 26.

februar 2003 blevet erstattet med en henvisning til retningslinjer for værdiansættelse af

sikkerheder af 24. april 2008.



/

- 41 -

Desuden var punkt 9.1 om praktisk kontrol udgået og erstattet med en henvisning til

forretningsgangen på sagsgang for bevillinger.

Af retningslinjerne for værdiansættelse af sikkerheder af 24. april 2008 (ekstrakten side 9119)

fremgår bl.a.:

”Parcelhuse:
1. 90% af vurdering fra Totalkredit eller anden kreditforening med angivelse af
årstal.
3. 90% af Sparekassens vurdering med int. +angivelse af årstal 3. 90% af
ejendomsværdi med angivelse af årstal

Landbrug:
1. Realisationsværdier på: a) jord antal ha á, b) Vurdering af bygninger, c) 75%
af bogført værdi af besætningen, d) 50% af bogført værdi på maskiner og
inventar, e) mælkekvote ved antal kg á (80% af seneste børspris), f) fratrække
5% af summen af af a-e til handelsomk. samt oplyse med årstal: g) DLR-
vurdering h) ejendomsværdi
Eller 2. Seneste ejendomsværdi + 75% af bogført værdi for besætninger samt
50% af bogført værdi for maskiner og inventar. DLR-vurdering påføres, hvis
max. 2 år

Bolig- og erhvervsejendomme:
Udlejet: Årlig nettolejeindtægt x 12-18 =handelsværdi. Se lejebudget/-regnskab
Ikke-udlejet: 1) Skønnet nettoleje x 12-18 = handelsværdi. 2) 90% af skønnet
vurdering m/int.+årstal. 3) 90% af ejendomsværdi m/årstal

Grund:
1) 90% af handelspris 2) 90% af mægler/spks.vurdering 3) 90% af
ejendomsværdi

….

Kautioner:
Mellem ægtefæller og i koncernsammenhæng (jvf. kapitalforholdserklæring) er
værdien = kr. 0. Ved 3. mandskaution er udgangspunkt værdi= kr. 0. Kun værdi,
hvis dokumentation er OK.”

Der er i sagen endvidere fremlagt et tillæg til sikkerhedsvurdering (ekstrakten side 9120), der

er udarbejdet af Vidne 5 i maj 2008. Det fremgår heraf bl.a.:

”Tillæg til sikkerhedsvurdering

Udlejningsejendomme:



/

- 42 -

Vi laver mindst en gang årligt en vurdering af, hvad skal multiplikatoren
(faktoren) for bolig og erhvervsejendomme skal være.

Faktoren vil altid være en hovedregel, hvilket betyder, at der kan være forhold
omkring ejendommen, som forbedre eller forringer faktoren.

Seneste oversigt over brug af faktoren:

…

Erhvervsejendomme:

• Faktor 17: Ejendomme placeret i Århus og København.
• Faktor 16: Ejendomme placeret i større provinsbyer (over 75.000

indbyggere f.eks. Aalborg, Randers m.v.)
• Faktor 15: Ejendomme placeret i mellemstore provinsbyer (over

25.000 indbyggere f.eks. Hjørring, Frederikshavn m.v.)
• Faktor 14: Ejendomme placeret i mindre provinsbyer (over 5.000

indbyggere feks. Åbybro, Brønderslev m.v.).
• Faktor 12: Øvrig beliggenhed

…”

Kreditpolitik november 2008

På et bestyrelsesmøde den 25. november 2008 vedtog bestyrelsen ”Kreditpolitik 2009”

(ekstrakten side 10613). Omkring samme tidspunkt blev der udarbejdet en række nye

forretningsgange for værdiansættelse af sikkerheder, for kreditstyring og for bevilling af

kreditter, der er omtalt under punktet forretningsgange.

Kreditpolitikkens punkt 1 var i et vist omfang en omformulering af de tidligere generelle

indledende bestemmelser og bemærkninger, idet der dog var indføjet, at kreditpolitikken

fremover skulle revideres årligt. Derudover indeholdt kreditpolitikkens punkt 1 bl.a. følgende:

”…
1.1 Markedsområder

Sparekasse servicerer såvel private som erhvervskunder i Danmark. Uden for
vores lokale markedsområde tilstræbes størst mulig geografisk spredning.

Finansiering af aktiviteter i udlandet sker alene med baggrund i kundens
sikkerheder og indtjening i Danmark.

1.2 Kunder/brancher



/

- 43 -

Sparekasse skal med vores placering som By 1's lokale pengeinstitut til enhver
tid have størst mulig markedsandel i By 1 og omegn.

Uden for lokalområdet tilstræbes størst mulig spredning i kundetyper. Vi ønsker
ikke, at nogen branche vægter mere end 20 % af vores samlede udlån.

Der er ikke kundeprofiler/brancher, som Sparekasse ikke ønsker at have som
kunder. Dog ønsker vi ikke:

• Kunder der driver umoralske og uetiske forretninger
• kunder der er registreret i RKI
• kunder der er registreret i checkmisbrugerregisteret
• kunder hvor vi tidligere har afskrevet tab
• kunder uden tilknytning til eller indtjening i Danmark

1.3 Produkter
…

1.4 Engagementsstørrelse

Det er sparekassens målsætning, at forholdet mellem ud- og indlån ikke
overstiger forholdet 1,1: 1.

Sparekassen ønsker generelt ikke at have defineret størrelse på
kundeengagementer. Dog ønsker sparekassen at reducere antallet af § 145
engagementer (10 % af EK), og på sigt ikke have den type engagementer.

Nuværende engagementer, der er over 10 % af basiskapitalen, søges nedbragt
hurtigst muligt på ordentlig og betryggende vis, der sikrer sparekassen og
kunden bedst muligt.

1.5 Nødlidende engagementer

Kunder, der er kommet i uoverskuelige økonomiske vanskeligheder og som
loyalt vil samarbejde med sparekassen om afvikling af engagementet, kan
tilbydes akkordordninger og favorable rente- og afviklingsordninger.

Kunder, der bevidst vil påføre sparekassen tab eller som ikke overholder
indgåede afviklingsaftaler, bliver overgivet til sparekassens advokater til retslig
inkasso. Sagen vil herefter blive behandlet efter de sædvanlige retslige regler,
herunder dom, konkurs, udlæg og tvangsauktion.”

Kreditpolitikken havde i punkt 1.6 bestemmelser om personalelån/kreditter og i punkt 1.7

bestemmelser om koncern/datterselskaber. Endvidere havde kreditpolitikken i punkt 2

bestemmelser om privatkunder.

I kreditpolitikkens punkt 3 om erhverv/landbrug hedder det:



/

- 44 -

”Ved erhvervskunder forstås kunder hvis væsentligste indkomst eller største
arbejdsindsats hidrører fra drift af en erhvervsvirksomhed.

Ved landbrugsengagementer forstås kunder hvis væsentligste indkomst eller
største arbejdsindsats hidrører fra drift af landbrugsejendom.

3.1 Grundlag for kreditgivning

Grundlaget for enhver kreditgivning er seneste 3 års regnskab, budget for det
kommende år samt oversigt over engagement fra pengeinstitut.

3.1.1 Regnskabsresultat

Ved behandling af henvendelser fra nye kunder skal regnskabet
udvise positiv konsolidering. For eksisterende kunder kan
accepteres negativ konsolidering i enkelte år, hvis det
sandsynliggøres, at der er mulighed for positivt resultat i nærmeste
fremtid. Det negative resultat skal desuden kunne rummes i
kundens egenkapital.

3.1.2 Egenkapital

Ved behandling af henvendelser fra nye kunder skal egenkapitalen
udgøre minimum 20% af aktiverne.

For eksisterende kunder kan accepteres lavere egenkapitalprocent,
hvis det sandsynliggøres, at regnskabsresultatet er positivt, og
dermed på sigt vil kunne bringe egenkapitalprocenten op på 20.

3.1.3 Sikkerhed

Kunden skal stille størst mulig sikkerhed.

Værdiansættelse af sikkerheder sker efter realisationsprincippet –
der henvises til forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder.

Kravet til sikkerhed kan fraviges, hvis det dokumenteres, at
kundens formue overstiger den del af engagementet der er blanco,
og indtjenings- og formueforhold i øvrigt indeholder tilstrækkelig
sikkerhedsmargen til uforudsete reguleringer i disse.

3.2 Risikoklasser

Alle erhvervs-/landbrugskunder inddeles i følgende risikoklasser:

A Allerbedste kunder, meget stor egenkapital og stor indtjening.
B Bedre kunder, enten stor egenkapital og/eller stor indtjening.
C Gennemsnitskunde, normale egenkapital- og indtjeningsforhold



/

- 45 -

D Dårlige kunder, ringe egenkapital- og/eller indtjeningsforhold, men
nogenlunde sikkerhedsmæssig dækning. Ingen nedskrivning.

E Elendige kunder, ringe egenkapital- og/eller indtjeningsforhold, og
utilstrækkelig sikkerhedsmæssig dækning. Nedskrivning.

Foran klassificeringsbogstavet påføres henholdsvis E for erhvervskunder og L
for landbrugskunder. (Dvs. klassificeringen er EA/LA, EB/LB osv.)

3.3 Kontrol

Landbrugskundechefen og erhvervskundechefen gennemgår alle bevillinger i
deres respektive afdelinger. Endvidere foretager direktøren stikprøvekontrol ud
fra den månedlige edb-udskrevne etableringsliste, hvoraf alle ændringer i
erhvervsafdelingens lån og garantier fremgår.”

2.1.4.6 Forretningsgange

Værdiansættelse af sikkerheder

Sparekassen havde retningslinjer for værdiansættelse af sikkerheder af 26. februar 2003

(ekstrakten side 3055). Disse retningslinjer blev i 2008 erstattet af retningslinjer for

værdiansættelse af sikkerheder af 24. april 2008 (ekstrakten side 9119). Retningslinjerne for

værdiansættelser er behandlet ovenfor under afsnittet om kreditpolitikker.

Kreditinstruks

Af en kreditinstruks for november 2006 (ekstraktens side 9103) fremgår det:

” Kreditinstruks for Sparekasse

Formålet er overordnet at fastlægge en række holdninger og politikker til
kreditgivning i Sparekasse. Dette danner de overordnede rammer for inden for
hvilke Sparekasse laver sin kreditpolitik.

Kreditpolitikken indstilles til bestyrelsen til godkendelse, inden ændringer
gennemføres.

Generelt

Sparekasse vil stille udlåns-, kredit- og garantifaciliteter til rådighed for såvel
private som erhvervskunder.

Sparekassen skal kunne levere de nødvendige typer af udlåns-, kredit- og
garantifaciliteter, som kunderne efterspørger, og til priser, der sikrer og udbygger
sparekassens indtjeningsgrundlag. Hvor Sparekassen løbende



/

- 46 -

vurderer rentabiliteten af de forskellige typer af udlåns-, kredit- og
garantifaciliteter, herunder en eventuel udbygning af sortimentet til kunderne.

Sparekassen skal fremtræde som en seriøs og stabil kreditgiver, hvorfor vi ud fra
etiske holdninger ikke ønsker at indgå forretninger med visse kunder. Der kan
være tale om:

• Kunder, der registreret i RKI
• Kunder, der registreret i checkmisbrugerregistreret
• Kunder, hvor vi tidligere lidt tab på
• Kunder, hvis omdømme eller anseelse er af en sådan karakter, at det

med rette kan skade Sparekassens seriøse omdømme
• Kunder, der omtales negativt i medierne
• Kunder, der må betegnes som konkursryttere
• Kunder, der bevidst søger at omgå gældende lovgivning, herunder

skattelovgivning og hvidvaskningsloven
• Kunder, der har tilknytning til terrornetværk

Bevillingsbeføjelser

Den normale procedure for ændringer af bevillingsbeføjelserne til medarbejderne
og direktionen sker efter indstilling fra direktionen til godkendelse af
bestyrelsen. De til enhver gældende bevillingsbeføjelser fremgår af oversigten
over underskriftsberettigede.

Sikkerheder

Sparekassens vurderingsprincipper for de enkelte typer af sikkerheder fremgår af
særskilt skema, der er et bilag kaldet "sikkerhedsvurdering" til sparekassens
kreditpolitik. Når der vurderes behov for ændringer eller tilføjelser af bilaget
"sikkerhedsvurdering" indstilles dette til bestyrelsen.

Revurdering:

Sparekasses bestyrelse revurderer løbende sparekassens kreditinstruks. Hvert år
ved den større kreditgennemgang kaldet "aktivt eftersyn" bliver sparekassens
kreditinstruks revurderet.
Samtidig vil det ske ændringer af sparekassens kreditpolitik med tilhørende
bilag, når det vurderes nødvendigt.

…”

Forretningsgange på kreditområdet

Af en forretningsgang på kreditområdet fra januar 2008 vedrørende gruppevise nedskrivninger

(ekstrakten side 9130) fremgår det bl.a.:

”Gruppevise nedskrivninger



/

- 47 -

Indledning

Sparekasse har valgt i 2007 at overgå til Lokale Pengeinstitutters model for
gruppevise nedskrivninger (den såkaldt LOPI-model).

Sparekasse vil med dette skifte af model for gruppevise nedskrivninger sikrer, at
vi lever op til Finanstilsynets krav til en model for gruppevise nedskrivninger
både nu og fremtiden. Lokale Pengeinstitutter har opgjort opmærksom på, at
LOPI-modellen er godkendt som en minimumsmodel (rammemodel) af
Finanstilsynet for 2007, samtidig vil Lokale Pengeinstitutter sikre, at LOPI-
modellen løbende bliver udbygget, forbedret og fornyet, således modellen
løbende vil leve op til Finanstilsynets krav.

Vi ser samtidig et fordel i denne model, da den kan tilpasses vores egne forhold,
hvor vi er et lokalt pengeinstitut med kunder over hele landet. Vores
kundesammensætning har ændret sig markant gennem de senere år, hvor vi er
gået fra at være et lokalt pengeinstitut med hovedparten af vores kunder lokalt til
at være et pengeinstitut med kunder i hele landet. Vores vækst (nye kunder) i de
senere er primært på kunder bosiddende udenfor vores lokalområde (f.eks. er ca.
25% af de samlede kunder fra hovedstadsområdet). Med LOPI-modellen vurdere
vi, at vores gruppevise nedskrivninger bedre kan afspejle risikoen ved vores
nuværende og fremtidige kundesammensætning, herunder vise risikoudviklingen
i de enkelte regioner/brancher.

Det vurderes samtidig at være en fordel for Sparekasse, at Lokale
Pengeinstitutter laver og vedligeholder rammen (LOPI-modellen), fremfor at vi
selv skulle bruge ressourcer på at udvikle og vedligeholde en model for
gruppevise nedskrivninger. Vi vurderer, at vi vil få frigjort administrative
ressourcer til andre opgaver ved brug af LOPI-modellen, og samtidig får vi en
model af en højere kvalitet til glæde for os selv, vores eksterne revision samt de
eksterne regnskabsbrugere, herunder Finanstilsynet.

Valg af brug af LOPI-modellen

…..

Erhvervskunder

Vi har valgt i første omgang at fordele vores erhvervskunder risikomæssigt på de
9 brancher, da vi vurderer, at dette vil give det mest retvisende billede på
nuværende tidspunkt. Historisk set har Sparekasse haft en stor eksponering på
branchen landbrug, hvor sammensætningen på brancher især de senere har
ændret sig.

Lokale Pengeinstitutter har oplyst, at modellen i 2008 forventes udbygget med
en gruppe "erhverv i alt" samt en gruppe "erhverv ekskl. landbrug". Når disse
grupper bliver tilgængelige med data (tabsprocenter), vil vi lave en



/

- 48 -

vurdering (test), om det vil give et mere retvisende billede, og gøre brug af et af
disse muligheder (erhverv i alt eller landbrug og erhverv ekskl. landbrug).

Opbygning og behandling af data (tabsprocenter) i LOPI-modellen

Lokale Pengeinstitutters LOPI-model til vurdering af gruppevise nedskrivninger
foretages en statistisk metode, der fastlægger sammenhængen mellem en
afhængig variabel (tab på udlån) og et antal forklarende makroøkonomiske
variabler på baggrund af historiske erfaringer.

Der kommer et input i modellen med aktuelle værdier for de makroøkonomiske
variabler, hvilket giver et estimat for værdiforringelse af udlånsproteføljen på et
balancetidspunkt. Denne værdiforringelse bliver opgjort som en procentdel
(tabsprocent) af kontraktlige betalinger på balancetidspunktet.

Hvis der sker en ændring i en eller flere makroøkonomiske variabler i modellen,
er det et udtryk for, at der er indtrådt en såkaldt objektiv indikation for
værdiforringelse, som har betydning for størrelsen af de forventede fremtidige
betalinger.

Lokale Pengeinstitutter leverer således data til SDC med statistiske oplysninger
om tabsprocenter for hver måned. Disse data, der går flere år tilbage, bliver
fordelt på den enkelte gruppe (region) i privat samt under den enkelte branche i
erhverv.

SDC har givet hver kunde en etableringsdato ud fra, hvornår kunden senest er
kreditbehandlet, hvilket kan f.eks. være forlængelse af lån, nyt lån, nyt kreditkort
(MasterCard) eller ny garanti. Kundens etableringsdato sammen holdes med
tabsprocenten for den pågældende måned i den pågældende region/branche.
Hermed er der fastslået kundens tabsprocent på etableringstidspunktet, hvor vi i
vores margin har taget højde for kundens risiko.

Lokale Pengeinstitutter vil løbende levere nye data til SDC, således der
fremkommer nye tabsprocenter for alle regioner/brancher og landsplan for hver
måned. Dataene bliver leveret til SDC hvert kvartal.

Den gruppevise nedskrivning opbygges af på baggrund af forskellen mellem
hver kundes udlåns nye tabsprocent (ny data) for ultimo et kvartal og
tabsprocenten fra etableringstidspunktet multipliceret med udlånets restgæld.
Denne forskel i tabsprocenterne medregnes kun i opgørelsen af de gruppevise
nedskrivninger, hvis tallet er positivt (ny tabsprocent er højere end tabsprocenten
fra etableringsdatoen).

Alle beløb, der fremkommer ved ovenstående beregning, opsummeres for hver
region/branche smat et samlet tal for de gruppevise nedskrivninger. Denne model
beskriver udviklingen i risikoen på vores udlån.

Kontrolfunktion



/

- 49 -

Da der må naturligvis ikke må være en gruppevis nedskrivning på kunder, der er
individuel vurderet og nedskrevet, vil vi i en opstartsfase (foreløbigt defineret
som 2007 og 2008) manuelt kontrollere, at der ikke er forekommer gruppevise
nedskrivninger på kunderne med individuelle nedskrivninger.

Derfor vil vi hvert kvartal lave et udtræk med listerne. Disse listerne, der er
opdelt på regioner/brancher, vil vise kundernes cpr.nr., udlånets kontonummer,
ny tabsprocent, tabsprocent på etableringstidspunktet samt et eventuelt beløb til
gruppevise nedskrivninger. Denne kontrol bliver udført inden den kvartalsvise
indberetning til Finanstilsynet på nedskrivninger.

Kontrolfunktionen udføres i et samarbejde mellem IT-Chef (laver listeudtræk),
erhvervskundechef (manuel kontrol af listen.) samt regnskabschef
(indberetninger).
Tilsvarende vil fremtidige test af LOPI-modellen ved fremtidige ændringer eller
udbygninger, herunder den fremtidige mulighed med gruppen "erhverv ekskl.
landbrug", ligeledes ske som et samarbejde mellem IT-chef, regnskabschef og
erhvervskundechef. Hvis der ønskes en ændring i valg af principper, vil dette
dog altid kræve en accept fra sparekassens direktør.

…”

Af en forretningsgang på kreditområdet fra januar 2008 vedrørende

nedskrivningsprincipper (ekstrakten side 9126) hedder det bl.a.:

” NEDSKRIVNINGSPRINCIPPER

Udlån skal ved første indregning måles til dagsværdi med tillæg af de
transaktionsomkostninger og fradrag af de modtagne gebyrer m.v., hvis disse er
signifikante, jf. afsnit transaktionsomkostninger og modtagne gebyrer, og som er
direkte forbundet med erhvervelsen eller udstedelsen af udlånet.

Efter de nye regler skal der ikke længere foretages nedskrivninger (hensættelser)
af udlån på baggrund af en sandsynliggjort risiko for fremtidigt tab. I stedet vil
der efter de nye regler kun skulle foretages nedskrivning af udlån, hvor en eller
flere begivenheder er indtruffet, som har medført en værdiforringelse. Mere
konkret skal der vurderes, om der er indtrådt såkaldt objektiv indikation for
værdiforringelse. Dette foretages ved individuel vurdering og/eller ved gruppevis
vurdering.

Samspillet mellem den individuelle og den gruppevise vurdering af
engagementer er illustreret på bilag 1.

1. Nedskrivninger på individuelt niveau eller signifikante engagementer

Som udgangspunkt skal nedskrivningsbehovet vurderes individuelt på visse
engagementer. Ved den individuelle vurdering af nedskrivningsbehovet på
engagementer skal der være indtruffet en begivenhed, objektiv indikation for
værdiforringeler, der kan begrunde behovet for nedskrivningen af et



/

- 50 -

engagement. Derudover skal den pågældende begivenhed have en indvirkning på
størrelsen af de forventede fremtidige betalinger på engagementet, og den skal
kunne måles pålideligt. Med andre ord reduktionen i kreditværdigheden skal
være af så betydeligt omfang, at det er sandsynligt at låntager ikke vil kunne
opfylde sin betalingspligt. Følgende begivenheder skal indgå i vurderingen.

Individuel vurdering skal som minimum foretages ·ud af følgende kriterier:

1. For alle engagementer, der er af betydelig størrelse (= signifikante ) for
sparekassen:

Engagementer af betydelig størrelse er i Sparekasse fastsat ud fra
sparekassens indtjening og egenkapital:

For 2008 er denne størrelse fastsat til alle engagementer over kr.
1.000.000. Denne beløbsgrænse revurderes en gang årligt.

2 Engagementer, hvor der er konstateret betydelige økonomiske
problemer:

Engagementer, der er sendt til inkasso, indgivet begæring om
betalingsstandsning eller konkurs, indledt forhandlinger om akkord,
gældssanering eller lignende.

2. Objektiv indikation for værdiforringelse på individuelt niveau:

Ved individuel vurdering anses objektiv indikation for værdiforringelse at være
indtruffet i tilfælde af en eller flere af følgende begivenheder:

2.1. Låntager er i betydelig økonomisk vanskeligheder

Erhverv:
➢ virksomheder med 2-3 års negativ indtjening eller konsolidering og

forværring i betalingsevnen kombineret med svag eller negativ
egenkapital.

➢ hyppige ændringer i regnskabsprincipper, i ledelsen eller revisor.           

➢ bevilget henstand eller rentenedsættelse på grund af dårlig økonomi       

➢ konkurs, betalingsstandsning og inkasso

➢ andre krav eller forpligtelser (f.eks. erstatningskrav, restskatter eller
kautionsforpligtelser)

….

2.2 Låntager har misligholdt sine forpligtelser på engagementet

Erhverv:
➢ udeblivelse af ydelser på et lån



/

- 51 -

➢ manglende indbetalinger fra omsætningen

➢ overtræk udover 3 måneder som følge af debitors forværrede
økonomiske situation

….

2.3. Lempelige vilkår ydet på grund af debitors økonomiske
vanskeligheder.

Erhverv:
➢ virksomheder med 2-3 års negativ indtjening eller konsolidering og

forværring i betalingsevnen kombineret med svag eller negativ
egenkapital

➢ konkurs, betalingsstandsning, eller in.1casso

➢ andre krav eller forpligtelser (f.eks. erstatningskrav, restskatter eller
kautionsforpligtelser)

….

2.4. Det er sandsynligt, at låntager vil gå konkurs eller blive underlagt
anden økonomisk rekonstruktion

Erhverv:
➢ virksomheder med 2-3 års negativ indtjening eller konsolidering og

forværring i betalingsevnen kombineret med svag eller negativ
egenkapital

➢ hyppige ændringer i regnskabsprincipper, i ledelsen eller revisor. ➢

udeblivelse af ydelser på et lån

➢ overtræk udover 3 måneder som følge af debitors forværrede
økonomiske situation

➢ bevilget henstand eller rentenedsættelse af økonomiske årsager ➢ andre

krav eller forpligtelser (f.eks. erstatningskrav, restskatter eller
kautionsforpligtelser)

….

Hvis der er indtruffet objektiv indikation for værdiforringelse jf. ovenfor
skitserede indikatorer og den eller de pågældende begivenheder har en virkning
på størrelsen af de forventede fremtidige betalinger på engagementet, der kan
måles pålideligt, skal engagementet nedskrives med forskellen den
regnskabsmæssige værdi før nedskrivningen og nutidsværdien af de forventede
fremtidige tilbagebetalinger fra engagementet som efter det bedst mulige skøn
må forventes fra låntager samt fra realisation af eventuelle sikkerheder og
dividender.



/

- 52 -

Ved beregning af nutidsværdien i nedskrivningsskemaet bruges den vægtede
rente på engagementet som diskonteringsfaktor for de forventede fremtidige
betalinger (renter, afdrag og realisering af sikkerheder). Såfremt et individuelt
vurderet engagement ikke nedskrives, skal det placeres i en gruppe, der
underlægges gruppevis vurdering samt en eventuel gruppevis nedskrivning på
udlånet, jvf. forretningsgang om gruppevise nedskrivninger.

Engagementer, der er konstateret individuelt værdiforringet, må ikke indgå i en
gruppe. Identificeres et sådant engagement i en gruppe, skal udlånet fjernes fra
gruppen og nedskrives individuelt. Individuel vurdering skal gå forud for den
gruppevise vurdering.

Selvom det er besluttet, at det kun er alle engagementer over kr. 1.000.000, der
vurderes som signifikante, og som bliver individuel vurderet, så bliver alle
engagementer individuelt vurderet og der bliver eventuelt lavet en
nedskrivningstest (nedskrivningsskema), hvor der er særlige faresignaler, som
f.eks.:

• kunden kommer under betalingsstandsning

• kunden kommer under konkursbehandling

• kunden har søgt gældssanering

• kunden søger akkordordning

• kunden er i restance med minimum 3 måneders ydelser

3. Nedskrivninger på gruppevis niveau

Der henvises til særskilt skriv om gruppevise nedskrivninger (LOPI-modellen),
der er seneste ajourført januar 2008.

4. Tilbageførelser af individuelle nedskrivninger

Der er mulighed for, at der også kan foretages en hel eller delvis tilbageførsel af
tidligere foretagne nedskrivninger. Dette såfremt der efterfølgende måtte
indtræffe begivenheder, som øger låntagers muligheder for at tilbagebetale
engagementet, og dermed reducerer virkningen af de faktorer, der tidligere har
forårsaget nedskrivningen.

En delvis tilbageførsel af individuel nedskrivning vil ligeledes kunne
forekomme, hvis f.eks.:

• Værdien af sikkerhederne er forøget

• Der stilles yderligere sikkerheder

• Betalingsstrømme fra låntager/låntagers aktiver forventes forøget.

• Der forventes yderligere dividende.

…”



/

- 53 -

Der er tillige fremlagt en forretningsgang på kreditområdet af marts 2008 (ekstrakten side

9125) vedrørende fremgangsmåden ved indbetalinger på afskrevne fordringer.

Af en forretningsgang på kreditområdet af maj 2008 (ekstrakten side 9123) vedrørende

sagsgang på kreditområdet hedder det:

” Angående sagsgang på kreditområdet:

Den enkelte rådgiver er ansvarlig for:
• Bevillingen til den enkelte kunde er på plads, jvf. kreditpolitikken samt

bevillingsbeføjelser. Hvis en bevilling overstiger en rådgivers beføjelser,
skal låneindstillingen bevilges af gruppeleder/direktøren/bestyrelsen.

• Udfærdigelse af korrekte låne- og sikkerhedsdokumenter eventuelt som
arbejdsopgave til produktionsafdelingen / back-up.

• Låne- og sikkerhedsdokumenter er underskrevet af kunderne samt
eventuelt 3. mand. Vitterligsvidne på lånedokumenter skal enten være af
en fra Sparekassen eller af 2 personer, der ikke er nært beslægtet med
kunderne.

• Låneindstillingen med låne- og sikkerhedsdokumenter gives videre i
erhverv til erhvervschef, i landbrug til landbrugschefen samt i øvrige
afdelinger til souschefen til kontrol.

Den enkelte gruppeleders (souschefen, erhvervschefen og landbrugschefen)
ansvar:
• Hver af disse gruppeledere modtager hver måned bevillingslister, hvoraf

det fremgår, hvad den enkelte rådgivers kunder har fået etableret af lån,
kreditter, garantier og bevilget overtræk. Listerne afleveres senest den 15.
i hver måned til direktøren. Denne liste skal den enkelte gruppeleder
bruge til at kontrollere, at rådgiverne får afleveret alle sine lånesager
(låneindstillinger med låne- og sikkerhedsdokumenter) til kontrol.

• Alle bevillinger kommer til kontrol - undtagelsen er dog bevilget
overtræk.

• Gruppelederen kontrollerer; at der er overensstemmelse mellem
bevillingen (låneindstillingen) og låne- og sikkerhedsdokumenterne samt
afstemmer bevillingen med bevillingslisterne.

• Gruppelederen kontrollerer underskrifter på dokumenter, om
sikkerhedsdokumenterne er tinglyst og om der er retsanmærkninger på
tinglyste dokumenter.

Hvilke typer af afvigelser skal gruppelederen reagerer på:



/

- 54 -

• Hvis der er uoverensstemmelse mellem låneindstilling, lånedokumenter
og bevillingslisterne. Mindre afvigelser kan dog accepteres.

• Hvis der mangler låne- eller sikkerhedsdokumenter

• Hvis der mangler underskrifter på låne- eller sikkerhedsdokumenter

• Hvis der er retsanmærkninger på tinglyste sikkerhedsdokumenter, hvis

anmærkningen ikke vurderes at være tålelig.

• Hvis der mangler begrundelse og bevilling af renteafvigelse fra
standardsatser.

Den kontrollerede låneindstilling med låne- og sikkerhedsdokumenter sættes
efterfølgende på plads i den enkelte kundes mappe.

Sanktioner fra afdelingslederen uafhængigt af fejlen:
• Påpege manglerne (mild)

• Indskærpe forretningsgangen (mellem)

• Ændring af bevillingsføjelser (hård)

Hvis det anses nødvendigt med yderligere (hårde) sanktioner overfor den enkelte
rådgiver, vil dette ske i en dialog mellem direktøren og afdelingslederen. Hvis
vurderes alvorlig vil tillidsmanden blive inddraget.
…”

Nye forretningsgange i november 2008

Der er i sagen desuden fremlagt 3 udaterede forretningsgange, som ikke ses at være behandlet

af bestyrelsen. En forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder, en forretningsgang for

kreditstyring og en forretningsgang for bevilling af kreditter.

Forretningsgangene er under hovedforhandlingen alle oplyst til at være fra 30. november

2008.

Af forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder (ekstrakten side 10693) fremgår det

bl.a.:

”…
1. Generelt
I henhold til kreditpolitikken skal sparekassens engagementer sikkerhedsmæssigt
være maksimalt afdækket. De sikkerheder, der kan tages, skal som hovedregel
tages – uanset at de senere måske værdiansættes til 0 kr.



/

- 55 -

Alle sikkerheder vurderes individuelt og forsigtigt ud fra realisationsprincippet -
dvs. efter hvilken værdi sikkerheden forventes at have i en realisationssituation.

Ved alle ændringer i kunders kreditengagement skal sikkerhederne revurderes.
Såfremt der er sket en udvikling der gør, at værdien af den enkelte sikkerhed
ikke svarer til den opgjorte værdi i Kernesystemet, er det rådgivers ansvar at
ændre vurderingen.

Forretningsgangen indeholder en beskrivelse af de oftest forekommende
sikkerhedseffekter. Alle øvrige effekter skal vurderes individuelt og meget
forsigtigt.

Afvigelser fra forretningsgangen kræver en skriftlig beskrivelse og
dokumentation i hvert enkelt tilfælde.

2. Privat
…

3. Erhverv
Når den enkelte kunde stiller sikkerheder over for Sparekasse, skal
sikkerhederne vurderes og værdiansættelse ud fra en af følgende måder:

3.1 Parcelhuse, sommerhuse, nedlagte landbrug og grunde
90 % af Købesummen eller Totalkredits vurdering eller Sparekassens

vurdering eller Offentlig ejendomsvurdering

3.2 Landbrug
95 % Realisationsprincippet som sammensættes af: a. antal ha jord x

markedspris pr. ha for området b. vurdering af bygninger c. 75 % af
bogført værdi af besætningen d. 50 % af bogført værdi på maskiner
og inventar e. mælkekvote ved antal kg x (80 % af seneste
børspris)

eller sekundært

100% af seneste offentlige ejendomsvurdering + 75 % bogført værdi af
besætningen + 50 % af bogført af maskiner og inventar

3.3 Bolig- og erhvervsudlejningsejendomme

90 % af Nettoleje x forrentningsfaktor

Vi laver mindst en gang årligt en vurdering af, hvad multiplikatoren
(faktoren) for bolig- og erhvervsejendomme skal være.



/

- 56 -

Faktoren vil altid være en hovedregel, hvilket betyder, at der kan
være forhold omkring ejendommen, som forbedrer eller forringer
faktoren.

Forrentningsfaktor er betinget af ejendommens type (bolig eller
erhverv) og ejendommens geografiske placering ud fra følgende
liste:

3.3.1 Boligejendomme:
Faktor 17: Ejendomme placeret i Århus og København samt i

større provinsbyer
Faktor 16: Ejendomme placeret i mellemstore provinsbyer
Faktor 15: Ejendomme placeret i øvrige provinsbyer.

3.3.2 Erhvervsejendomme:
Faktor 16: Ejendomme placeret i Århus og København samt i

større provinsbyer
Faktor 15: Ejendomme placeret i mellemstore provinsbyer
Faktor 14: Ejendomme placeret i øvrige provinsbyer.

3.3.3 Beskrivelse af de forskellige størrelser af byer:
a. Større provinsbyer har minimum ca. 75.000

indbyggere (f.eks. Aalborg)
b. Mellemstore provinsbyer har minimum ca. 25.000

indbyggere (f.eks. Hjørring)
c. Øvrige provinsbyer har maksimum ca. 25.000

indbyggere.
…”

Derudover indeholdt forretningsgangen i punkt 3.4–3.8 værdiansættelser for biler,

campingvogne, motorcykler, driftsmidler, virksomhedspant/fordringspant, goodwill og

værdipapirer. I punkt 3.9 indeholdt forretningsgangen en bestemmelse om, at indeståender på

en pantsat konto havde en sikkerhedsværdi på 100%, mens kautioner i punkt 3.10 i

udgangspunktet blev fastsat til en sikkerhedsværdi på 0%. Dog kunne 3. mandskautioner

sættes til en sikkerhedsværdi på 100%, hvis der var dokumentation for f.eks. en ubetinget

soliditet. Endelig indeholdt forretningsgangen i punkt 3.11-3.13 retningslinjer for

sikkerhedsfastsættelse af transporter, garantier og øvrige.

Af forretningsgangen for kreditstyring (ekstrakten side 10683) fremgår det i punkt 1, at det

var hver kunderådgivers ansvar, at overtræk og restancer dagligt blev behandlet inden kl. 11

med henblik på en vurdering af, om overtrækket blev accepteret, betalinger afvist eller kunden

skulle rykkes. Ved ferie og andet fravær skulle rådgiveren aftale med en kollega, hvem der tog

over. Souschefen skulle dagligt kontrollere, at alle overtræk/restancer blev behandlet og intet

overtræk måtte være ældre end 60 dage. Inden 60 dage skulle der enten



/

- 57 -

tages kontakt til kunden, bevilges et overtræk i maksimalt 3 måneder eller etableres en

forhøjelse af kreditten. Hver måned skulle der tages et udtræk af overtræk/restancer, som var

større end 25.000 kr., og gruppelederne havde ansvaret for, at listen blev gennemgået med de

enkelte rådgivere. Alle overtræk/restancer større end 50.000 kr. skulle kommenteres med

årsag til overtræk/restance og hvilke handlinger, som var iværksat. Overtræk/restancer større

end 100.000 kr. skulle forelægges for bestyrelsen hver måned.

I punkt 2 om årlig genbevilling/revurdering af engagementer fremgik det af punkt 2.2, at ved

erhvervskunder burde der minimum 1 gang om året ske en revurdering af kundernes

engagementer, hvor der blev taget stilling til, om engagementerne skulle fortsætte, til

sikkerhedsstillelserne og til en fremtidig strategi for engagementerne. Grundlaget for

revurderingerne var regnskabs- og budgetmateriale og eventuel årsopgørelse fra Skat,

regnskabsanalyser, afholdte møder med kunderne samt sparekassens generelle viden om

kunderne og brancheudviklingen.

Desuden fremgik det af punkt 5 vedrørende opfølgning på engagementer m.v., at der hvert år

skulle foretages en opfølgning på alle erhvervsengagementer i forbindelse med en revurdering

af det enkelte engagement. I punkt 5.1 om nedskrivninger hed det:

”…
Nedskrivningsbehovet på en given kunde tager udgangspunkt i, om der er
indtruffen objektiv indikation for værdiforringelse.

Objektiv indikation anses i det mindste at være indtruffet, hvis en eller flere af
følgende begivenheder er indtruffet:

• låntager er i betydelige økonomiske vanskeligheder

• låntagers kontraktbrud, eksempelvis i form af manglende
overholdelse af betalingen for

• renter og afdrag

• sparekassen har ydet låntager lempelse i vilkårene, som ikke ville
have været overvejet, hvis det ikke var på grund af låntagers økonomiske
vanskeligheder.

• det er sandsynligt, at låntager vil gå konkurs eller blive underlagt
anden økonomisk

• rekonstruktion.



/

- 58 -

En vurdering af om der er indtruffen en objektiv indikation af værdiforringelse
sker som minimum i forbindelse med revurdering af kundens engagement.

Beregning af nedskrivningsbeløb foretages på sparekassens regneark benævnt
"nedskrivning af udlån jfr. nye regnskabsregler".

Registrering/ajourføring af nedskrivningsbeløb sker minimum hvert kvartal.”

Endelig var der i forretningsgangens punkt 6.2 om procedurer for løbende korrekt

klassifikation af engagementer ved erhvervskunder en gentagelse af klassificeringen af kunder

fra punkt 3.4. i kreditpolitikken fra november 2008, så kunderne blev vurderet som A-E

kunder, hvor A var bedste kunde, og E var en elendig kunde.

Af forretningsgangen for bevilling af kreditter (ekstrakten side 10687) fremgår bl.a.:

”1. Generelt
Lån og kreditter kan bevilges af kunderådgivere i henhold til bevillingsret for
den enkelte rådgiver. Bevillingsret fremgår desuden af sparekassens
funktionsoversigt.

Hvis låneanmodning, eller det samlede engagement efter bevilling, overstiger
egen bevillingsret, forelægges anmodningen den nærmeste
leder/direktion/bestyrelse til bevilling.

Ved ny låneanmodninger over kr. 25.000,-, og ved låneanmodninger under kr.
25.000,- som bringer kundens samlede engagement over kr. 100.000,-udfyldes
sparekassens låneansøgning og sikkerhedsbeskrivelse, som danner grundlag for
bevilling eller afslag. Engagementer under 25.000, bevilges
ved beskrivelse af formål og afvikling på kontooversigt, der vedlægges
dokumenter til kontrol.

Alle lånebevillinger, der bringer kundens samlede engagement over kr.
2.000.000 kr. men under kr. 10.000.000 kr., kopieres og indsættes i ringbind.
Bevillingen oplæses for bestyrelsen på næstfølgende bestyrelsesmøde.

Lånebevillinger over 10.000.000,-, samt lånebevillinger, der bringer kundens
samlede engagement over kr. 10.000.000, skal bevilges af bestyrelsen.
Indstillinger indsættes i ringbind og påføres fortløbende bevillingsnummer.
Indstillingen bevilges eller afstås ved underskrift af bestyrelsens formand.

1.1 Bevillingsundtagelser

Følgende engagementstyper kan uanset størrelse alene bevilges af
direktion/bestyrelse:

• Individuelt nedskrevne engagementer

• Engagementer med 0-rente



/

- 59 -

• Engagementer, der er indefrosset pga. kundens manglende
betalingsevne

• Engagementer, hvor sparekassen tidligere har lidt tab

Følgende engagementstyper kan alene bevilges af bestyrelsen:

• §78-engagementer

Enhver bevilling af §78-engagementer kræver særlig omhu og skal forelægges
med samme dokumentationsmateriale, som kræves ved rebevilling af
erhvervsengagementer større end 500.000 kr. Ved behandling af §78
engagementer skal debitor uden for døren.

1.2 Sammenhængende engagement

I henhold til B/S-lovens § 23, skal alle engagementer, der økonomisk eller
juridisk hænger sammen, betragtes som et engagement. Der skal således
foretages en korrekt registrering i kernesystemet under engagementsgrupper, der
sikrer en korrekt sammenhæng og henvisning.

Registreringen skal ikke foretages på ægtefæller.

Det er den enkelte rådgiver der vurderer, om de gældende kriterier for
sammenhængende engagement er opfyldt og efterfølgende har ansvaret for den
nødvendige edb-registrering.

Sammenhængende engagementer skal registreres efter følgende:
• Juridisk sammenhæng

Kan opstå, når en person/selskab er helt eller delvist ejet af et andet
selskab. Kriteriet er bestemmende indflydelse, dvs. at der kontrolleres
min. 50 %, inkl. ægtefælle og børns andele.

Engagementstypen kan også forekomme, såfremt et personligt drevet
firma er registreret under CVR nr., og der er et engagement tillige under
CPR. nr.

• Økonomisk sammenhæng

Den økonomiske sammenhæng kan bestå på flere måder. Kriteriet er, at
engagementerne skal udgøre en samlet økonomisk risiko. De mest
forekomne typer af engagementer er:

- Ægtefælle/samlever
- Selskaber/indehaver
- Interessentskab/indehavere
- Moderselskab/datterselskab/indehaver



/

- 60 -

Når der er økonomisk sammenhæng mellem 2 eller flere kunder, og
kundeforholdet dermed udgør en samlet risiko, skal der registreres en
økonomisk sammenhæng.

2. Privat
…

3. Erhverv/Landbrug

3.1 Generelt

Ved enhver kreditbevilling skal rådgiver sikre sig, at der foreligger fuldt overblik
over kundens samlede økonomi. Det sikres ved, at der skal foreligge:

• Seneste 3 års regnskaber med specifikationer

• Budget for det kommende år

• Evt. engagementsoversigt fra andet pengeinstitut

For personligt drevne virksomheder skal årsrapport indeholde indkomst- og
formueforklaring for ejer og evt. ægtefælle.

3.1.1 Bevillinger

Ved bevillinger udfyldes sparekassens låneindstillingsskema, som
består af:
• Låneindstilling
• Virksomhedsbeskrivelse
• Sikkerhedsbeskrivelse
• Handlingsplan
• Beregning af dækningsbidrag
• Regnskabsanalyse

Indstillingsskemaer udfyldes med fyldestgørende oplysninger i
henhold til punkterne i skemaerne.

Med hensyn til opgørelse af sikkerhedsværdi henvises til
sparekassens Forretningsgang for bevilling af sikkerheder.

I handlingsplanen beskrives, hvordan engagementet skal behandles
i sparekassen.

Beregning af dækningsbidrag foretages ud fra aktuelle rentesatser
fratrukket sparekassens rente for fremskaffelse af kapital, som
løbende fastsættes. Der skal altid være positiv indtjening på en
kunde.



/

- 61 -

Regnskabsanalyse udfyldes efter indleverede regnskaber, og
kommenteres i låneindstillingen.

3.1.2 Rebevillinger

Alle engagementer er som hovedregel bevilget som "gældende
indtil videre", men engagementerne tages op mindst en gang om
året, som hovedregel i forbindelse med gennemgang af kundens
regnskab.

Her skal tages stilling til engagementets fortsatte forløb,
sikkerhedsstillelse og fremtidig strategi for engagementet.

Er der ikke sket væsentlige ændringer i kundens økonomi, og
fortsætter engagementet på uændrede vilkår, er en egentlig
genbevilling ikke nødvendig, dog skal der altid udfyldes
regnskabsanalyse og handlingsplan ajourføres.

3.1.3. Overtræk

Som udgangspunkt skal alle overtræk bevilges og legaliseres. Ingen
overtræk må løbe over 60 dage.

3.2 Klassificering af engagementer

Alle engagementer skal klassificeres LA/EA - LE/EE, i henhold til sparekassens
kreditpolitik. Med hensyn til løbende ajourføring af klassificering henvises til
Forretningsgang for kreditstyring.”

2.1.5 Ledelsesberetninger

I det følgende gengives uddrag af ledelsesberetningerne i sparekassens årsrapporter for 2004–

2007 og halvårsrapporten for 1. halvår 2008. Desuden gengives uddrag af den konstituerede

ledelses ledelsesberetning i årsrapporten for 2008, der blev udarbejdet efter sparekassens

økonomiske nedbrud primo 2009.

2.1.5.1 Ledelsesberetning 2004

Af ledelsens årsberetning i årsrapporten for 2004 (ekstrakten side 3125) fremgår bl.a.:

”…
Regnskabet for 2004 er kraftigt præget af den største tilgang af nye kunder i
sparekassens 134 års historie. En stigning på 29 % eller 2.939 nye bragte det
samlede kundeantal op på knap 13.000.
Men også den kundevenlige rentepolitik og stort set ingen gebyrer sætter
naturligvis også sine spor.



/

- 62 -

…

Acceptabelt resultat

Overskuddet af den egentlige sparekassedrift blev godt 20 millioner kr. Men en
negativ udvikling i kursregulering på vore værdipapirer samt hensættelser på
kunder bragte nettoresultatet ned på godt og vel 6 millioner kr. før skat.

Egenkapital på 170 millioner kr.

507 nye garanter har bragt antallet op på 3.799. Nyindskud på knap 8 millioner
kr. hæver garantikapitalen til 27 millioner kr.
Herefter udgør solvensprocenten 16,3, som skal ses i relation til lovkravet på 8
%.

Stor vækst

Den flotte kundetilgang sætter sit præg på kundernes indskud, der er steget med
35 % til 838 millioner kr. Lån er øget 22 % til 474 millioner kr. og garantier er
vokset 44 % til 421 millioner kr. Balancen er steget med 28 % til over l milliard
kr.
Stigningerne ligger væsentligt over tilsvarende tal hos pengeinstitutter, vi
normalt sammenligner os med, og hører til blandt de bedste i landet.

Indtægter steget over 17 %

Netto rente- og gebyrindtægter er steget fra 37 millioner kr. til 43 millioner kr.
Denne vækst er et resultat af de mange nye kunder og flere forretninger.
Sparekassen holder nemlig fast i kundevenlige renter og ingen gebyrer.

Kursreguleringer

Blandt andet et fortsat - men uventet fald i den danske rente samt helt nye
produkter på realkreditområdet medvirkede desværre til et kurstab på vore
obligationer på 11 millioner kr. Selvom værdien af aktiebeholdningen blev
forbedret med over 6 millioner kr. er den negative kursregulering på 5 millioner
kr. ikke tilfredsstillende.
På positivsiden bidrager de højt forrentede obligationer dog til en god forøgelse
af renteindtægterne.

Tab og hensættelser

Kontoen for tab og hensættelser blev 9 millioner kr. Selvom der primært er tale
om hensættelser og ikke konstaterede tab, er det en beklagelig udvikling i
erhvervslivet. Men det er samtidig også et billede af, at sparekassen tager sit
ansvar for lokalsamfundet og bevarelse af arbejdspladser alvorligt.

Udgifter til administration

De samlede udgifter til administration og personale blev 23 millioner. Det er en
stigning på 13 %. Sammenlignet med de mange nye kunder og den store
forøgelse i forretningsomfanget er det fuldt ud acceptabelt.



/

- 63 -

36 medarbejdere

I regnskabsåret er medarbejderstaben blot øget med 1. Det viser, at vore
medarbejdere har ydet en helt ekstraordinær og enestående indsats for at klare
den store arbejdsbyrde, som den voldsomme ekspansion har medført.

Anvendelse af årets overskud

Efter årets overskud er der 4,666 millioner kr. til disposition. Der er overføres
4,6 millioner kr. til næste år, og gavefonden får tilført 66.000 kr. så den når op på
470.000 kr. I regnskabsåret er der fra fonden uddelt 132.000 kr. til almennyttige
formål.

Fortsat vækst i 2005

I det kommende år forventer vi en fortsat god og stabil vækst i vore forretninger.
Vi imødeser også vedvarende tilgang af nye kunder - om end i en mere afdæmpet
og kontrolleret form. Det er vort håb og forventning, at driften af sparekassen vil
resultere i et stigende overskud.

Vi vil også fremover optræde som en lokal, selvstændig og uafhængig
sparekasse, der værdsætter kunder og medarbejdere.

Kunderne kan også forvente, at sparekassen vil have attraktive renter og en
kundevenlig gebyrpolitik, ligesom personlig service på et højt niveau vil have
høj prioritet. Rådgivningen vil være ærlig og reel med udgangspunkt alene i
kundernes ønsker og behov.

Velkommen og tak

Vi er stolte over at byde velkommen til så mange nye kunder, og vi vil gøre vort
yderste for at leve op forventningerne både fra nye og gamle kunder. Man kan
regne med, at vi er et anderledes pengeinstitut.

Tak til kunder, medarbejdere og forretningsforbindelser for et godt og udbytterigt
samarbejde i 2004.

Revision

Udgifter til revision er bogført under ordinære udgifter med i alt 381 tkr., heraf
vedrører 57 tkr. andre revisionsopgaver end lovpligtig revision. Der er ikke ansat
intern revisor i Sparekassen.

…”

2.1.5.2 Ledelsesberetning 2005

Af ledelsens årsberetning i årsrapporten for 2005 (ekstrakten side 3547) fremgår bl.a.:



/

- 64 -

”Sparekassens forretningsaktiviteter omfatter almindelige
pengeinstitutforretninger. Modtagelse af indskud, udlån, handel med
værdipapirer og valuta, betalingsformidling samt rådgivning om pension,
investering, forsikring og bolig.

Kundekredsen omfatter private og fortrinsvis mindre erhvervsdrivende.
Resultatet skal ses på baggrund af sparekassens meget kundevenlige rentepolitik
og stort set ingen gebyrer.

For at opnå størst mulig sikkerhed ved udfærdigelsen af årsrapporten er anvendt
regler under afsnittet "Anvendt regnskabspraksis".

I regnskabsåret har der ikke været usædvanlige forhold, der har påvirket
indregningen og målingen.

Øget aktivitet på alle områder
Kundernes indskud er i regnskabsåret steget med 257 mio. kr. eller 30,7 % til i
alt 1 milliard og 96 mio. kr. Lån er forøget med 210 mio. kr. (44,1 %) til 686
mio. kr. Garantier steg 274 mio. kr. (65 %) til 695 mio. kr.

Vedtægtsændringerne, der muliggør indskud op til 50.000 kr. for hver garant, har
givet en forøgelse i den samlede garantikapital på 122,6 % i årets løb. Der er
indbetalt 33,5 mio. kr., så året slutter med i alt 60,8 mio. kr. Der er 4724 garanter.

Netto rente- og gebyrindtægter er steget 3,6 mio. kr. (8,4 %) til i alt 47,4 mio. kr.
Den forholdsvis beskedne vækst skal ses på baggrund af den kundevenlige
prispolitik.

På positivsiden har blandt andet formidling af realkreditlån sat sine spor, ligesom
formidling af risiko og livsforsikringer er et nyt forretningsområde, der har givet
øgede indtægter.

Kursreguleringer

Kursregulering af sparekassens obligationer og aktier har bidraget positivt med
10,4 mio. kr. Bag tallet skal ses et tab på obligationer på 4,6 mio. kr. medens
kursgevinsten på aktier blev 13,6 mio. kr. Gevinst på handel med valuta og
regulering af aktieoptioner udgør 1,4 mio. kr.

Løn- og administrationsomkostninger

Udgifter til administration steg 3,2 mio. kr. (13,9 %) til i alt 26,8 mio. kr.
Forøgelsen skal ses i forhold til den voldsomme stigning i forretningerne, som
har øget behovet for arbejdskraft. Stigningen i lønningerne udgør 2,6 mio. kr. (18
%) til i alt 17,4 mio. kr. I regnskabsåret er der kommet 7 nye medarbejdere, så
der i alt er 42. Gennemsnitligt antal beskæftigede, omregnet til heltids er 36,6.

Driftsresultat og solvens



/

- 65 -

Ændringer i praksis for nedskrivning af udlån betyder, at der er indtægtsført 8,9
mio. kr.

Årets resultat før skat udgør 40,3 mio. kr. Efter beregnet skat på 10,8 mio. kr.
bliver nettoresultatet 29,5 mio. kr.

Sparekassens solvens udgør 14,3%, og er således væsentligt over lovens
mindstekrav på 8%.

Der er ikke indtruffet betydningsfulde hændelser efter regnskabsårets afslutning.

Risikostyring

Styringen af kredit- og markedsrisici sker i sparekassen såvel via fastsatte
kvantitative grænser som gennem en bevidst organisering og fastlæggelse af
konkrete politikker og forretningsgange for de pågældende områder.

Sparekassens kreditpolitik, der tager udgangspunkt i ide- og
forretningsgrundlaget, har det overordnede mål at sikre, at sparekassens
udlånsmuligheder anvendes på kunder, der via en god soliditet og indtjening på
lang sigt kan tilføre sparekassen en god rentabilitet.

Det er sparekassens mål at yde høj kvalitet i kunderådgivningen, og sparekassen
kreditpolitik indeholder følgende overordnede elementer:

• Kreditgivning til økonomisk sunde virksomheder og privatkunder
• Fuld indsigt i kundernes økonomiske forhold i form af et

dokumenterbart beslutningsgrundlag
• En god spredning fordelt på brancher
• Decentral beslutningskompetence, hvor kunden har direkte kontakt

med den endelige beslutningstager

Sparekassen ønsker som udgangspunkt et helkundeforhold, hvormed sparekassen
får større mulighed for at indgå i en løbende dialog og sparring med kunden.

I forbindelse med ny organisation i 2005 er sparekassens kreditpolitik og
forretningsgange revurderet. I den forbindelse er der indført en række forbedrede
styringssystemer samt nøgletal til afdækning af kundernes betalingsevne.

Fremtid

I 2006 forventer vi et positivt og tilfredsstillende regnskabsmæssigt resultat på
18 - 22 mio. kr. før skat, kursreguleringer og nedskrivninger på udlån.

Sparekassen ønsker fortsat at anvende den nyeste teknologi samt sørge for
nødvendig udbygning af den samlede viden gennem rekruttering og
efteruddannelse, så vi lever op til forventningerne i den skærpede konkurrence.



/

- 66 -

Vi har løbende skærpet opmærksomhed og opfølgning på områder, der eventuelt
kan indebære forretningsmæssige eller finansielle risici. Det kommer til udtryk
ved en forsigtig investeringspolitik for sparekassens beholdning af værdipapirer,
samt en stram styring af bevillinger på låneområdet, herunder en omhyggelig og
realistisk vurdering af sikkerheder.

Der foregår løbende vurderinger og sonderinger i mulighederne for
udviklingsaktiviteter.

Ledelsespåtegning

Vi har dags dato aflagt årsrapporten for 2005 for Sparekasse.

Årsrapporten aflægges i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed.
Årsrapporten er herudover udarbejdet i overensstemmelse med yderligere danske
oplysningskrav til årsrapporter for finansielle virksombeder. Vi anser den valgte
regnskabspraksis for hensigtsmæssig, således at årsrapporten giver et retvisende
billede af instituttets balance, finansielle stilling, resultat samt pengeinstituttets
pengestrømme.

Årsrapporten indstilles til repræsentantskabets godkendelse.”

2.1.5.3 Ledelsesberetning 2006

Af ledelsens årsberetning i årsrapporten for 2006 (ekstrakten side 6585) fremgår bl.a.:

”Hovedaktivitet
…
Sparekassen betragter lokalområdet som det primære markedsområde, medens
det øvrige Danmark betragtes som sekundært, men i allerhøjeste grad et lige så
vigtig område. Sparekassen sagde i 2006 velkommen til godt 1.600 nye kunder.
Virksomhedens 45 medarbejdere betjener knap 16.000 kunder, hvoraf godt 16 %
bor lokalt og 84 % bor i det øvrige Danmark.

…

Væsentlige udvikling

Sparekasse har i 2006 opnået et overskud før skat på 43,5 før skat. Hver
medarbejder har således, udover egen løn, tjent over 1 mio. kr. til virksomheden,
idet medarbejderantallet omregnet til heltid har været 41,5. Renser man resultatet
for positive kursreguleringer og nedskrivning på udlån er den egentlige
sparekassedrift forbedret med over 12 mio. kr.

Egenkapitalen er vokset med 102 mio. kr. til 337 mio. kr. Stigningen i
egenkapitalen kommer fra sparekassens overskud på 32 mio. kr. efter skat samt,
at garanterne har øget deres indskud med 70 mio. kr.

Ledelsen betragter årets udvikling som tilfredsstillende.



/

- 67 -

Resultatopgørelsen

Netto rente- og gebyrindtægter

Netto rente- og gebyrindtægter viser en stigning på 17 mio. kr. til 64 mio. kr.,
hvilket er en stigning på 35,3 %.

Stigningen baseres alene på en god udvikling i udlån og garantier samt øget
fondshandel, herunder samarbejde med investeringsforeninger. Sparekassen har
også en pæn indtjening og vækst i samarbejdet med bl.a. Totalkredit, DLR
Kredit, Garanti-invest samt Privatsikring.

Kursreguleringer

Sparekassens beholdning af værdipapirer viser en positiv kursregulering på 7,5
mio. kr. Beløbet består af positiv kursregulering på aktier med 16,1 mio. kr. samt
valuta m.v. med 0,9 mio. kr. Der er en negativ regulering på obligationer med 9,5
mio. kr., hvilket henføres til, at renten på obligationsmarkedet er steget.

Omkostninger

Udgifter til personale og administration er steget med godt 3 mio. kr. til 30,3
mio. kr. En stigning på 12,7 % hvilket primært kan henføres til flere nye
medarbejdere. Henset til, at forretningsomfanget er steget med 29 % er
omkostningsudviklingen absolut tilfredsstillende.

Nedskrivninger på udlån

Sparekassen har i 2006 taget 3,1 mio. kr. til indtægt. Efter de nye regler om
indregning og måling af udlån har sparekassen ikke fundet væsentlige indtrufne
begivenheder eller objektive indikationer som retfærdiggør en forøgelse af de
samlede nedskrivninger. Sparekassen har i 2006 haft ordinært besøg af
Finanstilsynet, og nævnte indtægt falder helt i tråd med Tilsynets anvisninger.

Balancen

Udlån og garantier

I takt med en p.t. meget positiv udvikling i sparekassens tilgang af nye kunder og
en høj aktivitet i lokalsamfundet, er sparekassens udlån er steget med 62 % til
1,110 mia. kr. Garantier er steget med 315 mio. kr. eller 45 % til 1,011 mia. kr.
Stigningen kan primært henføres til hjemtagelse af udenlandslån samt øget
samhandel med Totalkredit. Udlån og garantier er fordelt med 1,5 mia. kr. til
erhverv og 600 mio. kr. til privat.

Indlån

Noget så uvant som fald kan sparekassen også levere, idet indlån er faldet med
27 mio. kr. eller 2 % til 1,069 mia. kr. Forklaringen ligger i, at en væsentlig del
af den øgede garantikapital på 70 mio. kr. er hævet af



/

- 68 -

indlånsmidler, og derfor posteres under egenkapitalen samt det forhold, at der
var registreret et par større deponeringer ult. 2005. Set over 2 års sigt er indlån
steget med godt 230 mio. kr.

Værdipapirer

Obligationsbeholdningen er bogført til 275 mio., og består hovedsageligt af fast-
og variabelt forrentede realkreditobligationer.
Af aktiebeholdningen på 70 mio. kr. kan 24 mio. kr. henføres til sektorselskaber,
som bl.a. Totalkredit, DLR-Kredit, Dankort, SDC, PBS m.fl.

Garanter

Garantikapitalen er steget fra 60 mio. til 130 mio. kr., en stigning på ikke mindre
end 116 %. Der er kommet netto 616 nye garanter, hvorefter sparekassen i alt har
5.290 garanter. Sparekassen hviler på et solidt og stærkt kapitalgrundlag, og den
flotte stigning vidner om kundernes fortsatte tillid og opbakning til sparekassens
virksomhed.

Begivenheder indtruffet efter regnskabets afslutning

Siden årsrapportens afslutning er der ikke indtruffet begivenheder, som kan
forrykke vurderingen af årsrapporten.

Videnressourcer i virksomheden

Sparekassens organisation er opdelt i specialfunktionerne Erhverv, Privat,
Kasse/Service og Investering/forsikring/pension, som alle er rådgivende
kundevendte funktioner. Af mere interne funktioner findes en
administrationsfunktion, en produktionsafdeling samt en stabsfunktion. Et stort
antal af sparekassens medarbejdere har meget lang anciennitet, hvilket har gået
rigtig flot i spænd med de senere års mange nyansættelser. Sparekassen har været
i den situation, at der løbende har været ansøgere, og vi dermed næsten har
kunnet håndplukke dygtige medarbejdere indenfor sektoren. Samtidigt har vi
tradition for at uddanne egne elever. I sparekassens dagligdag og
funktionsoversigt er arbejdet tilrettelagt sådan, at der min. er 2 medarbejdere,
som kan udføre samme funktion. Dermed er sparekassen ikke særlig afhængig,
hvis en medarbejder vælger at opsige i virksomheden.

Forventninger til 2007

Sparekassen forventer også pæn aktivitet i 2007, selvom årets overskud næppe
når op på samme højder som i 2006. Der forventes ikke kursgevinster på aktier
og obligationer, men den primære drift på godt 30 mio. kr. forventes på samme
niveau.

Der skal gennemføres en ombygning og modernisering af ekspeditionslokalet i
hovedkontoret, hvorefter der ikke kan skabes flere nye arbejdspladser her i huset.
Hvis der skal etableres flere arbejdspladser, kan der ske i 2 naboejendomme, som
sparekassen ejer. Vi tror også at rentemarginalen kommer under yderligere pres,
idet der forventes skærpet interesse for at



/

- 69 -

tiltrække indlån, ligesom vi tror på et vis prispres på grund af de nye
solvensregler.

Indregning og måling

Henvist til de nye regnskabsregler fra 2005 sker der fremover
værdiansættelsesændringer. Tidligere foretog sparekassen et forsigtigt skøn over
tabsrisikoen på udlån. De nye regler foreskriver derimod, at nedskrivning ikke
kan foretages før sparekassen har en objektiv indikation af debitors forringede
betalingsevne. Der er samtidigt implementeret en kategorisering af udlånsmassen
baseret på en kreditscoremodel for at understøtte gruppevis nedskrivninger.

Risikostyring

Udlån

Alle kunder i Sparekasse har fået en kreditscore, hvor A er det allerbedste og E
er elendig.

…

Erhvervs- og landsbrugsengagementer

- ledelsen
- egenkapital
- overskud
- likviditet
- sikkerheder
- negative signaler*

Der sker en fornyet kreditvurdering af kunden, som nævnt ovenfor under privat.
Af låneindstillingen fremgår sammenhængende engagement mellem firma og
privatpersoner. Der oplyses samtidigt om firmabranche, regnskaber og
investeringens påvirkning. Desuden laves oplysninger om kundens
familiemæssige forhold, ejerandel, koncerndiagram og fremtidsplaner m.v.

Alle erhvervsengagementer revurderes min. hvert år - typisk ved gennemgang af
regnskab og budget for det kommende år.

*) Negative signaler

Der sker løbende opfølgning på kunder, der udviser negative signaler som

- jævnligt på daglig overtræksliste
- større overtræk, privat 25.000 og erhverv 50.000 kr.
- restancer
- RKI
- checkmisbruger
- betalingsstandsning
- gældssanering
- konkurs



/

- 70 -

- inkasso.

Markedsrisiko
…

Ejendomsrisiko

Såvel domicilejendomme som udlejningsejendomme vurderes løbende efter
afkastmetoden eller intern/ekstern vurdering.

Likviditetsrisiko

Likviditetsrisiko og beredskab beregnes og rapporteres hver måned til ledelsen.
Sparekassen likviditetsreserver er væsentlig over lovens krav på 15 % af
anfordringsgælden.”

2.1.5.4 Ledelsesberetning 2007

Af ledelsens årsberetning i årsrapporten for 2007 (ekstrakten side 8465) fremgår bl.a.:

”…
Hovedaktivitet
…
Sparekassen har to primære markedsområder. Lokalområdet er det oprindelige
markedsområde, og her er markedsandelen meget høj.
Lokalområdet er stadig et vigtigt markedsområde for sparekassen. Gennem de
senere år er kommet stadig flere kunder fra det øvrige Danmark, som er det
andet primære markedsområde. Der er i 2007 samlet kommet 1.266 nye kunder,
og dermed udgør samlet kundeantal godt 16.000. I de to markedsområder
er fordelingen af kunderne 15,6 % lokale og 84,4 % fra øvrige Danmark.

…

Udvikling

Sparekasse har i 2007 opnået et overskud før skat på 38,9 mio. kr. før skat. Det
er et fald på 4,6 mio. kr. i forhold til 2006. Faldet skyldes primært, at der i 2007
har været negativ kursregulering på værdipapirer. På øvrige områder har der
været positiv udvikling.

Basisindtjeningen er i 2007 steget fra foregående års 32,0 mio. kr. til nu 46,0
mio. kr. Det svarer til en stigning på 36,3 %. Basisindtjeningen er det tal, der
viser sparekassens reelle indtjening på den daglige drift. Der er således set bort
fra kursreguleringer på værdipapirer og nedskrivning på debitorer.

Egenkapitalen er vokset med 113 mio. kr. til 450 mio. kr. Stigningen i
egenkapitalen kommer fra sparekassens overskud på 30 mio. kr. efter skat samt,
at garanterne har øget deres indskud med 83 mio. kr.
Ledelsen betragter årets udvikling og resultatet som tilfredsstillende.



/

- 71 -

Resultatopgørelsen

Netto rente- og gebyrindtægter
Netto rente- og gebyrindtægter viser en stigning på 15,6 mio. kr. til 80 mio. kr.,
hvilket er en stigning på 24,2 %.

Stigningen skyldes en fortsat god udvikling i udlån og garantier samt øget
fondshandel, herunder samarbejde med investeringsforeninger. Sparekassen har
også en pæn indtjening og vækst i samarbejdet med bl.a. Totalkredit, DLR
Kredit, Garanti-Invest samt Privatsikring.

…

Omkostninger

Udgifter til personale og administration er steget med godt 3 mio. kr. til 33,4
mio. kr. En stigning på 10,2 %, som primært skyldes ansættelse af yderligere 4
medarbejdere samt generelle lønstigninger. I betragtning af, at
forretningsomfanget er steget med 23 % er omkostningsudviklingen absolut
tilfredsstillende.

Nedskrivninger på udlån

Der er i 2007 tilbageført 1,3 mio. kr. af tidligere nedskrivninger på udlån.
Tilbageførslen har sammenhæng med en stadig bedring af de økonomiske
forhold for såvel privat- som erhvervskunder, hvor betalingsevnen i det forløbne
år har vist sig at være rigtig god.

Balancen

Udlån og garantier

I takt med en meget positiv udvikling i sparekassens tilgang af nye kunder og en
høj aktivitet indenfor flere sektorer af kunder, er sparekassens udlån steget med
34 % til 1,5 mia. kr. Garantier er steget med 270 mio. kr. eller 26,7 % til 1,3 mia.
kr. Stigningen kan primært henføres til hjemtagelse af udlandslån samt øget
samhandel med Totalkredit. Udlån og garantier er fordelt med 2,1 mia. kr. til
erhverv og 0,7 mia. kr. til privat.

Indlån

Indlån er i årets løb steget med 10,2 % til 1,2 mia. kr. Samtidig er
garantikapitalen, som er ansvarlig indskudskapital indskudt af kunderne, forøget
væsentligt. Garantikapitalen indgår i egenkapitalen og medregnes derfor ikke i
stigningen på indlån.

Værdipapirer

Obligationsbeholdningen er sammensat af 199 mio. kr. fast- og variabelt
forrentede realkreditobligationer, 28 mio. kr. statsobligationer samt 20 mio. kr.
øvrige obligationer



/

- 72 -

Af aktiebeholdningen på 64 mio. kr. kan 22 mio. kr. henføres til sektorselskaber,
som bl.a. Totalkredit, DLR-Kredit, Dankort, SDC, PBS m.fl.

Garanter

Garantikapitalen er steget fra 130 mio. til 213 mio. kr., en stigning på ikke
mindre end 64 %. Antallet af garanter er steget med 1.355, hvorefter sparekassen
i alt har 6.645 garanter. Sparekassen hviler på et solidt og stærkt kapitalgrundlag,
og den flotte stigning vidner om kundernes fortsatte tillid og opbakning til
sparekassens virksomhed.

…

Forventninger til 2008

Efter en længere periode, hvor samfundet har nærmet sig en situation med
overophedning, er der ved årets start tydelige tegn på en vis afmatning. Sammen
med rentestigningen i specielt fjerde kvartal 2007 fører det uden tvivl til lavere
aktivitet også i Sparekasse i 2008. Perioden vil derfor blive præget af
stabilisering på nuværende niveau, og der vil ske yderligere indsnævring af
rentemarginalen. Konkurrencen om at tiltrække likviditet vil blive stadig
stærkere, og der forventes yderligere stigning i tilbud på høje indlånsrenter. Der
vil dog fortsat være en god tilgang af nye kunder også i 2008. Der forventes et
resultat for 2008 i størrelsesordenen 35 - 40 mio. kr. excl. kursreguleringer,
nedskrivninger og skat.
Der vil i 2008 blive lagt planer for sparekassens langsigtede bygningsmæssige
udvikling. Nuværende domicilejendom har gennem de senere år gennemgået en
total renovering og nyindretning. Ejendommen er 100 % udnyttet, og for at sikre
fortsat udvikling skal der sikres plads til nye arbejdspladser. Dette kan ske ved
inddragelse af naboejendomme, som sparekassen i forvejen er ejer af.”

Desuden blev afsnittene om indregning og måling og risikostyring herunder udlån, negative

signaler, ejendoms og likviditets risiko fra ledelsesberetningen fra 2006 gentaget.

2.1.5.5 Ledelsesberetning 2008 (1. halvår)

Af ledelsens beretning i halvårsrapporten for 1. halvår 2008 (ekstrakten side 9671) fremgår

bl.a.:

”Resultatopgørelse

Til trods for, at der har været stærkt vigende aktivitet i det omgivende samfund i
første halvår af 2008 har Sparekasse kunnet fastholde en positiv udvikling i netto
rente- og gebyrindtægterne. Der har således været en stigning på knap 2 procent,
så der pr. 30.06.08 er netto rente- og gebyrindtægter på 42,3 mio. kr. imod
foregående års 40,9 mio. kr. Det vidner



/

- 73 -

om, at aktiviteten i Sparekasse fortsat er på et højt niveau, men resultaterne er
alligevel påvirket af den negative udvikling.
Basisindtjeningen er reduceret fra sidste års 24,2 mio. til 21,5 mio. kr. for første
halvår 2008. Den generelt negative udvikling i sektoren med højere rente og
vanskeligere tider for private og erhvervskunder har også sat sine spor i
kursregulering på værdipapirer og nedskrivning på debitorer. Der har således i
halvåret været en negativ kursregulering på 14,3 mio. kr. mod foregående års
negative regulering på 0,6 mio. kr.
Sammen med nedskrivningerne på debitorer medfører det et negativt resultat før
skat på 660.000 kr. mod foregående halvårs positive resultat på 23,3 mio. kr.

Balance

Den positive udvikling i aktiviteterne slår også igennem på balancen, der er
steget med 187 mio. kr. til 1.927 mio. kr. Stigningen svarer til 10,7%. Endvidere
er garantier steget med 14% til nu 1.150 mio. kr.
Udlån er steget med 4% til nu 1.422 mio. kr. Der er i perioden sket en bevidst
omlægning af en del erhvervslån til andre finansieringsformer, der medvirker til
den reducerede stigningstakt i udlånet.
For at reducere kursfølsomheden er der sket en omlægning af
værdipapirbeholdningen, så en større andel end tidligere er placeret i
obligationer og en mindre del i aktier. Indlån er tilnærmelsesvis uændret, idet der
har været en stigning på 14 mio. kr. til nu 1.164 mio. kr.

Omkostninger

Omkostningsudviklingen ligger på et lidt højre niveau end udviklingen i netto
rente- og gebyrindtægterne. Det skyldes primært øgede personale og
administrationsudgifter som følge af forårets nye overenskomst, generelle
lønstigninger samt udbetaling af kollektiv overskudsdeling. Udgifterne til
personale og administration er således i halvåret steget med 20,0% til 19,5 mio.
kr. mod foregående års 16,3 mio. kr.

Nedskrivning på udlån m.v.

I lighed med de fleste andre pengeinstitutter har Sparekasse forøget
nedskrivninger på udlån. Det sker efter en årrække med tilbageførsler af
nedskrivninger, hvor saldoen for nogle år siden var på 49 mio. kr. Som følge af
forventet tab på en enkelt kunde er nedskrivninger på debitorer forøget med 7,8
mio. kr. mod foregående års 0,2 mio. kr. Dermed er hensættelseskontoen p.t. på
39 mio. kr. så Sparekasse er godt polstret i en tid, hvor der kan være mindre gode
tider på vej.
Finanstilsynet har i andet kvartal været på ordinært eftersyn i Sparekasse, og der
er ikke fundet anledning til yderligere nedskrivninger. I en tid med krisetegn i
sektoren må det betegnes som en god karakter for sparekassens udlånsportefølje.

Egenkapital

Sparekassens egenkapital er forøget med 42,6 mio. kr. til nu 459,5 mio. kr.



/

- 74 -

Stigningen skyldes bl.a. at der fortsat er positiv udvikling i garantikapitalen.
Garanterne har således indskudt yderligere 30,7 mio. kr. siden tilsvarende
tidspunkt foregående år, så der nu er 223,9 mio. kr. i garantikapital.
Sparekassens overskud overført fra tidligere år udgør nu 227,4 mio. kr. Den
flotte udvikling i egenkapitalen medfører, at solvensprocenten er forøget fra 17,0
til 17,7 ved udgangen af første halvår 2008. Samtidig sikrer forholdene mellem
indlåns- og udlånsstørrelserne sammen med gode likviditetsaftaler, at
sparekassen har stor overskydende likviditet. Tilsammen understreger det, at
Sparekasse er en solid sparekasse med stor likviditet.

Kunder
Der er i halvåret kommet godt 600 nye kunder, og der er tilsvarende afgivet en
del. Tilsammen har det ført til, at sparekassen ved afslutningen af halvåret havde
16.230 kunder. Kundetilgangen sker fortsat fra hele landet.

Medarbejdere

I overensstemmelser med forventningerne til aktiviteten i den nærmeste fremtid
er der fastholdt uændret medarbejderantal i første halvår på 50.

…

Forventninger til 2. halvår
Der forventes et svagt vigende aktivitetsniveau i andet halvår 2008.
Som budgetteret forventes et årsresultat på basisindtjeningen på omkring 40 mio.
kr. – altså før kursreguleringer, nedskrivninger på debitorer og skat. Med et
stabilt renteniveau i andet halvår forventes forbedring i kursreguleringen.
P.t. forventes ikke yderligere nedskrivninger på debitorer.
Udviklingen i kundetilgangen forventes på uændret niveau.

Halvårsrapporten er ikke revideret.”

2.1.5.6 Ledelsesberetning 2008

Efter sparekassens økonomiske sammenbrud primo 2009 aflagde bestyrelsen og den

konstituerede ledelse den 19. marts 2009 – hvor sparekassen ikke længere var ”going

concern” – en ledelsesberetning i årsrapporten for 2008 (ekstrakten side 10763). Det hedder i

ledelsesberetningen bl.a.:

”…
Hovedaktivitet
…
Regnskabsåret 2008 udviser et underskud på 406 mio. kr. og en egenkapital på 0
kr. Årets resultat er væsentligt påvirket af nedskrivninger på en række
engagementer, herunder specielt ejendomsengagementer. Endvidere er resultatet
negativt påvirket med 161 mio. kr. ved nedregulering af



/

- 75 -

Sparekassens aktiver til den aftalte overdragelsesværdi på 0 kr. som er indgået
med Afviklingsselskabet til sikring af Finansiel Stabilitet A/S.

Sparekasse overholder som følge af det negative resultat ikke solvenskravet jfr.
Lov om finansiel virksomhed.

Sparekasse har, som følge af sparekassens økonomiske situation, indgået
rammeaftale med Afviklingsselskabet til sikring af Finansiel Stabilitet A/S med
henblik på overdragelse af Sparekassens aktiviteter.

På den baggrund har bestyrelsen i Sparekasse underskrevet en betinget
overdragelsesaftale med Afviklingsselskabet til sikring Finansiel Stabilitet A/S,
som indebærer, at Afviklingsselskabet til sikring Finansiel Stabilitet A/S stifter et
datterselskab, hvortil sparekassens virksomhed og samtlige aktiver og passiver
overdrages – bortset fra garantikapitalen på ca. 170 mio. kr.

Aftalen mellem Sparekasse og Afviklingsselskabet til sikring Finansiel Stabilitet
A/S er betinget af Finanstilsynets godkendelse. Den er endvidere betinget af, at
repræsentantskabet i Sparekasse ikke vedtager et alternativt forslag, der
indebærer, at solvenskravet i Lov om finansiel virksomhed § 124 opfyldes inden
udløbet af Finanstilsynets frist torsdag den 26. marts 2009.

Garantikapitalen må efter de foreliggende oplysninger anses for tabt. Aftalen
med Afviklingsselskabet til sikring Finansiel Stabilitet A/S indeholder dog en
mulighed for, at garanterne kan få et eventuelt overskud, hvis
Afviklingsselskabet til sikring Finansiel Stabilitet A/S bliver indfriet.

Da Sparekasse er medlem af Det private Beredskab, er sparekassen dækket af
den statslige garantiordning, og alle indlån og andre simple fordringer er dermed
fuldt ud dækket jævnfør Lov om finansiel Stabilitet. Det betyder, at alle
privatkunder, erhvervskunder samt finansielle kreditorer har fuld sikkerhed for
deres tilgodehavender – bortset fra garantikapitalen.

Ændring i anvendt regnskabspraksis

Efter overdragelse til en ny bank har sparekassen ingen aktivitet.
Sparekassens egenkapital er herefter væk. Sparekassen vil som konsekvens heraf
indlevere sin banktilladelse. På denne baggrund er forudsætningen for fortsat
drift ikke opfyldt på regnskabsaflæggelsestidspunktet. Med henblik på at give et
retvisende billede, er aktiver i en særskilt post reguleret til overdragelsesværdi i
overensstemmelse med den indgåede overdragelsesaftale. Effekten af
ændringen i anvendt regnskabspraksis fremgår nedenfor i afsnittet om anvendt
regnskabspraksis.

Udvikling i nedskrivningsbehov 2008

Finanskrisens indtog i efteråret 2008 har medført voldsomme reaktioner i
specielt ejendomsbranchen. Stigende renter og faldende priser på ejendommene
har medført et voldsomt pres på Sparekassens kunder i



/

- 76 -

ejendomssektoren. Markedet for salg af ejendomme er siden efteråret 2008 gået
fuldstændigt i stå og dette har ført til flere konkurser blandt ejendomskunderne
og samlet set har disse begivenheder medført at sparekassen har måttet foretage
reservatio n er til imødegåelse af tab på primært dette k undesegment på i a lt
253 mio. kr. Årets reelle tab udgør 3,6 mio. kr. De store nedskrivninger skyldes
ikke kun konjunkturbestemte forhold, idet vi har måttet konstatere at interne
kontroller og forretningsgange har svigtet og ført til bortvisning af sparekassens
direktør. Bestyrelsen føler stor usikkerhed omkring nedskrivningernes
stigningstakt over så kort en periode.

Ultimo januar 2009 havde Sparekassen udgiftsført ca. 88 mio. kr. i
nedskrivninger på udlån og garantidebitorer.
I forbindelse med en udvidet gennemgang af engagementer er der i februar
måned 2009, efter sparekassens hidtidige regnskabspraksis, konstateret
yderligere behov for nedskrivninger på udlån og hensættelser på garantier på i alt
166 mio. kr.

Bestyrelsesmedlem Vidne 2 ønsker en mindretalsudtalelse angående anbefalinger
vedrørende nedskrivninger på udlån og garantier for 2008 og den dermed
manglende opfyldelse af solvenskravet.
Nedskrivninger: Fra 76 mio. kr. medio januar til 253 mio. kr. 9. marts 2009.
(Ændringerne er sket over flere gange i perioden)
De voldsomme ændringer i nedskrivninger kan ikke kun henføres til
konjunkturbestemte faktorer.
Desuden mener jeg, at bestyrelsens manøvredygtighed har, grundet de
voldsomme nedskrivninger på kort tid, reelt været sat ud af spil.

Fordelingen mellem nedskrivninger på udlån og hensættelser til tab på
garantier.

Der knytter sig nogen usikkerhed til fordelingen mellem nedskrivninger på udlån
og hensættelser til tab på garantier på de individuelt nedskrevne engagementer.
Forholdet har ingen effekt på årsresultatet og egenkapitalen pr. 31. december
2008.

Anvendt regnskabspraksis
I tidligere perioder er regnskabsaflæggelse sket efter lov om finansiel virksomhed og
bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter m.fl.

Da sparekassen på regnskabsaflæggelsestidspunktet ikke er "going concern" er
årsrapporten aflagt efter lov om finansiel virksomhed og bekendtgørelse om
finansielle rapporter for kreditinstitutter m.fl. med de nødvendige tilpasninger der
følger af at sparekassen ikke er "going concern"

Med henblik på at give et retvisende billede af sparekassens økonomiske stilling er
anvendt regnskabspraksis ændret således at aktiver er nedskrevet til
overdragelsesværdier. Nedskrivningerne er vist i en særskilt post benævnt
"Regulering til overdragelsesværdier". I forhold til den hidtidige regnskabspraksis
har ændringen af regnskabspraksis reduceret de samlede aktiver med 161,6 mio. kr.
Årets resultat og egenkapital pr. 31. december 2008 er tilsvarende reduceret med
161,6 mio. kr. som følge af praksisændring.



/

- 77 -

Som en konsekvens af at egenkapitalen er negativ er nogle nøgletal blevet irrelevante
og derfor ikke medtaget.

Sammenligningstal er ikke ændret, men opgjort efter hidtidig regnskabspraksis.
…”

2.1.6 Kapitalforhold

Ifølge et fremlagt årsregnskab fra 2002 (ekstrakten side 3029) voksede sparekassens

garantikapital fra 2001 til 2002 fra 5,849 mio. kr. til 12,456 mio. kr., og sparekassens

egenkapital steg fra ca. 126 mio. kr. til ca. 137 mio. kr. Solvensprocenten steg fra 18,5 % til

20,8 %.

Garantikapitalen var ifølge årsrapporten for 2004 (ekstrakten side 3123) steget til 19,527 mio.

kr. i 2003, mens egenkapitalen i 2003 var steget til ca. 157,5 mio. kr.

Solvensprocenten var i 2003 faldet til 18,6%. I 2004 steg garantikapitalen til 27,318 mio. kr.,

mens egenkapitalen var steget til ca. 170 mio. kr. Solvensprocenten var i 2004 faldet til

16,3%.

Ifølge årsrapporten for 2005 (ekstrakten side 3545) steg garantikapitalen til 60,824 mio. kr.,

mens egenkapitalen var steget til 235 mio. kr. Egenkapitalen for 2004 var som følge af nye

regnskabsregler blevet justeret til ca. 172 mio. kr. Solvensprocenten var faldet til 14,3%.

Ifølge årsrapporten for 2006 (ekstrakten side 6579) steg garantikapitalen til ca. 130 mio. kr.,

mens egenkapitalen steg til ca. 336 mio. kr. hvilket efter fradrag gav en basiskapital på 316

mio. kr. Solvensprocenten var steget til 14,9%.

Ifølge årsrapporten for 2007 (ekstrakten side 8459) steg garantikapitalen til ca. 214 mio. kr.,

mens egenkapitalen steg til ca. 450 mio. kr., hvilket ligeledes udgjorde basiskapitalen efter

fradrag. Solvensprocenten steg til 17,1%.

Garantikapitalen var ifølge årsrapporten for 2008 (ekstrakten side 10757) faldet til ca. 170

mio. kr., og som følge af sparekassens afvikling i 2009 blev egenkapitalen i 2008 opgjort til 0

kr.



/

- 78 -

2.1.7 Nøgletal

Af årsrapporterne for perioden 2004-2008 fremgår bl.a. følgende hoved- og nøgletal

(afrundet):

Resultatopgørelse
i sammendrag (mio. kr.) 2008 2007 2006 2005 2004

Renteindtægter 122 104 74 59 53

Renteudgifter 71 51 29 23 17

Netto Renteindtægter 50 52 44 35 36

Netto rente- og
gebyrindtægter 77 80 64 47 44

Kursreguleringer -25 -7 7 10 -5

Udgifter til personale
og adm. 39 33 30 27 23,5

Nedskrivninger på udlån
og tilgodehave nder mv. 254 -1,3 -3,1 -8,9 9,3

Resultat før skat -407 38,9 43,5 40,3 6,3

Årets resultat -406 29,9 32,5 29,5 4,5

Balance
i sammendrag (mio. kr.) 2008 2007 2006 2005 2004

Udlån 1.466 1.490 1.110 686 476

Obligationer 259,5 247 275 540 445

Aktier 46 64 70 63 54

Gæld til kreditinstitutter
og centralbank er 222 204 89 11 8

Indlån 1.455 1.178 1.070 1.096 839



/

- 79 -

Egenkapital 0 450 336 235 172

Passiver i alt 1.750 1.862 1.522 1.374 1.044

Poster under st regen/
ikke balance førte poster 1.001 1.281 1.011 695 421

Nøgletal 2008 2007 2006 2005 2004

Solvensprocent --- 17,1 14,9 14,3 16,3

Indtjening pr.
omkostningskr one 0,17 2,18 2,53 3,17 1,19

Renterisiko ---   0,4 2,3 10,8 7,2

Udlån plus nedskrivninger
herpå i forhold til indlån 118,5 130,7 109,1 66 62,2

Overdækning i forhold til
lovkrav om lik viditet 36,4 8,7 8,9 166,9 313,9

Summen af store
engagementer --- 128,6 256,3 144,2 72,5

Årets udlånsvækst -2,3 33,1 65,3 44,1 22,2

Udlån i forhold til
egenkapital ----   3,4 3,4 2,9 2,8

Af noterne til årsrapporterne fremgår bl.a. (afrundet):

Udgifter til personale m.v. (note 5)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

Lønninger m.v . 18,3 16 14,6 13

Vederlag m.v.
til bestyrelse og direktion 2,1 1,8 1,8 1,4

Revisionshono rarer 0,7 0,4 0,4 0,37



/

- 80 -

Det gennemsnitlige
antal beskæftigede
omregnet til
heltidsbeskæftigede 46,85 44,09 41,46 36,58

Nedskrivninger på udlån og garantidebitorer (note 6)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

Individuelle ned skrivninger
Nedskrivninger i årets løb 231 15 12,16 5,2

Tilbageførsel af
nedskrivninger
foretaget i tidlig ere år 23 16,7 13,6 17,5

Gruppevise nedskrivninger
Nedskrivninger i årets løb 1,7 0,6 --- 0,9

Tilbageførsel af
nedskrivninger
foretaget i tidlig ere år 0,2 --- 2 ---



/

- 81 -

Udlån og andre tilgodehavende (note 9)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

Udlån og tilgodehavender
til dagsværdi 9 20 24,5 0

Udlån og tilgodehavender
til amortiseret kostpris 1.466 1.490 1.110 686

Gruppering på s ektorer
og brancher i %
Landbrug, jagt m.v. 14 11 12 20
Bygge- og anlæg 6 6 9 8
Ejendomsbranche m.v. 35 29 20 9

Obligationer til dagsværdi (note 10)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

----
I alt 259 247 275 540

Gæld til kreditinstitutter og centralbanker (note 17)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

…
I alt 222 204 89 5

Indlån og anden gæld (note 18 og 19)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

…
I alt 1.455 1.178 1.070 1.096

Eventualforpligtelser (note 21 og 22)

(Mio. kr.) 2008 2007 2006 2005

…
I alt 1.001 1.281 1.011 695



/

- 82 -

Kapitalkrav (note 23) 

(Mio. kr.)                                                   2008              2007              2006              2005             

Egenkapital                                               ---                  450                336                235

Garantikapital                                            (169,5)          214                130                  61

 

Kapitalkrav § 124, stk. 1                             ---                  210                170                131

Kapitalkrav § 124, stk. 2                            ---                    37                  37                  37

Basiskapital efter fradrag                            ---                  450                316,5             235

 

2.1.8 Bestyre lsesmøder i perioden 9. november 2004 til 17. juni 2008

Bestyrelsen for Sparekasse holdt normalt møde en gang om måneden. Der blev forud for

møde rne ikke fremsendt dagsorden, bilag eller andet materiale. Baggrunden herfor var hens

ynet til at undgå, at fortrolige dokumenter kom til at ligge i bestyrelsesmed lemmernes private

hjem.

Direktør Sagsøgte 1 udarbejdede referat fra bestyrelsesmøderne, som blev underskrevet af

bestyrelsen ved det næstfølgende bestyrelsesmøde. Dagsordenen indeholdt en række faste

punkter, herunder bl.a. referat fra sidste møde, overtræk og lånesager til behandling. Ved

behandlingen af lånesager var det i referaterne normalt anført, at lånesager angivet med en

række numre behandledes, hvoraf en del var indstillet af direktionen, og en del var tilsagt. Det

var ligeledes ofte angivet, at nogle lånesager var bevilget presserende.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 9. november 2004 (ekstrakten side 11790) fremgår bl.a.,

at regnskabet pr. 30. september 2004 viste et resultat før skat på 13,5 mio. kr. Udlån var 457

mio. kr., indlån 810 mio. kr., balancen 1.007 mio. kr. og garantier 396 mio. kr. Solvensen var

opgjort til 16,3%. Bestyrelsen tog regnskabet til efterretning. Under punkt 7 om lånesager til

behandling blev lånesag nr. 9394-9417 behandlet, heraf var fire indstillet af direktionen. Af

punkt 8 vedrørende aktiveftersyn fremgår bl.a., at det blev afviklet i henhold til

forretningsordenen med gennemgang af de 10 største engagementer, øvrige engagementer

over 2 mio. kr., restancer, fondsbeholdningen mv. I referatet hedder det bl.a.:



/

- 83 -

”Alle oplysninger, med særlig grundig vægt på de 10 største engagementer, blev
forevist på OH og kommenteret med aktuelle facts. Person 5 spurgte til, hvor
meget de 10 største engagementer udgør, hvortil Sagsøgte 1 svarede, at de udgør
ca. 25% af de samlede udlån og garantier.”

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. december 2004 (ekstrakten side 11793) fremgår

bl.a., at der var en kursregulering på - 9,1 mio. kr. på obligationer, og at Sagsøgte 1 til næste

møde ville komme med en strategi for obligationshåndtering i 2005.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 25. januar 2005 (ekstrakten side 11795) fremgår bl.a., at

en anmærkningsfri revisionsprotokol om uanmeldt eftersyn blev gennemgået og underskrevet.

Under punkt 4 ”Strategi 2005-2008…” fremgår bl.a., at sparekassens hidtidige strategi fra

2001 blev drøftet og rettet til efter bestyrelsens vision for fremtiden. Den endelige udgave

skulle forelægges i næste møde. Under punkt 6 om kreditpolitik er anført, at Sagsøgte 1

grundigt gennemgik sparekassens nye kreditpolitik, som bestyrelsen tiltrådte. Under punkt 8

om ændringer i fondsbeholdningen forelagde Sagsøgte 1 en 2005-strategi for

obligationsbeholdningen. Af referatet fremgår videre, at beholdningen tilpasses strategien.

Under punkt 15 om lånesager til behandling blev lånesag nr. 9435-9458 behandlet. To var

indstillet af direktionen, mens de øvrige var tilsagt.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 21. februar 2005 (ekstrakten side 11798) fremgår bl.a.,

at årsrapporten for 2004 blev fremlagt, og at regnskabet var præget af en negativ

kursregulering på obligationer på 11,8 mio. kr. Det hedder videre, at en vedtaget ny

kreditpolitik og en fastlagt fondsstrategi forventes at bidrage positivt i de kommende år.

Bestyrelsen var meget tilfreds med balancen, da den var steget med 28,3% til 1 mia. kr. Udlån,

indlån og garantier var steget med henholdsvis 22%, 35% og 44%. Solvensen var opgjort til

16,3%, hvoraf kernekapitalen udgjorde 15,6%. Revisionsprotokollen for 2004 blev

gennemgået og underskrevet uden bemærkninger. Endvidere fremgår, at kvartalsrapport med

solvens og likviditet samt § 23-engagementer med 5 kundeengagementer blev gennemgået.

Under punkt 10 hedder det, at de foretagne ændringer i fondsbeholdningen godkendtes, idet

de var foretaget efter den lagte strategi. Det fremgår endeligt, at Vidne 5 pr. 1. juli 2005

udnævnes til erhvervskundechef.



/

- 84 -

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 22. marts 2005 (ekstrakten side 11802) fremgår bl.a., at

Sagsøgte 1 under punktet ”Balance…” omtalte den store indlånsstigning. I den forbindelse

slog formanden til lyd for, at udlån gerne skulle øges, men selvfølgelig med solide debitorer.

Det fremgår tillige, at bestyrelsen drøftede solvenskravene og konkluderede, at man fortsat

gerne så en vækst over gennemsnittet af gruppe 3 pengeinstitutter og ønsket til solvens kunne

ligge mellem 12 og 15.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 12. april 2005 (ekstrakten side 11808) fremgår bl.a., at

Vidne 9 den 1. maj 2005 skulle tiltræde som erhvervsrådgiver, og at to yderligere

medarbejdere var ansat næsten samtidigt. Det er i referatet videre anført, at Sagsøgte 1 og

bestyrelsen herefter var af den opfattelse, at de fornødne resurser var til stede for yderligere

vækst. Under punkt 9 om lånesager til behandling blev lånesagerne nr. 9480-9498 behandlet,

hvor 9489 og 9491 var indstillet til bevilling. Øvrige engagementer var tilsagt af direktionen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 10. maj 2005 (ekstrakten side 11810) fremgår bl.a., at en

ny organisationsplan, der indførtes løbende i 2005, blev gennemgået. Bestyrelsen tilkendegav,

at den syntes særdeles godt om den nye plan, og to medlemmer fremhævede, at organisationen

så var gearet til fremtidig vækst. Under punkt 3 om regnskab pr. 31. marts 2005 var anført, at

udlån var steget med 23% og indlån med 35%. Solvensen var faldet fra 18,7% til 14,2%, og

bestyrelsen og direktøren ville fokusere på dette i fremtiden.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. juni 2005 (ekstrakten side 11813) fremgår bl.a., at

bestyrelsen under punktet ”Lånesager til behandling” behandlede lånesag nr. 9512-9528. Nr.

9529 var indstillet til bevilling, og resten var tilsagt af direktionen. Under behandling af en

lånesag om finansiering af udlejningsejendomme gjorde formanden og direktøren opmærksom

på, at udlejningsejendomme kunne falde i værdi, såfremt der kom en rentestigning. Under

punkt 4 om balance og likviditet ultimo maj fremgår bl.a., at balancen fortsat voksede, og at

likviditeten som sædvanlig var god med 93 mio. kr. disponibel. Under punkt 11 eventuelt,

underpunkt k om ”Kreditinstruks, Sagsøgte 1's beføjelser” hedder det, at da de bevilgede

engagementer blev større og større og fyldte mere og mere på møderne, besluttede

bestyrelsen, at Sagsøgte 1 til næste møde skulle komme med forslag til forhøjelse af

kreditbeføjelserne.



/

- 85 -

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 9. august 2005 (ekstrakten side 11816) fremgår bl.a.

under punkt 2 om regnskab, § 23-engagementer og solvens pr. 30. juni 2005, at udlån, indlån

og garantier steg med henholdsvis 31%, 29% og 34%, og at solvensprocenten på grund af den

store aktivitetsstigning faldt med godt 2% til 13,5%. § 23-engagementer udgjorde 12 stk.,

hvoraf 6 var kundeengagementer. Under punkt 3 om bl.a. likviditet er det bl.a. anført, at der

var 133 mio. kr. i disponibel kapital. Under punkt 4 gennemgik Sagsøgte 1 Finanstilsynets

brev om de nye nedskrivningsregler. Der var enighed om, at forsigtighed var en dyd indenfor

branchen. Under punkt 9 om kreditbeføjelser til direktionen er det bl.a. anført, at bestyrelsen

med baggrund i stigende udlån og garantier vedtog en kreditbeføjelse for direktionen på 5

mio. kr. med efterrapportering af engagementer på mellem 2 og 5 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 13. september 2005 (ekstrakten side 11819) fremgår

under punkt 5 bl.a., at et estimat for regnskabet pr. ultimo 2005 vil vise en øget egenkapital

med 40 mio. kr., som vil betyde, at solvensen vil blive klart større end den nuværende 13,5%.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 11. oktober 2005 (ekstrakten side 11822) fremgår under

punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesag nr. 9568-9585 blev behandlet. Lånesag nr.

9568 og 9578 var indstillet til bevilling, og resten var tilsagt af direktionen. Under punkt 7

blev gennemgået en ny funktionsoversigt med bl.a. bevillingsbeføjelser og prokuraforhold.

Det fremgår videre, at bestyrelsen drøftede positivt, at medarbejderne havde ”albuerum” nok i

det daglige, når det skete under ansvarlighed og i henhold til gældende kreditpolitik m.v.

Funktionsoversigten blev godkendt. Under punkt 11 besluttede bestyrelsen, at grænsen for

engagementer til aktiveftersyn blev sat op til 3 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2005 (ekstrakten side 11824) fremgår

under punkt 2 om regnskab, solvens og § 23-engagementer pr. 30. september 2005 bl.a., at

regnskabet viste overskud før skat på 29,6 mio. kr., at kontoen for nedskrivning viste nul, og

at væksten fortsat var langt over gennemsnittet af lokale pengeinstitutter. Det samlede

forretningsomfang var over 2,2 mia. kr., og solvensen var opgjort til 13,6%. Under punkt 3 om

balance og likviditet pr 31. oktober 2005 hedder det bl.a., at indlån var over 1 mia. kr., udlån

var på 617 mio. kr., og den månedlige likviditet viste 90 mio. kr. Under punkt 9 ”Lånesager til

behandling” fremgår bl.a., at lånesager 9586-9612 blev behandlet, og at lånesag nr. 9611,

9612 og 9586 var indstillet til bevilling. Det fremgår videre, at et



/

- 86 -

bestyrelsesmedlem gav udtryk for, at han syntes, at sparekassen arbejdede med mange

spændende kunder i øjeblikket. Et andet bestyrelsesmedlem spurgte til kautionsforhold

mellem selskaber, moderselskaber og privatpersoner. Sagsøgte 1 redegjorde nærmere herfor.

Af referatet fremgår tillige bl.a., at aktiveftersyn blev afviklet i henhold til forretningsgang

med gennemgang af de 10 største engagementer, øvrige engagementer over 3 mio. kr., § 78-

engagementer, restancer, fondsbeholdningen mv. I referatet hedder det bl.a.:

”Alle oplysninger, med særlig vægt på de 10 største engagementer, blev
gennemgået på OH og kommenteret med aktuelle facts. I aktiv eftersyn deltog
tillige souschef Person 10 samt erhvervskundechef Vidne 5, der supplerede
Sagsøgte 1 under gennemgangen.”

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 13. december 2005 (ekstrakten side 11828) fremgår

bl.a., at balancen viste en stigning på 56 mio. kr. i forhold til sidste måned, og at likviditeten

var særdeles god med 129 mio. kr. Udlån og garantier var nu over 1,2 mia. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 10. januar 2006 (ekstrakten side 11832) fremgår bl.a., at

revideret forretningsorden og bestyrelsens § 70-instruks til direktionen blev gennemgået og

underskrevet. Under punkt 5 om lånesager over 5 mio. kr. til behandling blev lånesagerne nr.

9633-9647 behandlet, heraf var nr. 9646 og nr. 9647 indstillet til bevilling. Under punkt 6 om

nedskrivninger mv. er bl.a. anført, at Sagsøgte 1 gennemgik listen med nedskrivninger pr.

ultimo 2005. Under punkt 7 om balance og likviditet ultimo december fremgår bl.a., at

balancen er steget til 1,4 mia. kr., og likviditeten er 84 mio. kr. Af punkt 9 om

revisionsprotokol fremgår, at revisionsprotokollen om uanmeldt eftersyn af sparekassens

likvide beholdninger blev oplæst og underskrevet. Eftersynet var anmærkningsfrit. Under

eventuel fremlagde Sagsøgte 1 planer for en gårdejers produktionsudvidelse på 31 mio. kr.

Bestyrelsen fandt, at investeringen var en ”ordentlig mundfuld” , men ville på ny tage stilling,

når alle økonomiske forhold blev dokumenteret.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. februar 2006 (ekstrakten side 11836) fremgår under

punktet om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9648-9660 behandledes, heraf var

9657-9660 indstillet til bevilling. Under punkt 6 ”Kvartalsrapport ult. december på solvens,

likviditet og § 23-engagementer” fremgår bl.a., at der blandt § 23-engagementerne var 5

engagementer inden for bygge- og anlægsvirksomhed og



/

- 87 -

udlejningsejendomme. Af punkt 7 om månedsbalance mv. fremgår bl.a., at den viste 1.375

mio. kr., og likviditeten viste 100 mio. kr. som disponibel. Af punkt 9 om ”Brev af 3. februar

2006 fra Finanstilsynet” fremgår bl.a., at brevet om prisudviklingen på fast ejendom blev

oplæst, og direktion og bestyrelse noterede indholdet. Det fremgår videre, at der i samarbejde

med sparekassens revision vil blive udfærdiget en ny analyse for sparekassens solvensbehov.

Af referatet fremgår tillige, at Vidne 10 pr. 1. marts 2006 blev ansat som erhvervsrådgiver.

Ansættelsen skete som led i den fortsatte vækst i forretningsomfanget.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 7. marts 2006 (ekstrakten side 11840) fremgår under

punktet ”Lånesager til behandling” bl.a., at lånesagerne nr. 9661-9673 blev behandlet, heraf

var nr. 9671 og nr. 9672 indstillet til bevilling. Lånesag nr. 9671 vedrørende et større landbrug

blev gennemgået detaljeret, og landbrugschefen deltog i behandlingen.

Bestyrelsesmedlemmerne drøftede i den forbindelse mælkeafregningspriser og værdien af den

pågældende landbrugsjord. Bestyrelsen besluttede at finansiere en investering på op til 26

mio. kr. Under punkt 4 om årsrapporten for 2005 fremgår bl.a., at Sagsøgte 1 gennemgik

årsrapporten, som bestyrelsen tilsluttede sig. Udlån var steget med 210 mio. kr. til 686 mio.

kr., indlån med 258 mio. kr. til 1.096 mio. kr., og garantier med 274 mio. kr. til 694 mio. kr.

Forretningsomfanget var steget med 43%. Egenkapitalen inklusiv garantikapital på 60 mio. kr.

var vokset med 63 mio. kr. til 235 mio. kr. Under punktet var det anført, at bestyrelsen positivt

drøftede, at forretningsomfanget ikke kunne stige som hidtil, da det ville stille yderligere krav

til solvensprocenten. Bestyrelsen udtrykte tilfredshed med regnskabet. Af referatet fremgår

tillige, at der blev nedsat et udvalg med bl.a. deltagelse af formand og næstformand, der skulle

gennemgå materiale, der skulle sendes til Finanstilsynet, og at § 70-instruks og

forretningsorden blev udleveret.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 19. april 2006 (ekstrakten side 11844) fremgår under

punkt 5 bl.a., at Sagsøgte 1 forelagde en tilrettet kreditinstruks, som bestyrelsen underskrev.

Af punkt 7 fremgår, at lånesagerne nr. 9674-9695 blev behandlet, heraf var nr. 9695 indstillet

til bevilling, mens resten var tilsagt af direktionen. Under punkt 8 om månedsbalance ultimo

marts samt månedlig rapportering ultimo februar fremgår bl.a., at der er en disponibel

likviditet på 65 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 9. maj 2006 (ekstrakten side 11846) fremgår under

punktet ”Lånesager til behandling” bl.a., at formanden bemærkede, at sparekassen



/

- 88 -

arbejdede med nogle spændende kunder, hvor der var god indtjening. Selvom sparekassen den

senere tid havde fået mange større kunder, var ingen af dem nogensinde på overtrækslisten.

Under punktet ”Regnskab pr. 31.3.2006 med budgetopfølgning, solvensberegning og § 23-

engagementer” fremgår bl.a., at balancen viste en udlånsstigning på 53% til 776 mio. kr.,

indlånsstigning på 18% til 1.085 mio. kr., og solvensen steg til 14,517%.

Kvartalsrapporteringen viste i forbindelse med 10%- og 15%-kravet, at der var overdækning

på henholdsvis 193 mio. kr. og 256 mio. kr. Listen med § 23-engagementer viste, at der var 22

engagementer, heraf 17 kundeengagementer, der samlet udgjorde 185,36% af den ansvarlige

kapital efter fradrag.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 21. juni 2006 (ekstrakten side 11849) fremgår under

punkt 3 om lånesager til bevilling bl.a., at lånesagerne 9705-9725 blev behandlet med

bemærkning om, at alle var tilsagt af direktionen. Under punktet ”Månedsbalance, månedlig

rapportering samt risikoprofil på fonds ult. maj” fremgår bl.a., at balancen steg med 50 mio.

kr. til 1.537 mio. kr., hvor det væsentlige er udlån, som er steget, og det tilsvarende er dækket

ind ved salg af obligationer. Sagsøgte 1 gennemgik en mere detaljeret månedsrapport, der var

rettet mere på bestyrelsens § 70-instruks. Under punkt 7 vedrørende en ændret

likviditetsinstruks fremgår bl.a., at bestyrelsen under henvisning til de store beløb, som

erhvervsafdelingen håndterede i forbindelse med store engagementer, tiltrådte, at instruksen

blev ændret.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 8. august 2006 (ekstrakten side 11852) fremgår bl.a., at

formanden efter en gennemgang af overtræk og engagementer bemærkede, at der ikke var

mange overtræk. Under punkt 4 om regnskab pr. 30. juni 2006 mv. fremgår bl.a., at udlån var

steget med 97% til 1.157 mio. kr., indlån med 28% til 1.249 mio. kr., garantier med 45% til

794 mio. kr. og balancen med 28% til 1.537 mio. kr. Solvensen var opgjort til 12%. Under

punkt 5 ”Balance, månedlig rapportering på likviditet ult. juni og juli samt risikoprofil-fonds

ult. juni” fremgår bl.a., at solvensberegningen viste et max. tab på 75 mio. kr. inden 8%-

solvens og likviditet på 10%- og 15%-kravet lå på henholdsvis 15 mio. kr. og 77 mio. kr. over

minimum. Engagementerne efter § 145 udgjorde 286% af sparekassens ansvarlige kapital.

Den disponible likviditet viste 83 mio. kr. Under punkt 6 om rapporten fra Finanstilsynets

ordinære undersøgelse fremgår bl.a., at Sagsøgte 1 udleverede og gennemgik rapporten.

Bestyrelsen fandt rapporten informativ og interessant, og sparekassen ville få rettet de

områder, som finansinspektøren påpegede. Bestyrelsen mente, at det var godt med en status

set med tilsynets øjne. Under punkt 7 blev



/

- 89 -

Finanstilsynets breve om nyt bestyrelsesmedlem af 13. og 17 juli 2006 oplæst til orientering.

Under punkt 8 vedtog bestyrelsen at indstille til det kommende repræsentantskabsmøde, at

grænsen for garantiindskud skulle forhøjes fra 50.000 kr. til 250.000 kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 19. september 2006 (ekstrakten side 11856) fremgår

bl.a., at bestyrelsen under punkt 3 behandlede lånesager til behandling. Lånesag nr. 9738-9756

blev behandlet, heraf var nr. 9738-9746 indstillet til bevilling, og nr. 9747-9755 var bevilget

indenfor 25%-grænsen. Under punkt 4 om månedsbalance mv. fremgår bl.a., at ind- og udlån

var steget med godt 10 mio. kr., og likviditeten viste et disponibelt beløb på 63 mio. kr. Under

punkt 11.e om beløbsgrænsen for aktiveftersyn, fastsatte bestyrelsen grænsen til 7 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 10. oktober 2006 (ekstrakten side 11858) fremgår bl.a.,

at lånesagerne nr. 9757-9769 blev behandlet, heraf var nr. 9757 indstillet til bevilling, og nr.

9758-9767 var bevilget inden for 25%-grænsen. Det fremgår videre, at balancen var steget til

1.563 mio. kr., og at der var fald i udlån og stigning i indlån.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side 11860) fremgår

under punktet om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9770-9790 blev behandlet,

heraf var nr. 9770 og nr. 9771 indstillet til bevilling, nr. 9772-9783 var tilsagt indenfor 25%-

grænsen, og nr. 9784-9790 tilsagt som presserende. Af referatet fremgår tillige bl.a., at

aktiveftersyn blev afviklet i henhold til bestyrelsens forretningsorden med gennemgang af de

10 største engagementer, øvrige engagementer over 7 mio. kr., § 78-engagementer, restancer,

fondsbeholdningen mv. I referatet hedder det bl.a.:

”Gennemgangen, specielt af de 10 største engagementer, var grundig. Vidne 5
deltog tillige i præsentationen. Bestyrelsen havde ganske få positive
kommentarer til gennemgangen, hvor bl.a. Sagsøgte 3 bemærkede, at det var flot
med så få restancer.”

Under punktet ”Regnskab med budgetopfølgning, solvens- og likviditetsberegning samt §

145-engagementer pr. 30.09.2006” fremgår bl.a., at udlån steg med 89% til 1.123 mio. kr.,

mens indlån steg med 22% til 1.172 mio. kr. Solvens var opgjort til 12,2%, mens merdækning

på 10%- og 15%-kravene var 30 mio. kr. og 96 mio. kr., og § 145-engagementer var opgjort til

322% af egenkapitalen.



/

- 90 -

Af punkt 10 fremgår bl.a., at Sagsøgte 1 gennemgik brevet af 2. november 2006 fra

Finanstilsynet, og at bestyrelsen kom med input til besvarelsen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 12. december 2006 (ekstrakten side 11863) fremgår

under punktet om overtræk over 100.000 kr. mv., at overtræk og bevillinger blev gennemgået,

og at formanden bemærkede, at det var flot med så få overtræk. Under punktet ”Lånesager til

behandling” fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9791-9796 blev behandlet, heraf var nr. 9791

indstillet til bevilling, nr. 9792-9794 var bevilget indenfor 25%-grænsen, og nr. 9795-9796 var

bevilget af direktionen som presserende. Sagsøgte 1 foreslog, at bestyrelsen på næste møde fik

en kreditsag gennemgået i alle detaljer, hvilket bestyrelsen så frem til. Under punkt 4 om

månedsbalance ultimo november mv. fremgår bl.a., at disponibel likviditet var 36 mio. kr.

Under punkt 10 fremgår bl.a., at svaret på Finanstilsynets henvendelse af 2. november 2006

blev gennemgået, og bestyrelsen var tilfreds med indholdet.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 9. januar 2007 (ekstrakten side 11866) fremgår bl.a., at

lånesagerne nr. 9797-9801 blev behandlet, heraf var nr. 9797-9798 indstillet til bevilling, men

nr. 9797 blev udsat til næste møde. Nr. 9799-9800 var bevilget inden for 25%-grænsen og nr.

9801 som presserende. Under punkt 4 om månedsbalancen samt månedlig rapportering ultimo

december mv. fremgår bl.a., at balancen viser et fald til 1.551 mio. kr., og at der er disponibel

likviditet på 25 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 13. februar 2007 (ekstrakten side 11869) fremgår bl.a.,

at Sagsøgte 1 i korte træk gennemgik sparekassens årsrapport for 2006, hvor der godkendtes

et overskud på 43,5 mio. kr. og en balance på 1.522 mio. kr. med en solvens på 14,9%. Under

punkt 5 om lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9802-9816 blev

gennemgået, heraf var nr. 9802 indstillet til bevilling, nr. 9803-9808 var bevilget, idet de var

under 25%/max 5 mio. kr.-grænsen, og nr. 9809-9816 var presserende, som var bevilget af

direktionen. En oversigt over § 145-engagementer blev gennemgået, og engagementerne

udgjorde 264,2% af den ansvarlige kapital efter fradrag. Under punktet ”Månedsbalance,

månedlig rapportering på likviditet, Lines m.v. samt risikoprofil-fonds” hedder det bl.a., at der

maksimalt kan tabes 146,4 mio. kr. før solvensprocenten er under 8, mens der var

overdækning på 15%- og 10%-kravene på 109



/

- 91 -

mio. kr. og 19 mio. kr. Månedsbalancen viste 1.509 mio. kr., og indlån var mindre end udlån.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 13. marts 2007 (ekstrakten side 11873) fremgår under

punktet ”Lånesager til behandling” bl.a., at lånesagerne nr. 9817-9822 blev behandlet, heraf

var nr. 9817-9820 bevilget indenfor 25%-grænsen og nr. 9821 og nr. 9822 som presserende.

Flere bestyrelsesmedlemmer udtalte sig om en lokal selvstændig, herunder at han altid sås på

vejen med sine køretøjer, at hans logistik ikke var tilstrækkelig effektiv, og at der var meget

familie blandt medarbejderne. Af referatet fremgår tillige, at årsrapporten for 2006 blev

forelagt, og at det af den fremgår bl.a., at balancen viste 1.522 mio. kr., hvilket var en stigning

fra 1.373 mio. kr. Indlån viste 1.069 mio. kr., hvilket var et fald fra 1.096 mio. kr., der kunne

henføres til, at garantikapitalen var øget med 70 mio. kr. Udlån var steget fra 686 mio. kr. til

1.110 mio. kr., mens garantier var steget til 1.011 mio. kr. fra sidste års saldo på 695 mio. kr.

Solvensprocenten steg fra 14,3 til 14,9. Af punkt 5 om revisionsprotokollen fremgår bl.a., at

revisionsrapporten blev gennemgået i sin helhed, og at et bestyrelsesmedlem spurgte ind til,

om Virksomhed ApS 1 kunne genoptages, da selskabets årsrapport var afleveret for sent.

Bestyrelsen godkendte revisionsprotokollen. Af punkt 6 om månedsbalance mv. for ultimo

februar fremgår bl.a., at likviditeten var disponibel med 70 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 10. april 2007 (ekstrakten side 11877) fremgår bl.a.,

under punkt 7 om lånesager til behandling, at lånesagerne nr. 9823-9826 blev behandlet, heraf

var nr. 9823 indstillet til bevilling og blev tilsagt, nr. 9824 var bevilget indenfor 25%-grænsen,

og nr. 9825-9826 var bevilget af direktionen som presserende. Under punkt 8 om balance mv.

ultimo marts var det anført, at balancen viste en fornem fremgang på godt 100 mio. kr. i både

ind- og udlån. Under punkt 13 eventuelt spurgte et bestyrelsesmedlem direktøren, om

sparekassen fulgte de store engagementer tæt nok. Han henviste til Person 13's private

byggeri. Sagsøgte 1 oplyste, at der efter en analyse af lige modtagne regnskaber skulle holdes

møde med Person 13 med henblik på opfølgning.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 8. maj 2007 (ekstrakten side 11880) fremgår under

punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9827-9837 blev behandlet, heraf

var nr. 9827-9829 indstillet til bevilling, nr. 9830-9835 var tilsagt indenfor 25%-grænsen, og

nr. 9836-[9837] var bevilget som presserende. Det fremgår videre, at en lånesag havde affødt

en god diskussion om dansk landbrug, og i lånesag nr. 9829, DFC



/

- 92 -

Group Holding A/S, spurgte et bestyrelsesmedlem, om Vidne 5 havde set bygningerne i

København. Vidne 5 oplyste, at han ikke havde set bygningerne, men at han via sit netværk

havde fået kyndige til se bygningerne og beliggenheden. Under punktet ”Regnskab,

solvensberegning samt § 145-engagementer pr. 31.3.2007” fremgår bl.a., at udlån var vokset

med 62% til 1.260 kr., og at indlån var vokset med 4% til 1.128 mio. kr., mens garantier var

steget med 38% til 1.028 mio. kr. § 145-engagementer var faldet fra 264% af den ansvarlige

kapital til 134%. Formanden gav udtryk for, at det var et godt regnskab, som bestyrelsen var

tilfreds med. Under punkt 5 om månedsbalance mv. fremgår bl.a., at likviditeten var

disponibel med 76 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 12. juni 2007 (ekstrakten side 11883) fremgår under

punkt 4 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9838-9852 blev behandlet, heraf

var nr. 9838-9841 indstillet til bevilling, nr. 9842-9846 var bevilget indenfor 25%-grænsen, og

nr. 9847-9852 var bevilget som presserende. Under punkt 5 om månedsbalancen mv. ultimo

maj fremgår bl.a., at likviditeten viste et disponibelt beløb på 95 mio. kr. Under punkt 9 om

Finanstilsynets årlige opgørelse af clearede nedskrivningsengagementer mellem

pengeinstitutter fremgår bl.a., at Sagsøgte 1 orienterede om opgørelsen, der viste en

nedskrivning på 650.000 kr. og en tilgang af ét engagement på under 500.000 kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. august 2007 (ekstrakten side 11886) fremgår under

punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9853-9871 blev behandlet, heraf

var nr. 9853-9854 indstillet til bevilling, nr. 9855-9864 var bevilget indenfor 25%-grænsen, og

nr. 9865-9871 var bevilget som presserende. Et bestyrelsesmedlem spurgte om

Ejendomsselskabet af 31.12.03 havde fået afslag i Spar V, hvilket Vidne 5 afkræftede og

henviste til, at kunden ønskede at bruge sparekassen, da det andet pengeinstitut havde været

for langsomt. Under punkt 4 ”Halvårsrapport + analyse, solvensberegning samt § 145-

engagementer pr. 30.6.2007” fremgår bl.a., at overskuddet var 23,3 mio. kr. før skat, at udlån

steg med 18% til 1.367 mio. kr., indlån faldt med 8% til 1.150 mio. kr., og garantier steg med

27% til 1.009 mio. kr. Solvensprocenten steg fra 12 til 17, og maksimaltab, før solvensen blev

mindre end 8%, var opgjort til 205 mio. kr. mod 75 mio. kr. et år tilbage. Likviditetsoversigten

viste 55 mio. kr. i merdækning på 10%-kravet og 135 mio. kr. på 15%-kravet. De 11

kundevendte § 145-engagementer viste 147% af ansvarlig kapital efter fradrag mod

tilsvarende 286% et år tilbage. Under punkt 5 ”Ny forretningsgang for opgørelse af

solvensbehov og stresstest”



/

- 93 -

gennemgik Sagsøgte 1 et udkast til ny forretningsgang for opgørelse af sparekassens

solvensbehov, der var udarbejdet af LOPI. Bestyrelsen godkendte og underskrev

forretningsgangen. Under punkt 6 om månedsbalance mv. for ultimo juli fremgår bl.a., at

likviditeten var disponibel med 126 mio. kr. Af referatet fremgår tillige bl.a., at bestyrelsen

godkendte en ny forretningsgang for opgørelse af solvensbehov og nyrevideret

forretningsorden for bestyrelsen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. september 2007 (ekstrakten side 11890) fremgår

under punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9872-9885 blev behandlet,

heraf var nr. 9872-9873 indstillet til bevilling, nr. 9874-9878 var tilsagt indenfor 25%-

grænsen, og nr. 9879 - 9884 var bevilget som presserende. Under punkt 9 gennemgik

Sagsøgte 1 grundigt stresstesten fra LOPI, og bestyrelsen drøftede interesseret det opstillede

scenarie, hvor sparekassen ”kun” har et underskud på 31 mio. kr. før skat, hvis sparekassen

blev ramt af alle ulykker i 2006, som ville resultere i en samlet resultatpåvirkning på minus 74

mio. kr. Et bestyrelsesmedlem fandt det beroligende og flot, at sparekassen lå pænt blandt de

øvrige gruppe 3 pengeinstitutter, og bestyrelsesformanden fandt testen positiv i den forsatte

konkurrence.

Af referatet fremgår det videre, at bestyrelsen besluttede, at grænsen for engagementer, der

skulle medtages til aktiveftersyn, var 10 mio. kr. Det fremgår tillige, at direktøren på mødet

gennemgik den af Lokale Pengeinstitutter udarbejdede stresstest baseret på sparekassens

2006-regnskab.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 8. oktober 2007 (ekstrakten side 11893) fremgår under

punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9886-9894 blev behandlet, heraf

var nr. 9886-9888 bevilget efter indstilling, nr. 9889-9891 var bevilget indenfor 25%-grænsen,

og nr. 9892-9894 var bevilget som presserende. Det fremgår videre, at lånesager nr. 9886,

Person 13, og nr. 9890 blev drøftet i bestyrelsen. Under punkt 7 om balance og likviditet

ultimo september fremgår bl.a., at likviditeten er opgjort til 52 mio. kr. som disponibel.

Sagsøgte 1 nævnte, at Finanstilsynet havde sendt en ”mild” skrivelse til direktionen og gjort

opmærksom på den lavere likviditet, og at næsten 40 pengeinstitutter havde fået en tilsvarende

hilsen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. november 2007 (ekstrakten side 11896) fremgår

under punktet ”Referat fra sidste møde” bl.a., at et bestyrelsesmedlem spurgte ind til de



/

- 94 -

lavere salgsvurderinger i København, og at der blev svaret, at sparekassen var på forkant

hermed bl.a. ved afslag på projekter, som var tvivlsomme. Et andet bestyrelsesmedlem spurgte

ind til, om sparekassens sikkerheder var gode, hvilket direktøren bekræftede og henviste til, at

der var tale om mange udlejningsejendomme, hvor lejeindtægterne ikke faldt ved svingende

salgspriser. Under punkt 3 om lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9895-

9913 blev behandlet, heraf var nr. 9895-9896 indstillet til bevilling, nr. 9897-9907 var tilsagt

indenfor 25%-grænsen, og nr. 9908-9913 var tilsagt som presserende. Af referatet fremgår

tillige bl.a., at aktiveftersynet blev foretaget med gennemgang af de 10 største engagementer.

Direktøren gennemgik herunder sparekassens øvrige aktiver, og bestyrelsen fandt

vurderingerne betryggende. Under punktet ”Regnskab, kvartalsrapportering med bl.a. solvens

og likviditet samt § 145-engagementer pr.

30.9.2007” fremgår bl.a., at overskuddet var 35,2 mio. kr. før skat, at udlån steg med 31% til

1.476 mio. kr., indlån steg med 3% til 1.207 mio. kr., og garantier steg med 38% til 1.183 mio.

kr. Solvensprocenten var opgjort til 15,91. Bestyrelsen var meget tilfreds med regnskabet. Af

punkt 7 månedsbalance mv. for ultimo oktober fremgår, at disponibel likviditet var opgjort til

90 mio. kr.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 11. december 2007 (ekstrakten side 11899) fremgår

under punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9914-9921 blev behandlet,

heraf var nr. 9914-9919 tilsagt indenfor 25%-grænsen, og nr. 9920 - 9921 var tilsagt af

direktionen. Af punkt 4 om balance mv. fremgår bl.a., at disponibel likviditet var opgjort til 43

mio. kr. Af referatet fra bestyrelsesmødet den 15. januar 2008 (ekstrakten side 11902) fremgår

under punktet ”Referat fra sidste møde” bl.a., at et bestyrelsesmedlem mente, at

”boligmarkedet/ejendomsmarkedet var svær og langsomt omsætteligt i tiden” , og at

sparekassen skulle være forsigtig i markedet. Direktøren oplyste, at man siden efteråret havde

set udviklingen, og at sparekassen mere end ugentligt gav afslag på finansiering, ”som ikke

havde de fornødne kvaliteter til at komme i vores bøger” . Under punkt 3 om lånesager til

behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9922-9929 blev behandlet, heraf var nr. 9922-

9925 tilsagt indenfor 25%-grænsen, og nr. 9926-9929 var bevilget som pressende. Det

fremgår endvidere, at Sagsøgte 1 nævnte, at han var enig med nogle bestyrelsesmedlemmer i,

at ejendomsmarkedet var trængt, at enkeltengagementer derfor havde skærpet

opmærksomhed, og at sparekassen ofte havde fuldgod supplerende sikkerhed. Under punkt 4

balance mv. for ultimo december fremgår bl.a., at balancen viste 1.900 mio. kr., udlån 1.503

mio. kr. og indlån med gæld til PI 1.383 mio. kr., og at disponibel likviditet var opgjort til 71

mio. kr.



/

- 95 -

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 19. februar 2008 (ekstrakten side 11906) fremgår under

punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9930-9942 blev behandlet, heraf

var nr. 9930 indstillet til bevilling, nr. 9931-9940 tilsagt indenfor 25%-grænsen, og nr. 9941-

9942 var tilsagt af direktionen. Under Punkt 6 om årsrapport 2007 fremgår bl.a., at solvensen i

nøgletallene for året er opgjort til 17,1%. Under punkt 7 om ”Solvensberegning samt § 145

engagementer ult. december” fremgår bl.a., at der maksimalt kan tabes 239 mio. kr. før

solvensprocenten er under 8, mens der var overdækning på 15%- og 10%-kravene på 135 mio.

kr. og 23 mio. kr. Indberetningen af § 145-engagementer viste, at der var 9 engagementer, der

udgjorde over 10% af sparekassens egenkapital, hvilket svarede til 128% af den ansvarlige

kapital efter fradrag. Af punkt 8 om månedsbalancen mv. pr. ultimo januar viste bl.a. et

tilsigtet fald på 55 mio. kr. på udlån, mens indlån steg med 10 mio. kr., og at disponibel

likviditet var 189 mio. kr.

Af referatet fremgår tillige, at bestyrelsen godkendte et budget for 2008, hvor udlån var

uændret, og på indlån forventedes en stigning på 15%.

Under punktet ”Seks udvalgte nøgletal til ”Sparekasse” ”, var gengivet en række ønsker om

solvens, likviditet, udlån, garantikapital og indtjening, som bestyrelsen drøftede. Det fremgår

bl.a., at formanden nævnte, at sparekassen ikke kunne vokse i samme hast uden supplerende

likviditet, og at direktøren slog til lyd for, at sparekassen trængte til en ”konsolideringspause”

. Bestyrelsen fandt det afslutningsvis tilfredsstillende, at farten blev taget af ”toget” , og at

sparekassen bevægede sig nærmere de opstillede ønskemål. Under punkt 11 og 12 om breve af

31. januar og 13. februar 2008 fra Finanstilsynet fremgår bl.a., at direktøren redegjorde for

brevenes indhold, og at bestyrelse og direktion tog brevene til efterretning. Under punkt 13

”Bestyrelsesansvarsforsikring” fremgår, at bestyrelsen tog til efterretning, at sparekassen

primo 2008 tegnede en bestyrelsesansvarsforsikring.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. marts 2008 (ekstrakten side 11911) fremgår bl.a., at

årsrapporten for 2007 blev udleveret, og at det heraf fremgår bl.a., at indlån var steget til

1.178 mio. kr., hvilket var en stigning svarende til 10%. Udlån var steget til 1.462 mio. kr.,

hvilket var en stigning svarende til 34%, mens garantier var steget til 1.281 mio. kr., hvilket

svarede til en stigning på 27%. Solvensprocenten steg fra 14,9 til 17,1. Om årsrapporten er det

i referatet anført:



/

- 96 -

”Nøgletallene for centrale områder bekræfter en god status og udvikling i
virksomheden, der nu på 3. år leverer særdeles flotte resultater.
Bestyrelsen var enig i ledelseserklæringen og fandt resultatet meget
tilfredsstillende med status og indtjening flot over det budgetterede.”

Af punkt 3 om revisionsprotokol 2007 fremgår, at protokollen blev gennemgået af

formandsskabet og direktøren, og der var ikke bemærkninger hertil. Under punkt 10 om

lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9943-9950 blev behandlet, heraf var

nr. 9943-9944 indstillet til bevilling, nr. 9945-9947 var tilsagt indenfor 25%-grænsen, og nr.

9948-9949 var pressende sager bevilget af direktionen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 15. april 2008 (ekstrakten side 11915) fremgår under

punkt 5 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9951-9963 blev behandlet efter

gennemgang af Vidne 5, heraf var nr. 9951-9952 indstillet til bevilling, nr. 9953-9960 var

bevilget indenfor 25%-grænsen, og nr. 9961-9963 var tilsagt som pressende. Det fremgår af

punktet ”Månedsbalance…” bl.a., at sparekassens balance steg til over 2.000 mio. kr., at

indlån var 1.253 mio. kr., og udlån var 1.479 mio. kr. Et bestyrelsesmedlem nævnte, at

kapitalsammensætningen med større udlån end indlån var succesens bagside. Direktøren

nævnte, at sparekassen søger likviditet gennem Finanssektorens Pensionskasse, og at beløbet

tænkes anvendt til indfrielse af lines og ikke til øget udlån. Under punkt 8 om besøg af

Finanstilsynet den 9.-13. juni fremgår bl.a., at direktøren oplæste det modtagne brev.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 (ekstrakten side 11918) fremgår under

punkt 3 om lånesager over 5 mio. kr. til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9964-9981 blev

behandlet, heraf var nr. 9964-9970 indstillet til bevilling, nr. 9971-9979 var bevilget indenfor

25%-grænsen, dog max. 5 mio. kr., og nr. 9980-9981 var tilsagt af direktionen. Det fremgår af

punktet ”Regnskab 31.3.2008 og budgetopfølgning” bl.a., at udlån steg med 17%, indlån med

11% og garantier med 23%. Solvensprocenten var 17,9 mod 15,9 i 2007. Bestyrelsen var

tilfreds med regnskabet som helhed. Under punkt 5 om revurderet fondspolitik og

kreditpolitik fremgår bl.a., at direktøren gennemgik kreditpolitikken, som bestyrelsen tiltrådte.

Under punkt 6 om månedsbalance mv. pr. ultimo april fremgår bl.a., at likviditetsopgørelsen

viste et disponibelt beløb på 12 mio. kr.



/

- 97 -

Under punktet ”§ 145-engagementer, kvartalsrapportering på solvens og likviditet pr. ult.

marts” er anført følgende:

”Set på årsbasis er der et pænt fald fra i sparekassens § 145-engagementer, der
nu udgør 165% af den ansvarlige kapital. Efter fradrag er der kun tale om 12
engagementer, hvilket bestyrelsen fandt betryggende.
Solvens og likviditet ligger pænt med max. tab på 255 mio. kr. før solvensen er <
8%. Sparekassen solvensbehov er opgjort til 326 mio. kr., hvilket ”reserverer” 71
mio. af de nævnte 255 mio. kr.
Likviditet viser merdækning på 139 mio. kr. på 10%-kravet og 245 mio. kr. på
15%-kravet.”

Af referatet fremgår tillige bl.a., at sparekassens seneste likviditetsindberetning til

Finanstilsynet viste en overdækning på 40%, da 10%-kravet var på 278 mio. kr., og

sparekassen havde 388 mio. kr. Det fremgår endvidere, at bestyrelsen drøftede en anmodning

om nærmere samarbejde fra Sparekassen Hvetbo A/S.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 17. juni 2008 (ekstrakten side 11923) fremgår af punktet

”Overtræk > 100.000 kr.…” bl.a., at direktøren nævnte, at Sandgaarden A/S, der ejedes af

Person 14, var gået i betalingsstandsning, som bl.a. skyldtes ”en aktion overfor Forstædernes

Bank” . Sparekassen forventede ikke større nedskrivninger på engagementet. Øvrige lånesager

gav ikke anledning til bemærkninger.

Under punkt 3 om lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 9982-9992 blev

behandlet, heraf var nr. 9982 indstillet til bevilling, nr. 9983-9987 var tilsagt indenfor 25%-

grænsen, og nr. 9988 - 9992 var bevilget af direktionen.

Under punktet ”Balance…ult. maj” fremgår bl.a., at balancen viste et forventet fald til 1.964

mio. kr., udlån udgjorde 1.440 mio. kr., indlån 1.223 mio. kr., og garantier 1.300 mio. kr. Af

punkt 7 om Finanstilsynets besøg fremgår bl.a., at der var lidt misforståelse med

opstillingsformen i erhvervsengagementerne, og derfor vender inspektøren tilbage et par dage

i juli, men at der som planlagt blev afrapporteret for den øvrige del af besøget til bestyrelse,

revision og direktion. Under punkt 9 om § 71-forretningsgange blev de nye tiltag på området

gennemgået overordnet, og de nødvendige eksemplarer blev tiltrådt.

Om likviditeten pr. 11. juni 2008 hedder det, at den har været fin ved de seneste

indberetninger, og denne gang var den 120 mio. kr. over lovens krav.



/

- 98 -

Referater fra bestyrelsesmøder fra sommeren 2008 og frem til sparekassens økonomiske

sammenbrud er gengivet i afsnittet om forløbet op til sparekassens sammenbrud.

2.2 Bestyrelsens aktiveftersyn

2.2.1 Indledning

Bestyrelsen for sparekassen holdt et årligt aktiveftersyn, der typisk blev afholdt i november

måned. Det fremgår af bestyrelsens forretningsordener gennem årene, som er gennemgået

under afsnittet om sparekassens regelsæt, at der årligt skulle være et aktiveftersyn.

Eksempelvis fremgår det af forretningsordenen af november 2006 (ekstrakten side 6520), at

forud for årsrapportens udarbejdelse skulle bestyrelsen gennemgå sparekassens væsentligste

engagementer, herunder engagementer omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed.

Bestyrelsen skulle bedømme engagementerne for de stillede sikkerheder og tage stilling til,

hvilke afskrivninger og hensættelser, der skulle foretages. På et bestyrelsesmøde forud for

aktiveftersynet skulle der fastsættes en beløbsmæssig grænse for, hvilke engagementer, der

skulle indgå i eftersynet.

Som anført under afsnittet om bestyrelsesmøderne, blev der ikke forud for møderne fremsendt

dagsorden, bilag eller andet materiale til brug for bestyrelsesmøderne, herunder

aktiveftersynene. Baggrunden herfor var hensynet til at undgå, at fortrolige dokumenter kom

til at ligge i bestyrelsesmedlemmernes private hjem.

Direktør Sagsøgte 1 udarbejdede forud for aktiveftersynet en forretningsgang for eftersynet.

Ved behandlingen af aktiveftersynet var det i referaterne fra bestyrelsesmøderne normalt alene

anført, at aktiveftersynet blev afviklet i henhold til forretningsordenen med en gennemgang af

engagementerne. Eksempelvis fremgår det af referatet fra bestyrelsesmødet den 9. november

2004 (ekstrakten side 11791), at aktiveftersyn blev afviklet i henhold til forretningsordenen

med gennemgang af de 10 største engagementer, øvrige engagementer over 2 mio. kr.,

restancer, fondsbeholdningen mv. I referatet hedder det bl.a.:

”Alle oplysninger, med særlig grundig vægt på de 10 største engagementer, blev
forevist på OH og kommenteret med aktuelle facts.



/

- 99 -

…”

2.2.2 Aktiveftersyn 2006

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 19. september 2006 (ekstrakten side 11857) fremgår det,

at bestyrelsen fastsatte grænsen for aktiveftersynet 2006 til 7 mio. kr.

Direktør Sagsøgte 1 udarbejdede herefter en forretningsgang for aktiveftersynet 2006

(ekstrakten side 4851), som blev udleveret til gruppelederne og revisorerne. Det fremgår heraf

bl.a., at samtlige engagementer over 7 mio. kr. skulle udskrives af administrationen pr. 10.

oktober 2006. Ved modtagelsen skulle en kopi sendes til BDO og Sagsøgte 5, der herefter

skulle udtage stikprøver. Det var aftalt, at engagementsrevisionen skulle foregå den 22. og 23.

november 2006.

Desuden fremgik det af forretningsgangen, at alle de 10 største engagementer skulle opstilles

på en låneindstilling efter lister pr. 10. oktober 2006. Listerne skulle scannes med minimum

forside, sikkerhedsbeskrivelse og regnskabsanalyse. Vedrørende engagementer med

nedskrivninger, skulle den aktuelle hensættelsesliste pr. 30. september 2006 føres ajour med

påtænkt ændring og nye nedskrivningsbeløb pr. ultimo 2006. Listen skulle læses op for

bestyrelsen, og hvis bestyrelsen ønskede en sag særlig belyst, skulle dette ske løbende under

aktiveftersynet. Der skulle alene laves en OH-planche med en samlet hensættelsesoversigt.

Øvrige engagementer over 7 mio. kr. skulle læses op for bestyrelsen med sikkerhed, blanco,

debet og kreditsaldo nedskrevet for både 2005 og 2006, med kommentarer og hensættelser

ultimo 2006. Når sparekassen modtog revisionens ønskeliste til revisionens

engagementsgennemgang, skulle sagsbehandleren lave en opstilling med forside

(låneindstilling med seneste relevante oplysninger), sikkerhedsbeskrivelse og

regnskabsanalyse på disse kunder. Desuden var der om § 78-engagementer anført, at alle

engagementer skulle oplistes samlet med maksimum gæld, garantier, kautioner, samlet beløb

samt sikkerhed og kreditsaldo. Endelig var det anført, at alle restancer ældre end den seneste

måned skulle listes op og gennemgås.

Materialet skulle være færdigt torsdag den 9. november 2006 med henblik på forelæggelse på

bestyrelsesmødet den 14. november 2006. Det fremgår endvidere, at sparekassen og



/

- 100 -

revisorerne senest ultimo november skulle tage stilling til den samlede nedskrivningskonto for

2006.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side 11860) fremgår

under punktet ”Aktiv Eftersyn” , at aktiveftersyn blev afviklet i henhold til bestyrelsens

forretningsorden med gennemgang af de 10 største engagementer, øvrige engagementer over 7

mio. kr., § 78-engagementer, restancer, fondsbeholdningen mv. I referatet hedder det bl.a.:

”Gennemgangen, specielt af de 10 største engagementer, var grundig. Vidne 5
deltog tillige i præsentationen. Bestyrelsen havde ganske få positive
kommentarer til gennemgangen, hvor bl.a. Sagsøgte 3 bemærkede, at det var flot
med så få restancer.”

Der er fremlagt et omfattende materiale med materiale fra aktiveftersynet 2006 (ekstrakten

side 5293 til side 6505).

Af en oversigtsliste (ekstrakten side 5293) fremgår det bl.a., at sparekassens største

engagement ved aktiveftersynet 2006 var Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS med et samlet

engagement på ca. 70 mio.kr., og at sparekassens 10. største engagement var SJB Ejendomme

ApS med et samlet engagement på ca. 46 mio. kr. Det fremgår endvidere, at sparekassen

havde 54 engagementer på over 7 mio.kr. Der er fremlagt en oversigtsliste pr. 11. oktober

2006 over engagementer over 7 mio. kr. (ekstrakten side 5397) med underliggende bilag.

Af en oversigtsliste over nedskrivninger (ekstrakten side 5316) fremgår det bl.a., at

sparekassen pr. 30. september og 1. december 2006 havde nedskrivninger på henholdsvis ca.

28 mio. kr. og ca. 31 mio. kr. Ingen af oversigtens nedskrivninger vedrører engagementer, som

Finansiel Stabilitet gør et tab gældende på i denne sag.

Materialet var inddelt i mapper med faner, som de enkelte medarbejdere havde ansvaret for.

- Erhvervskundechef Vidne 5 havde ansvaret for de store
erhvervsengagementer, mappe 1, fane 8 (ekstrakten side 5569-6274),



/

- 101 -

- Erhvervsrådgiver Vidne 11 havde ansvaret for de mindre erhvervsengagementer,
mappe 2, fane 0 og 1 (ekstrakten side 6275-6306),

- Landsbrugschef Vidne 6 havde ansvaret for
landbrugsengagementerne, mappe 2, fane 2 (ekstrakten side 6307-6406),

- Souschef Person 10 havde ansvaret for mappe 2, fane 3 (ekstrakten side
6407-6417)

- Erhvervsrådgiver Vidne 9 havde ansvaret for mappe 2, fane 4 (ekstrakten side
6419-6476)

- Landbrugsrådgiver Person 15 havde ansvaret for mappe 2, fane 5 (ekstrakten
side 6477-6506)

Ved de enkelte store engagementer var der ved aktiveftersynet fremlagt oversigter, som stort

set svarede til låneindstillingerne til engagementet, men som i de fleste tilfælde var benævnt

”Låneindstilling – Sparekasse – aktivt eftersyn” . Eksempelvis oversigt af 9. november 2006

vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 5569) sammenholdt med

låneindstillingen af samme dato (ekstrakten side 5269), oversigt af 31. oktober 2006 ved

Virksomhed ApS 1 (ekstrakten side 5643) sammenholdt med låneindstillingen af samme dato

(ekstrakten side 5005), oversigt af 31. oktober 2006 ved D.F.C. Group Holding A/S

(ekstrakten side 5711) sammenholdt med låneindstillingen af samme dato (ekstrakten side

5013).

Med oversigten over de enkelte engagementer var generelt vedlagt sikkerhedsoversigter,

beregning af dækningsbidrag, regnskabsanalyser, og en engagementsoversigt pr. 18. oktober

2006. Derudover var der ved enkelte engagementer vedlagt en koncernoversigt, en oversigt

over store engagementer, og en sikkerhedsbeskrivelse. Endelig var der ved et enkelt

engagement, Essex Invest A/S, vedlagt budget og en opgørelse over lejeindtægter (ekstrakten

side 5633).

2.2.3 Aktiveftersyn 2007

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. september 2007 (ekstrakten side 11890) fremgår, at

bestyrelsen besluttede, at grænsen for engagementer, der skulle medtages til aktiveftersyn

2007, skulle være 10 mio. kr.



/

- 102 -

Direktør Sagsøgte 1 udarbejdede herefter en forretningsgang for aktiveftersynet 2007

(ekstrakten side 17551), som blev udleveret til gruppelederne og revisorerne. Det fremgår

heraf bl.a., at samtlige engagementer over 10 mio. kr. skulle udskrives af administrationen pr.

10. oktober 2007. Ved modtagelsen skulle en kopi sendes til BDO og Sagsøgte 5, der herefter

skulle udtage stikprøver. Det var aftalt, at engagementsrevisionen skulle foregå den 21. til 23.

november 2007.

Herudover var indholdet i forretningsgangen i det væsentligste den samme som ved

aktiveftersynet 2006.

Materialet skulle være færdig tirsdag den 6. november 2007 med henblik på forelæggelse på

bestyrelsesmødet den 13. november 2007. Endelig fremgår det, at på et møde den 6. december

2007 ville sparekassen og revisorerne tage stilling til den samlede nedskrivningskonto for

2007.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. november 2007 (ekstrakten side 11896) fremgår

under punktet ”Aktiv Eftersyn” , at aktiveftersyn blev foretaget med gennemgang af

engagementerne med særlig fokus på de 10 største engagementer. Sagsøgte 1 gennemgik

herunder sparekassens øvrige aktiver, og bestyrelsen fandt vurderingerne betryggende.

Der er fremlagt et omfattende materiale fra aktiveftersynet 2007 (ekstrakten side 8371-8429

og 17555-18032).

Af en oversigtsliste over nedskrivninger (ekstrakten side 8402) fremgår, at sparekassen pr. 30.

september og 31. december 2007 havde nedskrivninger på henholdsvis ca. 30,5 mio. kr. og ca.

36 mio. kr.

Af en oversigtsliste (ekstrakten side 8414) fremgår bl.a., at sparekassens største engagement

ved aktiveftersynet 2007 var Virksomhed ApS 1 med et engagement på ca. 75,5 mio. kr.

Sparekassen sendte ved brev af 16. oktober 2007 (ekstrakten side 17555) oversigten over

engagementer over 10 mio. kr. til BDO, som med håndskrift har gjort notater ud fra de



/

- 103 -

enkelte engagementer. De fremlagte materialet fra aktiveftersynet i 2007 er efter det oplyste

fra BDO´s arbejdspapirer.

Ved de store engagementer var der også ved aktiveftersynet 2007 fremlagt oversigter, som

stort set svarede til låneindstillingerne til engagementerne, men som i de fleste tilfælde var

benævnt ”Låneindstilling – Sparekasse – aktivt eftersyn” .

Med oversigten over de enkelte engagementer var også i 2007 generelt vedlagt

sikkerhedsoversigter, beregning af dækningsbidrag, regnskabsanalyser, og en

engagementsoversigt pr. 15. oktober 2007. Derudover var der ved nogle engagementer vedlagt

en koncernoversigt.

2.2.4 Aktiveftersyn 2008

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 15. september 2008 (ekstrakten side 11935) fremgår det,

at bestyrelsen besluttede, at grænsen for engagementer, der skulle medtages til aktiveftersynet,

skulle være de 50 største engagementer over 10 mio. kr.

Der er ikke i sagen fremlagt direktør Sagsøgte 1's forretningsgang for aktiveftersynet 2008,

ligesom der ikke er fremlagt materiale fra aktiveftersynet 2008.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 25. november 2008 (ekstrakten side 11950) fremgår

under punktet ”Aktiv Eftersyn” , at det årlige aktiveftersyn blev afviklet i overensstemmelse

med forretningsgangen herfor, og at nedskrivnings- og restanceliste skulle gennemgås på

næste møde.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 16. december 2008 (ekstrakten side 11953) fremgår

under punktet ”Aktiv Eftersyn færdigbehandles” , at de få lister, der manglede fra det forrige

bestyrelsesmøde, blev gennemgået.

2.3 Sparekassens revision

2.3.1 Indledning

BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab (herefter BDO) og Sagsøgte Revisionsfirma ApS

udgjorde sparekassens eksterne revision.



/

- 104 -

BDO blev registreret som revisor for sparekassen hos Erhvervsstyrelsen den 11. oktober 1996.

BDO har revideret sparekassens årsrapporter i perioden 2002-2008. Statsautoriseret revisor

Sagsøgte 4 var som revisor hos BDO ansvarlig for revisionen af sparekassens regnskaber og

revisionshandlinger forbundet hermed. Registreret revisor Sagsøgte 5 blev ifølge en udskrift

fra CVR-registeret registreret som revisor for sparekassen den 27. februar 1991. Sagsøgte

Revisionsfirma ApS og registreret revisor Sagsøgte 5 var ansvarlig for revisionen af

sparekassens regnskaber og revisionshandlinger forbundet hermed i årerne 2002-2008.

Af sparekassens årsrapport for 2005 (ekstrakten side 3599) fremgår det, at både Sagsøgte 4 og

Sagsøgte 5 påtegnede årsrapporten. Der er desuden fremlagt årsrapporter for årerne 2006-

2008, hvor Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 står anført på revisorpåtegningerne (ekstrakten side

6606, 8490 og 10781).

Under sagen er der fremlagt revisionsprotokoller for årsrapporterne 2004-2008 (ekstrakten

side 3173, 3811, 6903, 8639, og 11979), som alle er underskrevet af både Sagsøgte 4 og

Sagsøgte 5. Desuden er der fremlagt revisionsprotokoller for revisionen udført i årets løb for

årene 2005, 2006 og 2008 (ekstrakten side 3541, 6509, 10725). Protokollerne fra 2005 og

2006 er alene udarbejdet af Sagsøgte 4. Protokollen fra 2008 er underskrevet af Sagsøgte 4 og

Sagsøgte 5.

Ifølge årsrapporterne for 2006-2008 (ekstrakten side 6598, 8481 og 10772) udgjorde det

samlede revisionshonorar følgende beløb:

- 2005: 370.000 kr. heraf 73.000 kr. for ”andre ydelser end revision”

- 2006: 410.000 kr., heraf 48.000 kr. for ”andre ydelser end revision”

- 2007: 404.000 kr., heraf 21.000 kr. for ”andre ydelser end revision”

- 2008: 722.000 kr., heraf 146.000 kr. for ”andre ydelser end revision”

Det er oplyst, at revisionsfirmaet Sagsøgte 5's årlige revisionshonorar udgjorde ca. 25.000 kr.

Ansvaret, som Finansiel Stabilitet gør gældende overfor revisorerne, vedrører ikke

regnskabsårene 2004 og 2005. Nedenfor fokuseres derfor i det væsentligste på



/

- 105 -

regnskabsårene 2006-2008. Der er i sagen fremlagt revisors interne arbejdspapirer for

regnskabsåret 2007, mens de interne arbejdspapirer ikke er fremlagt for de øvrige år.

2.3.2 Regnskabsårene 2004 og 2005

Revisorerne Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 afgav deres påtegning på revisionsprotokollatet for

regnskabsåret 2004 den 18. februar 2005 (ekstrakten side 3173). Revisionsprotokollen blev

gennemgået og underskrevet på et bestyrelsesmøde den 21. februar 2005 (ekstrakten side

11798).

I revisionsprotokollen af 13. december 2005 (ekstrakten side 3541) redegjorde revisor

Sagsøgte 4 for en del af den udførte revision i årets løb i form af en redegørelse fra et

uanmeldt eftersyn den 5. oktober 2005 af sparekassens likvide beholdning.

Revisionsprotokollen blev oplæst og underskrevet på et bestyrelsesmøde den 10. januar 2006

(ekstrakten side 11833).

Den 7. marts 2006 (ekstrakten side 3811) påtegnede revisorerne Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5

revisionsprotokollen for regnskabsåret 2005. Det fremgår af revisionsprotokollen bl.a.:

”Sparekassens organisation, systemer og forretningsgange Sparekassen har i
de seneste par år oplevet en betydelig organisk vækst.

I en situation med kraftig vækst er en af de afgørende forudsætninger for
forretningsmæssig succes, at organisationen og de interne systemer kan følge
med og er gearet til denne vækst, herunder at medarbejderne besidder
tilstrækkelig kompetence til at løse nye og ændrede opgaver. For også fremover
at opnå forretningsmæssig succes, er det derfor vigtigt, at ledelsen i sparekassen
løbende fokuserer på tilpasning af organisationen, interne systemer og
forretningsgange, så disse hele tiden matcher de krav, der stilles.

Sparekassens interne kontrolsystemer er fastlagt i
forretningsgangsbeskrivelserne.

De interne kontrolforanstaltninger er primært baseret på, at andre end de, der har
udført en eller flere handlinger i overensstemmelse med en forretningsgang,
kontrollerer, at handlingen er korrekt udført. Et andet væsentligt led i den interne
kontrol er, at der foreligger
forretningsgangsbeskrivelser, der
instruerer medarbejderne i, hvorledes de skal handle samt at det kontrolleres, at
medarbejderne overholder de givne instrukser.



/

- 106 -

Vi har ved stikprøver inden for udvalgte områder kontrolleret, at de givne
forretningsgange med tilhørende interne kontrolforanstaltninger overholdes.

…

7. Engagementer og nedskrivninger

Med virkning for 2005 er reglerne for, hvornår der skal foretages en
nedskrivning (tidligere benævnt hensættelse) på udlån, ændret. Fra og med 2005
kan der alene foretages nedskrivninger på udlån, når der foreligger objektive
indikatorer for værdiforringelse. Endvidere indeholder bestemmelserne
regler om nedskrivninger på porteføljer af engagementer.

Der er fra Finanstilsynet udstedt en række krav til, hvorledes nedskrivningerne
skal beregnes og dokumenteres. Sparekassen har ultimo 2004 og løbende i 2005
anvendt betydelige ressourcer på at opfylde de nye krav.

Det er vor opfattelse, at beregninger og dokumentationen er på et acceptabelt
niveau, men at der også i 2006 vil skulle anvendes ressourcer på at øge
kvaliteten af beregningerne og dokumentationen.

Sparekassens direktion har over for os erklæret, at den samlede måling af
engagementerne anses for at afspejle det bedste aktuelle skøn.

På baggrund af ovennævnte gennemgang og meddelte oplysninger, er det
sammenfattende vor vurdering, at pengeinstituttets nedskrivninger til tab på
engagementer anses for at dække den tabsrisiko, der hviler på pengeinstituttets
engagementer på balancedagen. Vi kan derfor tilslutte os den af ledelsen anlagte
vurdering.

…

Nedskrivninger og hensættelser
Vi har gennemgået pengeinstituttets engagementer ultimo 2005 med henblik på
at vurdere, hvorvidt den samlede måling af engagementer afspejler det bedste
aktuelle skøn.

Nedskrivningerne til tab på engagementer foretages på grundlag af en individuel
og gruppevis vurdering, og er opgjort og nedskrevet til 37.390 tkr. i årsrapporten.

Gennemgangen har primært omfattet de største enkeltengagementer, samt
engagementer, hvortil der skønnes at knytte sig en beløbsmæssig væsentlig
risiko.

Vor revision af pengeinstituttets engagementer er foretaget dels ved stikprøver,
og dels ved gennemgang af kreditafdelingens vurderingsprincipper og principper
for nedskrivninger.

Nedskrivninger på udlån og garantier andrager 37.390.000 kr.



/

- 107 -

Vi har foretaget en gennemgang af alle væsentlige udlån. På udlån, hvor der
skønnes at være en objektiv indikation for værdiforringelse, har vi foretaget en
vurdering af nedskrivningstesten Vurderingen er foretaget i forbindelse med en
gennemgang med direktør og afdelingsledere i sparekassen.

Grundlaget for vurderingen af det enkelte engagement har været en udskrift af
totalengagementet for den enkelte kunde med hertil hørende beskrivelse og
opgørelse af sikkerheder, nedskrivningstest m.v. samt regnskabsanalyser, hvor
sådanne forefindes.

Herudover har gennemgangen omfattet drøftelser med pengeinstituttets og
kreditområdets ledelse, og pengeinstituttets direktion har overfor os erklæret,

"at pengeinstituttets samlede måling af engagementer pr. 31. december 2005
afspejler det bedste aktuelle skøn."

På baggrund af ovennævnte gennemgang og meddelte oplysninger, er det
sammenfattende vor vurdering, at pengeinstituttets måling af engagementer
afspejler det bedste aktuelle skøn. Vi kan derfor tilslutte os den af ledelsen
anlagte vurdering.

De samlede nedskrivninger og hensættelser i sparekassen udgør 37,4 mio. kr.
svarende til en akkumuleret nedskrivningsprocent på 6,38%. Individuelle
nedskrivninger udgør pr. 31. december 2005 34,9 mio. kr., mens gruppevise
nedskrivninger udgør 2,5 mio. kr.

Ultimo 2004 udgjorde de samlede nedskrivninger på udlån 50,4 mio. kr. fordelt
med 48,8 mio. kr. på individuelle nedskrivninger og 1,6 mio. kr. på gruppevise
nedskrivninger.
…”

I revisionsprotokollen er der en gennemgang af 10 af sparekassens engagementer (ekstrakten

side 3824). Det er anført, at der ikke var konstateret tab på disse engagementer i 2005 eller de

to foregående år. De gennemgåede engagementer omfattede bl.a. Person 16, Person 17, Essex

Invest A/S, Ejendomsselskabet Nr. Lyngby, Person 18, Person 14, Person 13, Jyske

Ejendomme ApS og gårdejer Person 19.

Den 7. marts 2006 afgav revisorerne Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 en blank revisionspåtegning i

årsrapporten for 2005 (ekstrakten side 3599).

Årsrapporten blev gennemgået af direktør Sagsøgte 1 på et bestyrelsesmøde den 7. marts 2006

(ekstrakten side 11841), ligesom revisionsprotokollen blev oplæst, godkendt og underskrevet.



/

- 108 -

2.3.3 Regnskabsåret 2006

2.3.3.1 Revisionsprotokol

I revisionsprotokollen af 10. november 2006 (ekstrakten side 6509) redegjorde Sagsøgte 4 for

en del af den udførte revision i årets løb i forbindelse med et uanmeldt eftersyn i sparekassen

den 28. september 2006 vedrørende sparekassens likvide beholdninger.

Det fremgår af revisionsprotokollatet, at eftersynet omfattede afstemning af kasse, valuta-og

værdipapirbeholdning samt mellemværende med andre pengeinstitutter. Sagsøgte 4 havde i

tilslutning til beholdningseftersynet stikprøvevis udsendt revisionsmeddelelser til indlån,

udlån og åbent depot, ligesom revisionen af disse områder omfattede en stikprøvevis

efterprøvning af forretningsgang og intern kontrol på områderne.

Udsendelsen af saldoanerkendelsesbegæringerne gav ikke anledning til bemærkninger,

ligesom eftersynet samt revisionen i øvrigt ikke gav anledning til bemærkninger. Det var

revisionens opfattelse, at forretningsgange og intern kontrol fungerede tilfredsstillende.

Revisionsprotokollatet blev underskrevet på et bestyrelsesmøde den 14. november 2006

(ekstrakten side 11861).

Den 17. januar 2007 sendte revisor Sagsøgte 4 og IT-revisor Person 20 fra BDO et brev til

Sagsøgte 1 vedrørende en revisionsmæssig gennemgang af sparekassens it-kontroller

(ekstrakten side 16787). Gennemgangen var afsluttet i december 2006.

Det var revisorernes konklusion, at sparekassen havde indført effektive og hensigtsmæssige

interne it-kontroller på et sådant niveau, at de kunne forsyne årsrapporten for 2006 med en

erklæring uden forbehold eller supplerende oplysninger vedrørende de interne it-kontroller.

Revisorerne bemærkede dog, at bestemmelserne i Finanstilsynets vejledning for kontrol- og

sikringsforanstaltninger på it-området udstedt i medfør af lov om finansiel virksomhed § 71,

stk. 1, nr. 4, ikke til fulde var opfyldt, ligesom de relevante bestemmelser i lov om behandling

af pensionsoplysninger og bogføringsloven ikke fuldt ud var overholdt, uden at disse forhold

dog havde påvirket konklusion. Uden at det havde påvirket konklusionen bemærkede

revisorerne desuden, at de ved revisionen havde



/

- 109 -

konstateret svagheder i forretningsgangene og de interne it-kontroller, som kunne have

betydning for driftssikkerheden, informationers pålidelighed og sikkerheden af data.

Herefter kom revisorerne med en række anbefalinger på IT-området, herunder bl.a., (1)

udarbejdelse af skriftlige forretningsgange, som skulle beskrive forhold af væsentligt

betydning inden for drift og sikkerhed for it, (2) forbedring af it-sikkerhedspolitikken, (3)

indgåelse af aftale med SDC om, hvordan sparekassen regelmæssigt kunne kontrollere, at

SDC overholdte den indgåede aftale og sparekassens it-sikkerhedspolitik og sikkerhedsregler,

(4) udarbejdelse af en samlet risikovurdering af it-anvendelsen med henblik på fastlæggelse af

de nødvendige sikkerhedstiltag og udarbejdelse af beredskabsplaner, (5) udarbejdelse og

implementering af skriftlige beredskabsplaner i tilfælde af en katastrofesituation eller nedbrud

af de kritiske systemer, (6) implementering af en procedure for regelmæssig gennemgang af

brugere og de tildelte rettigheder, og (7) forbedring af den fysiske sikkerhed.

Endelig anbefalede revisorerne en forbedring af sikkerheden for det trådløse netværk.

Revisorernes brev af 17. januar 2007 blev senere nævnt i revisionsprotokollatet af 13. marts

2007.

Af revisorernes revisionsprotokol af 13. marts 2007 vedrørende årsrapporten for 2006

(ekstrakten side 6903) fremgår bl.a.:

”1. Konklusion på den udførte revision

Vi har afsluttet revisionen af årsrapporten for 2006.

Revisionen af årsrapporten samt erklæringer mv., har ikke givet anledning til
særlige bemærkninger, og såfremt årsrapporten for 2006 godkendes af
bestyrelsen i dens nuværende form, vil vi kunne forsyne denne med en
revisionspåtegning uden forbehold eller supplerende oplysninger.

2. Særlige forhold vedrørende årsrapporten

Revisionen har ikke givet anledning til at fremhæve særlige forhold, der er af
betydning for ledelsens vurdering af årsrapporten.

Vi har i overensstemmelse med god revisionsskik overbevist os om de opførte
aktivers tilhørsforhold til sparekassen, tilstedeværelse og forsvarlige vurdering.



/

- 110 -

Vi har ligeledes påset, at alle os bekendte forpligtelser er rigtigt udtrykt i
årsrapporten.

Der er udarbejdet et særskilt specifikationshæfte til årsrapporten. Der henvises
hertil.

…

Sparekassens organisation, systemer og forretningsgange
Sparekassen har i de seneste par år oplevet en betydelig organisk vækst.

I en situation med kraftig vækst er en af de afgørende forudsætninger for
forretningsmæssig succes, at organisationen og de interne systemer kan følge
med og er gearet til denne vækst, herunder at medarbejderne besidder
tilstrækkelig kompetence til at løse nye og ændrede opgaver. For også fremover
at opnå forretningsmæssig succes, er det derfor vigtigt, at ledelsen i sparekassen
løbende fokuserer på tilpasning af organisationen, interne systemer og
forretningsgange, så disse hele tiden matcher de krav, der stilles.

Sparekassens interne kontrolsystemer er fastlagt i
forretningsgangsbeskrivelserne.

De interne kontrolforanstaltninger er primært baseret på, at andre end de, der har
udført en eller flere handlinger i overensstemmelse med en forretningsgang,
kontrollerer, at handlingen er korrekt udført.

Et andet væsentligt led i den interne kontrol er, at der foreligger
forretningsgangsbeskrivelser, der instruerer medarbejderne i, hvorledes de skal
handle samt at det kontrolleres, at medarbejderne overholder de givne instrukser.

Vi har ved stikprøver inden for udvalgte områder kontrolleret, at de givne
forretningsgange med tilhørende interne kontrolforanstaltninger overholdes.

Sparekassens IT-anvendelse
Sparekassens IT-anvendelse afvikles dels på SDC Udvikling A/S, dels på PC´ere
i et brugermiljø i sparekassen.

Den væsentligste del af sparekassens IT-anvendelse afvikles hos SDC Udvikling
A/S. Revisionen er derfor i væsentligt omfang baseret på den årlige
revisorerklæring fra SDC Udvikling A/S’ eksterne revision.
Revisorerklæringen afgives i henhold til bekendtgørelsen om systemrevisionens
gennemførelse
i fælles datacentraler.

Revisorerklæringen for 2006, dateret 8. januar 2007, omfatter bl.a. følgende
konklusion:

"Det er vores samlede konklusion, at den generelle system-, data- og
driftssikkerhed hos SDC Drift A/S og SDC Udvikling A/S er meget
tilfredsstillende".



/

- 111 -

Derudover har vi som en særskilt del af revisionen foretaget en gennemgang af
sparekassens forretningsgange og interne kontroller indenfor IT. Vores
konklusion herpå er, at det er vores opfattelse, at sparekassen har indført
effektive og hensigtsmæssige interne IT-kontroller på et sådant niveau, at vi kan
forsyne årsrapporten med en erklæring uden forbehold eller supplerende
oplysninger vedrørende de interne IT-kontroller.

Vores gennemgang af området samt vore bemærkninger er beskrevet i et særskilt
brev af 17. januar 2007 til sparekassens direktion.

Vi har således dels baseret vor revision på, at den samlede system-, data- og
driftssikkerhed har været betryggende i 2006 jævnfør erklæring afgivet af SDCs
eksterne revisorer, og dels på vores egen konklusion omkring de interne IT-
kontroller.

3. Den udførte revision

Med hensyn til revisionens formål, omfang og udførelse henvises til tidligere
protokoltilførsler.

Revisionen er dels foregået i årets løb og dels ved regnskabsafslutningen.

Ved revisionen i årets løb har vi foretaget diverse revisionsarbejder som
forberedelse til revisionen af årsrapporten, herunder gennemgang af
forretningsområder og forretningsgange vedrørende indlån, udlån, åbent depot
og gager samt uanmeldt beholdningseftersyn med samtidig afstemning af alle
likvide konti, jf. foranstående særskilte protokoltilførsler side 602.

Revisionen ved årsafslutningen har omfattet afstemninger, analyser og
gennemgang af årsrapportens enkelte poster samt gennemgang af
engagementer/udlån med henblik på at vurdere, hvorvidt den samlede måling af
engagementer afspejler det bedste aktuelle skøn på balancedagen.

Herudover har revisionen omfattet kontrolopgaver og erklæringer, jf.
bekendtgørelse nr. 1363 af 11. december 2006 om revisionens gennemførelse i
finansielle virksomheder og lov om finansiel virksomhed.

Opsummering af bemærkninger
…

Vi kan oplyse, at der ikke er uafklarede bemærkninger vedrørende tidligere år.

Afklarede bemærkninger
Vi kan oplyse, at der ikke har været særlige forhold til drøftelse imellem
direktionen og revisionen.

Ikke-korrigerede fejlinformationer

…



/

- 112 -

I forbindelse med regnskabsaflæggelsen har den daglige ledelse og revisionen
ikke konstateret fejlinformationer, der ikke er indarbejdet i den foreliggende
årsrapport.

4. Bekræftelser, oplysninger og erklæringer

…

Erklæringer

…

I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 25 skal vi erklære:

at den af pengeinstituttet udarbejdede opgørelse, der er gengivet i afsnit 7, over
pengeinstituttets 10 største engagementer, øvrige betydelige engagementer, der
overstiger 10% af basiskapitalen opgjort efter reglerne i § 145 lov om finansiel
virksomhed, hver for sig er målt korrekt, samt at de i opgørelsen nævnte
oplysninger om:

- engagementernes størrelse,
- eventuelle tilsagte rammer for terminsforretninger og andre forretninger

med finansielle instrumenter,
- indlagte sikkerheder og deres skønnede værdi,
- hvorvidt der er foretaget individuel nedskrivning på engagementet,
- hvorvidt der i regnskabsåret eller de to foregående regnskabsår har været

afskrevet eller nedskrevet på engagementerne,
- debitors økonomiske forhold

er i overensstemmelse med de i pengeinstituttet foretagne registreringer.

…

6. Oplysninger til årsrapporten

Årsrapporten for 2006
Årsrapporten for Sparekasse 2006 udviser et overskud på 32 mio. kr., samlede
aktiver på 1.552 mio. kr. og en egenkapital på 336 mio. kr.
Solvensen 31. december 2006 udgør 14,9%

RESULTATOPGØRELSEN

Resultatopgørelsens enkelte poster er stikprøvevis gennemgået og analyseret på
grundlag af specifikationer og afstemningsmateriale m.v.
…

Udlån 1.110.161 tkr. og garantidebitorer 1.010.957 tkr.
Vi har afstemt saldolister og specifikationer med regnskabet. Vi har udsendt
saldomeddelelser stikprøvevis. Desuden har vi stikprøvevis gennemgået
lånedokumenter og de til sikkerhed indlagte effekter.

Vi har gennemlæst bestyrelsens forhandlingsprotokol og kan se, at bestyrelsen på
hvert bestyrelsesmøde orienteres om og gennemgår aktuelle



/

- 113 -

overtræk, ligesom bevilling af nye lån behandles. Det fremgår endvidere, at når
bestyrelsesmedlemmers engagementer behandles, så forlader de mødet.

7. Engagementer og nedskrivninger
Med virkning for 2005 er reglerne for, hvornår der skal foretages en
nedskrivning på udlån ændret. Fra og med 2005 kan der alene foretages
nedskrivninger på udlån, når der foreligger objektive indikatorer for
værdiforringelse, og beregninger viser at dette leder til et nedskrivningsbehov.
Endvidere indeholder bestemmelserne regler om nedskrivninger på porteføljer af
engagementer (gruppevise nedskrivninger).

Der er fra Finanstilsynet udstedt en række krav til, hvorledes nedskrivningerne
skal beregnes og dokumenteres. Sparekassen har løbende både i 2005 og 2006
anvendt betydelige ressourcer på at opfylde de nye krav.

Det er vores opfattelse, at beregningerne og dokumentationen er på et
acceptabelt niveau, men at der også i 2007 vil skulle anvendes ressourcer for at
øge kvaliteten af beregningerne og dokumentationen. I forbindelse med
Finanstilsynets besøg i sommeren 2006 accepterede Finanstilsynet de for 2005
foretagne beregninger og vurderinger, idet Finanstilsynet dog ønskede ændringer
på 5 konkrete kundeforhold.

Gruppevise nedskrivninger
Sparekassen foretog i 2005 gruppevise nedskrivninger baseret på beregnede
tabsprocenter for de foregående 5 år. Ved Finanstilsynets besøg i sommeren
2006, havde sparekassen endnu ikke udarbejdet skriftlige forretningsgange på
området.

Sparekassen indsendte ifølge det oplyste et forslag til disse forretningsgange i
august måned 2006. Ifølge det oplyste blev dette udkast afvist af Finanstilsynet.
Sparekassen arbejder på en ny model, der bygger på et rating system af
kunderne. Denne nye model er indsendt til Finanstilsynet i februar måned 2007,
men er endnu ikke accepteret.

Konklusion
Sparekassens direktion har over for os erklæret, at den samlede måling af
engagementerne anses for at afspejle det bedste aktuelle skøn.

På baggrund af ovennævnte gennemgang og meddelte oplysninger, er det
sammenfattende vor vurdering, at pengeinstituttets nedskrivninger til tab på
engagementer anses for at dække den tabsrisiko, der hviler på pengeinstituttets
engagementer på balancedagen. Vi kan derfor tilslutte os den af ledelsen anlagte
vurdering.

Væsentlige forhold ved bedømmelse af risikoen på sparekassens
udlånsportefølje

Indirekte renterisiko
Som det gælder for pengeinstitutsektoren generelt, er sparekassens største
enkeltrisiko, at renten stiger væsentligt. Udover den direkte renterisiko, der
knytter sig til sparekassens egne positioner, har sparekassen en væsentlig



/

- 114 -

indirekte renterisiko. Den indirekte renterisiko knytter sig til de konsekvenser, en
stigende rente vil få for sparekassens kunder.

En betydelig del af kundernes balance finansieres i dag med lån med variabel
rente, ligesom størrelsen af det enkelte engagement er stigende. En stigende
rente vil derfor medføre, at kunderne forøger deres udgifter, hvilket forringer
deres evne til at opfylde deres forpligtelser overfor sparekassen. Endvidere vil en
stigende rente medføre, at værdien af kundernes aktiver forringes, og dermed vil
værdien af sparekassens sikkerheder blive tilsvarende forringet.

Som følge af størrelsen af det samlede udlån er den væsentligste indirekte
renterisiko knyttet til udlån til investeringsejendomme.

Herudover er der knyttet en stigende indirekte renterisiko til følgende
engagementstyper:

- Parcelhusejere.
- Landmænd.
- Investeringskreditter.

Nedskrivninger og hensættelser
Vi har gennemgået pengeinstituttets engagementer ultimo 2006 med henblik på
at vurdere, hvorvidt den samlede måling af engagementer afspejler det bedste
aktuelle skøn.

Nedskrivningerne til tab på engagementer foretages på grundlag af en individuel
og gruppevis vurdering, og er opgjort og nedskrevet til 31.979 tkr. i årsrapporten.

Gennemgangen har primært omfattet de største enkeltengagementer, samt
engagementer, hvortil der skønnes at knytte sig en beløbsmæssig væsentlig
risiko.

Vor revision af pengeinstituttets engagementer er foretaget dels ved stikprøver,
og dels ved gennemgang af kreditafdelingens vurderingsprincipper og principper
for nedskrivninger.

Nedskrivninger på udlån og garantier andrager 31.979 tkr.
Vi har foretaget en gennemgang af alle væsentlige udlån. På udlån, hvor der
skønnes at være en objektiv indikation for værdiforringelse, har vi foretaget en
vurdering af nedskrivningstesten. Vurderingen er foretaget i forbindelse med en
gennemgang med direktør og afdelingsledere i sparekassen.

Grundlaget for vurderingen af det enkelte engagement har været en udskrift af
totalengagementet for den enkelte kunde med hertil hørende beskrivelse og
opgørelse af sikkerheder, nedskrivningstest m.v. samt regnskabsanalyser, hvor
sådanne forefindes.

Herudover har gennemgangen omfattet drøftelser med pengeinstituttets og
kreditområdets ledelse, og pengeinstituttets direktion har overfor os erklæret:



/

- 115 -

"at pengeinstituttets samlede måling af engagementer pr. 31. december 2006
afspejler det bedste aktuelle skøn. "

På baggrund af ovennævnte gennemgang og meddelte oplysninger, er det
sammenfattende vor vurdering, at pengeinstituttets måling af engagementer
afspejler det bedste aktuelle skøn. Vi kan derfor tilslutte os den af ledelsen
anlagte vurdering.

De samlede nedskrivninger og hensættelser i sparekassen udgør 31.979 tkr.
svarende til en akkumuleret nedskrivningsprocent på 2,88%. Individuelle
nedskrivninger udgør pr. 31. december 2006 31.519 tkr., mens gruppevise
nedskrivninger udgør 460 tkr.

Ultimo 2005 udgjorde de samlede nedskrivninger på udlån 37.390 tkr. fordelt
med 34.940 tkr. på individuelle nedskrivninger og 2.450 tkr. på gruppevise
nedskrivninger.
…”

I revisionsprotokollatet er der herefter en gennemgang af sparekassens 10 største

engagementer (ekstrakten side 6915). Om engagementerne hedder det:

”…
Nedenstående oplysninger om engagementer nr. 1 til 10 er en gengivelse af de af
pengeinstituttets opgjorte engagementsoversigter mv.

Der er ikke konstaterede tab i indeværende år eller de to foregående år på de
medtagede engagementer.

Alle tal i efterfølgende punkt 1 til 10 er anført i 1.000 kr.

1. Person 17
Engagementet sammensættes af 2 nært forbundne engagementer:

Person 17 ejer Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, som ejer en del ejendomme.

31/12 2006

Person 17 ....................................................................... 10.445
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS ...................................... 62.025

Samlet engagement............................................................ 72.470 

Vurderet sikkerhed ............................................................... 55.303

Underdækning ....................................................................                  17.167

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom samt selvskyldnerkautioner.



/

- 116 -

Fra Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS' driftsregnskab for 2005 kan følgende
oplyses:

2005
Årets resultat (heraf urealiseret værdiregulering
af ejendom 11.390 tkr.)………………………………………… 11.602
Egenkapital .................................................................................... 9.894
Balancesum .................................................................................... 53.758
Soliditet…………………………………………………………... 18,40

Baseret på selskabets indtjenings- og kapitalforhold samt stillede sikkerheder er
det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.

2. Strandparken Tornby P/S
Engagementet sammensættes af 1 engagement:

Strandparken Tornby P/S er et partnerselskab, der ejes af Jyske Ejendomme A/S
(45%), A/S Dagelykke Ejendomme (25%), Euro Lux Fritidshuse A/S (25%) og
Ejd. selskabet Helsingør Erhverv I ApS (5%). Ejd. selskabet Helsingør Erhverv I
ApS er komplementar og hæfter ubegrænset for partnerselskabet.

31/12 2006

Strandparken Tornby P/S ........................................................ 72.406

Samlet engagement ................................................................ 72.406 

Vurderet sikkerhed ................................................................... 32.765

Underdækning ........................................................................ 39.641 

I det samlede engagement indgår en garanti på 31.406 tkr. Garantien er opgjort
den 4. januar 2007.

Sikkerhederne består af pant i jord samt selvskyldnerkautioner.

Der er tale om et nystiftet selskab, der p.t ikke har aflagt 1. regnskab.

Budget for Strandparken Tornby P/S udviser følgende:

Samlet forventet købspris for 78 grunde inkl. etablering
og byggemodning ................................................................. 36.784
Gennemsnitlig forventet købspris pr. grund......................... 472
Gennemsnitlig forventet salgspris pr. grund………………. 661
Forventet DB pr. grund ........................................................ 189
Forventet DB i alt ................................................................ 14.751



/

- 117 -

Baseret på selskabets budget samt stillede sikkerheder er det ledelsens opfattelse,
at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.

….

4. Virksomhed ApS 1
Selskabets formål er at investere i værdipapirer samt ejendomsprojekter.
Selskabet ejes 100% af Person 21.

31/12 2006

Engagement .......................................................................... 54.456

Samlet engagement ............................................................. 54.456 

Vurderet sikkerhed ............................................................... 24.000

Underdækning .................................................................... 30.456 

Sikkerheder består af pant i fast ejendom samt øvrige sikkerheder i form af
udstedte gældsbreve.

Selskabet har i strid med selskabslovgivningen indleveret årsrapporten for sent,
hvilket har medført, at selskabet er under tvangsopløsning. Selskabets fortsatte
eksistens afhænger af, hvorvidt det lykkedes selskabet at blive genoptaget Det er
ledelsens forventning, at genoptagelse imødekommes.

Fra Virksomhed ApS 1 under tvangsopløsning' driftsregnskab for 2005 kan
følgende oplyses:

2004 2005 

Årets resultat············································ 2.443 630
Egenkapital ............................................................ 2.575 3.205
Balancesum ............................................................ 3.280 13.573
Soliditet .................................................................. 78,5 23,6

Baseret på selskabets indtjenings- og kapitalforhold samt stillede sikkerheder er
det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.

5. Person 14
Engagementet sammensættes af 3 nært forbundne engagementer.



/

- 118 -

Person 14 ejer Ejendomsselskabet Sandgården ApS (tidligere Bagerstræde 8-10
ApS), som ejer en række udlejningsejendomme.

31/12 2006

Person 22........................................................................... 19.670
Ejendomsselskabet Sandgården ApS ................................. 30.131
Person 14 ....................................................................... 3.189

Samlet engagement .......................................................... 52.990 

Vurderet sikkerhed ............................................................. 51.656

Underdækning ................................................................... 1.334 

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom.

Fra Ejendomsselskabet Sandgården ApS' driftsregnskab for 2004 og 2005 kan
følgende oplyses:

2004 2005 

Årets resultat før ekstraordinære poster (heraf
urealiseret værdiregulering af ejendom 206.033 tkr.) ..... 69.150 536.061
Ekstraordinære poster ......................................................     404 -654

Årets resultat…………………………………………. 69.554 535.407 

Egenkapital ..................................................................   86.575 416.877
Balancesum .................................................................  257.551       2.939.479
Soliditet ····················································· 33,61          14,18

Baseret på selskabets indtjenings- og kapitalforhold samt stillede sikkerheder er
det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af; at der ikke er behov for nedskrivning.

6. D.F.C. Group Holding A/S

Engagementet omfatter:

Det er selskabets formål at købe og sælge fast ejendom, udlejning og beslægtet
virksomhed.

31/12 2006

D.F.C. Group Holding A/S .............................................. 29.592
Soldalen Gilleleje ApS .................................................... 21.000

Samlet engagement ........................................................ 50.592



/

- 119 -

Vurderet sikkerhed .......................................................... 20.000

Underdækning ............................................................... 30.592 

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom.

Selskabet har anskaffet 50% af anparterne i Dansk Jord ApS for 15 mio. kr.

…..

8. Person 23
Engagementet sammensættes af 2 nært forbundne engagementer.

Det er selskabets formål at købe og sælge fast ejendom, udlejning og beslægtet
virksomhed.

31/12 2006

Person 23 ................................................................ 14.792
CV Ejendomme ApS ...................................................... 33.562

Samlet engagement ...................................................... 48.354 

Vurderet sikkerhed ......................................................... 41.100

Underdækning .............................................................. 7.254 

Sikkerhederne består pant i fast ejendom.

Fra CV Ejendomme ApS' eksterne årsrapport kan følgende hovedtal oplyses:

2004/05

Årets resultat. ....................................................................... 5.198
Egenkapital .......................................................................... 5.278
Balancesum ......................................................................... 50.699
Soliditet ............................................................................... 10,4

Tilgodehavende for salg af ejendomme udgør 34.737 tkr.

Baseret på låntagers indtjenings- og kapitalforhold samt stillede sikkerheder er
det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.

9. Person 18
Engagementet sammensættes af 4 nært forbundne engagementer:

Debitor ejer indskudskapitalen i Captil Invest ApS, som bygger og sælger
sommerhuse og som ejer indskudskapitalen i Næstvedparken Holding NS og
Virksomhed ApS 2.



/

- 120 -

Næstvedparken Holding NS ejer lejligheder med salg for øje.

31/12 2006

Captil Invest ApS, engagementsbeløb ................................. 3.369
Næstvedparken Holding AIS ............................................... 1.477
Virksomhed ApS 2..................................................................... 39.712
Person 24 og Person 18 ........................................................... 2.379

Samlet engagement ............................................................ 46.937 

Vurderet sikkerhed .............................................................. 40.992

Underdækning ................................................................... 5.945 

Sikkerheder består for en stor del af pant i fast ejendom, transport i garantier
samt værdi af værdipapirdepot.

Fra Captil Invest ApS' driftsregnskab kan følgende hovedtal oplyses:

2004/05 2005/06 

Årets resultat før kursregulering ................................ 1.934      1.123
Aktieudbytte .............................................................. 2.044         696
Kursregulering ........................................................... 1.531         447

Årets resultat ............................................................ 5.509       2.266 

Egenkapital ................................................................ 6.328       8.594
Balancesum ................................................................ 31.503     18.759
Soliditet. ..................................................................... 20,09         45,8

Indtjening i Virksomhed ApS 2 er 2.942 tkr. efter skat for 2005/06

Baseret på låntagers indtjenings- og kapitalforhold samt stillede sikkerheder er
det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt korrekt.

Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.

….”

Herefter hedder det videre i revisionsprotokollatet bl.a.:

”…
9. Øvrige forhold

Ledelsens regnskabserklæring



/

- 121 -

I forbindelse med aflæggelsen af årsrapporten har selskabets ledelse overfor os
afgivet en skriftlig bekræftelse (regnskabserklæring) om årsrapportens
fuldstændighed, såsom oplysninger om pantsætninger, garantistillelser, retssager,
besvigelser, begivenheder efter balancedagen samt andre vanskeligt reviderbare
områder.

Assistance og rådgivning
Siden seneste revisionsprotokol til årsrapporten er udført følgende opgaver:

- Udarbejdelse af erklæring overfor Finanstilsynet i forbindelse med
sparekassens administration af boligsparekontrakter, uddannelsesopsparing
og pristalsreguleret alderdomsopsparing.

- Udarbejdelse af erklæring til Dankort-Gruppen vedrørende overholdelse af
forretningsgangene omkring Dankort-sikkerheden.

- Udarbejdelse af erklæring overfor SKAT vedrørende overholdelse af
forretningsgangene omkring Pensionsafkastbeskatningsloven.

- Udarbejdelse af erklæring overfor SDC Udvikling A/S vedrørende
foreskrevne sikkerhedsprodukter for mobile arbejdspladser type I.

Eftersyn af bestyrelsens pligter
I overensstemmelse med selskabslovgivningens regler har vi påset, at ledelsen
har overholdt sine pligter til at udarbejde forretningsorden og til at oprette og
føre bøger, fortegnelser og protokoller, samt at regler om forelæggelse og
underskrivelse af revisionsprotokollen er overholdt.

Overholdelse af lovgivning
Vi er i forbindelse med vor revision ikke blevet bekendt med forhold, der
indikerer eller vækker mistanke om, at der i pengeinstituttet udøves aktiviteter,
der strider imod lovgivningen.

Vi er i forbindelse med vor revision ikke blevet bekendt med forhold, der
indikerer, at medlemmer af direktionen og bestyrelsen kan ifalde erstatnings-
eller strafansvar.

…

10. Opfølgning på Finanstilsynets rapport af 23. juni 2006

Finanstilsynet har ved rapport dateret den 23. juni 2006 redegjort for deres
undersøgelser af Sparekasse.

I henhold til rapportens pkt. 8, skal vi redegøre for, om de i rapporten anførte
påbud er efterlevet.

1.1. Vedtægter
Sparekassen har den 19. september 2006 ændret formuleringen i vedtægternes §
2 stk. 3 til: Sparekassen er berettiget, men ikke forpligtet, til at forrente
garantikapitalen med en årlig rente på 3% over sparekassens indlånsrente på
almindelig 3 måneders opsigelse. Renten forfalder til udbetaling en gang årligt.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.



/

- 122 -

1.2. Bestyrelsens forretningsorden
Det fremgår af bestyrelsesprotokollen for sparekassen, at nytiltrådt
bestyrelsesmedlem, Person 4, har tiltrådt bestyrelsens forretningsorden.

Det er vores opfattelse at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

1.3. Bestyrelsens forhandlingsprotokol
Finanstilsynet påtaler, at direktøren foretager for mange bevillinger større end
instruksgrænsen på 5 mio. kr. Finanstilsynet foreslår derfor en opdeling af
bevillingstilsagnene i forhandlingsprotokollen.

Det fremgår af bestyrelsesprotokollen af 8. august 2006, at punktet lånesager til
behandling er opdelt i følgende kategorier:
- Bevillinger indenfor 25% grænsen
- Bevillinger som presserende sager
- Bevillinger som § 78 engagement.

Endvidere påtaler Finanstilsynet, at det skal fremgå af bestyrelsesprotokollen, at
bestyrelsen har godkendt it-sikkerhedspolitikken og beredskabsplanen.

På bestyrelsesmødet den 8. august 2006 er indført i protokollen, at bestyrelsen
har godkendt og underskrevet it-sikkerhedspolitik og sikkerhedsforanstaltninger.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herefter har efterlevet de under punktet
nævnte påbud.

2.1. Bestyrelsens instruks til direktionen af 10. januar 2006
Finanstilsynet pålægger sparekassen at foretage rapportering til bestyrelsen i
overensstemmelse med instruksens punkt 2.6.l.

Vi har påset, at det fremgår af materiale fra direktionen til bestyrelsen, at disse
grænser gennemgås, samt at der refereres i bestyrelsens forhandlingsprotokol om
diverse grænser i § 70 instruksen.

2.2. Bestyrelsens instruks til direktionen af 10. januar 2006
Finanstilsynet påtaler, at der er sket overskridelse af grænsen på 30 mio. kr. for
placering af midler i Spar Nord. Vi har påset, at bestyrelsen har hævet denne
grænse til 50 mio. kr.

3. Fondsområdet
Den samlede valutaposition må, jf. § 70 instruksen, ikke overstige 10% af
basiskapitalen. Denne instruks er videredelegeret til sparekassens
investeringschef, men med en større bemyndigelse end de 10%, hvilket
Finanstilsynet har pålagt sparekassen at ændre.

Det står nu anført i den videredelegerede bemyndigelse, at valutadispositioner
ikke må overstige 10% af den samlede ansvarlige lånekapital.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herefter har efterlevet påbuddet.



/

- 123 -

4.1. Kreditområdet generelt
Sparekassen er pålagt at tilføje til kreditpolitikken, at en udvidelse af tidligere
bevilligede beløb kun må ske under hensyntagen til overholdelse af
udlånsgrænsen på 25% af basiskapitalen, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed.

Vi har ikke modtaget en ajourført kreditpolitik og kan derfor ikke udtale os om
dette påbud.

4.2. Nedskrivninger
Sparekassen er blevet pålagt at udarbejde en skriftlig forretningsgang for
gruppevise nedskrivninger.

Ifølge det overfor os oplyste, har sparekassen indsendt et forslag til
forretningsgange i august 2006, som Finanstilsynet efterfølgende har afvist.
Ifølge det videre oplyste, er sparekassen fortsat i gang med at udarbejde nyt
forslag til forretningsgange på området.

4.3. Engagementsgennemgang
Finanstilsynet har efter gennemgang af sparekassens største engagementer pålagt
sparekassen at ændre nedskrivningerne pr. 30. juni 2006 på fem engagementer.
Sparekassen har foretaget følgende ændringer:

Regulering, Nedskrevet Nedskrevet Forskel
jf. Finanstil-i alt, jf. i alt af spa- imellem 
synet. Finans- rekassen FT og tilsynet Spk 

Person 25 +500 6.600 7.200 +600
Person 26 ................... +300 5.400 5.200 -200
Person 27 og
Person 28.............................. -1.400 3.100 4.000 +900
Langagergård ApS ................... -2.200 0 0 0
Person 29 og Person 30 ........ +438 438 450 +12
5.1. Økonomiområdet
I henhold til sparekassens forretningsorden skal bestyrelsen blandt andet foretage
gennemgang og opfølgning af perioderegnskaber, budgetter og afvigelser herfra.
Dette skal fremgå af bestyrelsens forhandlingsprotokol.

Vi har ved gennemlæsning af bestyrelsens forhandlingsprotokol konstateret, at
det er ført til protokols, at der er foretaget gennemgang af månedsbalancer. Ved
bestyrelsesmødet den 8. august 2006 er ligeledes anført, at regnskabet ligger
pænt med budget 2006.

5.2. Opgørelse af solvens
Vi har ikke foretaget os yderligere på området, idet Finanstilsynet selv har
tilkendegivet, at de har modtaget den fornødne dokumentation.

6. Solvensbehov



/

- 124 -

Finanstilsynet har pålagt sparekassen at tage højde for koncentrationen af de
risici, som sparekassen har påtaget sig, og forventer at påtage sig fremover, ved
opgørelsen af sparekassens solvensbehov.

Vi har modtaget solvensberegningen pr. 30. juni 2006, hvoraf det fremgår, at
man har hævet solvensbehovet, jf. § 124 stk 3 i lov om finansiel virksomhed fra
9,25% til 9,50%, idet man har indsat et krav på 0,25% til dækning af
risikokoncentrationen.
…”

2.3.3.2 Årsrapporten 2006

Ved revisionspåtegning af 13. marts 2007 i årsrapporten for 2006 (ekstrakten side 6606) afgav

Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 en blank revisionspåtegning. Det fremgår af påtegningen bl.a.:

”…
Revisors ansvar og den udførte revision
Vort ansvar er at udtrykke en konklusion om årsrapporten på grundlag af vor
revision. Vi har udført vor revision i overensstemmelse med danske
revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt
planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed
for, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation.

En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og
oplysninger, der er anført i årsrapporten. De valgte handlinger afhænger af
revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig
fejlinformation i årsrapporten, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser
eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er
relevante for sparekassens udarbejdelse og aflæggelse af en årsrapport, der giver
et retvisende billede, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er
passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en
konklusion om effektiviteten af sparekassens interne kontrol. En revision
omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte
regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige
skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af årsrapporten.

Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet
som grundlag for vor konklusion.

Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.

Konklusion
Det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af sparekassens
aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2006 samt af resultatet af
sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2006 i
overensstemmelse med årsregnskabsloven.”



/

- 125 -

Årsrapporten blev forelagt og revisionsprotokollatet blev gennemgået af direktør Sagsøgte 1

på et bestyrelsesmøde den 13. marts 2007 (ekstrakten side 11874).

2.3.4 Regnskabsåret 2007

2.3.4.1 Interne arbejdspapirer

Den 28. august 2007 udarbejdede revisor Vidne 12 et planlægningsmemo vedrørende

planlægningen af revision for regnskabsåret 2007 (ekstrakten side 16447), som blev godkendt

af Sagsøgte 4 den 31. august 2007.

Planlægningsmemoet havde en indledende beskrivelse af sparekassen, herunder en beskrivelse

af bestyrelsen, direktionen, nøglepersoner, forretningsområde og regnskabsmæssige hovedtal.

Dette blev efterfulgt af en beskrivelse af særlige forhold for sparekassen i 2007, som

omfattede implementering af kapitalkravsdirektivet (Basel II) og

transaktionsindberetningssystemet fra 1. november 2007 (MiFID), samt en opfølgning på

Finanstilsynets vurdering af nedskrivningsprincipper. Herefter fulgte en beskrivelse af

sparekassens regnskabssystem, herunder SDC, IT-revision og Kernesystemet.

Vedrørende revisions- og regnskabsopgaven var det anført, at der skulle foretages løbende

revision og engagementsgennemgang i efteråret 2007, ligesom der ville blive foretaget

uanmeldt kasseeftersyn i forbindelse med den løbende revision. Revisionsprotokollen ville

blive udarbejdet umiddelbart herefter. Sparekassens regnskabschef Vidne 8 skulle udarbejde

FB-skema til Finanstilsynet. På grundlag af saldobalance 31/12 og primo- og efterposteringer

skulle det udarbejdede FB-skema kontrolleres. Endelig skulle indberetningsskemaerne, som

var udarbejdet af Vidne 8, kontrolleres/revideres.

Det fremgår af planlægningsmemoet, at BDO var hovedrevisor, og at Sagsøgte 5 var

medrevisor. Den overordnede planlægning af arbejdsdelingen mellem BDO og Sagsøgte 5

skete med udgangspunkt i en aftale, hvorefter Sagsøgte 5 deltog i gennemgangen af større

engagementer. Desuden deltog Sagsøgte 5 i årsregnskabsmødet med sparekassens bestyrelse.

Herefter fremgik følgende af planlægningsmemoet om følsomhedsvurdering og

risikobeskrivelse:



/

- 126 -

”…
6. Følsomhedsvurdering

Sparekassen vurderes til at være delvis følsom på grund af:
Renterisikoen på fondsbeholdningen
Stor afhængighed af kundernes vilje til at betale indgående
låneaftaler
Stor afhængighed af lokalbefolkningen i området.
Følsom overfor konkurrencen på udlåns- og indlånsområdet Det
geografiske naturlige opland og fredsaftale med lokale sparekasser
begrænser udlånsmulighederne.
Lån og kreditter ydes til kunder i det øvrige land.
Aktieinvesteringer.
Stor vækst - organisationen skal kunne følge med.

Modsat tæller:
Der er ikke tale om en ny kunde
Sparekassen er ikke indblandet i retssager
Sparekassen har en alsidig kundeportefølje
Sparekassen er velkonsolideret
Sparekassen har ingen likviditetsproblemer.

7. Risikobeskrivelse

7.1 Iboende risiko
Kortlægning af risikoen for, at der fremkommer væsentlige fejl i regnskabet
vurderes i forhold til:

7.1.1 Risiko forbundet med klientens virksomhed, organisation, økonomiske
stilling mv.
Risikoen vurderes til at være middel til lav.

Ledelsen
Sagsøgte 1 har været direktør i Sparekassen siden 1991. Han har mange års
erfaring inden for pengeinstitutbranchen. Dette sammenholdt med, at
Sparekassen kun tilbyder traditionelle pengeinstitutydelser, gør denne erfaring
værdifuld for Sparekassen.

…

Finanstilsynet har i en opgørelse ultimo 2003 over renterisikoen i danske
pengeinstitutter beregnet, at en rentestigning på 1 procentpoint medfører, at
danske pengeinstitutter i gennemsnit taber 3,1% af deres kapital.

Renterisikoen 31/12 2003 for Sparekasse udgør 8,8% af den ansvarlige kapital.
Renterisikoen 31/12 2006 er reduceret til 2,3 %

Organisation, systemer og forretningsgange
Sparekassen har filialer i By 2, og By 3. Hovedsædet er i By 1.



/

- 127 -

Alle økonomiske oplysninger registreres som udgangspunkt kun på
hovedsædeniveau. Det er således ikke umiddelbart muligt, at foretage en
opfølgning på lønsomheden af de enkelte filialer.

Sparekassen har i de seneste år oplevet en betydelig organisk vækst og har nu ca.
16.000 kunder.

I en situation med kraftig vækst er en af de afgørende forudsætninger for
forretningsmæssig succes, at organisationen og de interne systemer kan følge
med og er gearet til denne vækst, herunder at medarbejderne besidder
tilstrækkelig kompetence til at løse nye og ændrede opgaver. For også fremover
at opnå forretningsmæssig succes, er det derfor vigtigt, at ledelsen i sparekassen
løbende fokuserer på tilpasning af organisationen, interne systemer og
forretningsgange, så disse hele tiden matcher de krav der stilles.

Hovedsædet er opdelt i 3 ekspeditionsgrupper som ledes af Vidne 5 (erhverv),
Person 11 (privat) og Vidne 6 (landbrug).

Alle dokumenter i forbindelse med oprettelse/ændringer eller sletning af
indlån/udlån udarbejdes af afdelingen produktion.
"intern kontrol" foretager afstemning af kernesystem, Axapta og gennemgang af
konti og udvalgte områder.

Personale
De ledende medarbejdere i Sparekassen har været ansat i mange år, og de har
derved oparbejdet en stor erfaring indenfor branchen, ligesom de er meget
kompetente til varetagelse af stillingen. Medarbejderudskiftningen er meget lav.
Dette gør, tillige med deres store erfaring, at der sjældent konstateres alvorlige
fejl og brud på forretningsgangen.

Årsager til besvigelser skyldes ofte dårlig privatøkonomi. I forbindelse med vor
revision gennemgår vi derfor personaleengagementer. Gennemgangen for 2006
gav anledning til følgende bemærkninger:

• Det er observeret at medarbejdere har forskellig renteprofil på
opsparingskonti.

• Det samlede engagement hos en medarbejder overstiger
vedkommendes årsløn.

• Overtræk på personaleengagementer herunder direktionens familie.

Vi skal foretage opfølgning på ovenstående bemærkninger i forbindelse med
vores engagementsrevision for 2007.

Produkter
Sparekasse tilbyder traditionelle pengeinstitutprodukter, dog således at alle
udlandslån og valutaterminsforretninger formidles gennem Spar Nord Bank A/S.
Sparekassen foretager ikke selv spekulationsforretninger i udenlandsk valuta
eller andre finansielle instrumenter.

Kunder
Sparekassens kunder er efterhånden fordelt over det meste af landet, men der
findes stadig en stor del kunder i lokalområdet. Kunderne findes både



/

- 128 -

indenfor private, industri, servicefag, pelsdyravl og landbrug. Det antages, at
landbrug og landbrugsrelaterede brancher er overrepræsenteret i sparekassens
kundeportefølje, i forhold til pengeinstitutternes gennemsnit. Dog skal det
bemærkes, at sparekassen de seneste år har taget flere og flere
ejendomsselskaber ind som kunder. således er 7 af de 10 største engagementer
pr. 31. december 2006 ejendomsselskaber. Der er således ingen landbrug blandt
de 10 største engagementer.

Sparekassens største engagement pr. 31. december 2006 er med Person 17 og
udgør kr. 72.470 tkr. De 2 næststørste engagementer er på 72.406 tkr. og 58.174.
Øvrige engagementer er under tkr. 55.000. Der er generelt sket en væsentlig
stigning i engagementernes størrelse fra 2005 til 2006. Det største engagement er
således steget fra 57.300 t. kr. til 72.470 t. kr. svarende til ca. 26%

Som følge af stigningen i antallet af kunder indenfor
ejendomsinvesteringsbranchen vil sparekassen have en øget risiko på disse
engagementer som følge af en eventuel rentestigning.

Sparekassens risiko på kundeområdet landbrug er afhængigheden af udviklingen
i landbrugets økonomi, men da der i kundeporteføljen findes både planteavlere,
svineproducenter og kvægproducenter, vil denne afhængighed ikke være
væsentlig. Dette er en naturlig følge af, at det er yderst sjældent, der er
økonomiske problemer indenfor alle specialer.

En del af de private kunder har omlagt finansieringen i deres huse til variabelt
forrentede lån, og til lån med afdragsfrihed, hvorfor sparekassens risiko på disse
engagementer kan være øget ved en eventuel rentestigning.

Sparekassens samlede renterisiko er pr. 31. december 2006 faldet væsentligt i
forhold til tidligere. Ultimo 2006 udgjorde risikoen 2,3% mod 10,8% i 2005.

Økonomi
Sparekassen er velkonsolideret med en solvensprocent på 14,9 % pr. 31.
december 2006. Ses der bort fra kursreguleringer af værdipapirer og valuta samt
afskrivninger og hensættelse på debitorer udviser de seneste 3 års basisindtjening
følgende:

2006 2005 2004
(tkr.) (tkr.) (tkr.)

Netto rente- og gebyrindtægter ........... 64.385 47.470 43.790
Basisindtjening efter nedskrivninger… 37.206 29.554 10.849
Lønninger og pensioner m.v................ 19.702 17.401 14.734
Netto rente og gebyrindtægt pr. lønkrone 3,26 2,73 2,97

Se i øvrigt omtalen af halvårsregnskabet for 1. halvår 2007 under afsnit l.

IT
Der anvendes kun programmel fra SDC, som er leverandør af it. Der anvendes
således ingen stand-alone-systemer i forbindelse med registreringen og styringen
af Sparekassens likviditet og risiko. Se afsnit 2 Beskrivelse af regnskabssystem.



/

- 129 -

BDO har IT revision i 2006. Der henvises til særskilt memo herunder områder til
opfølgning.

Sammenfatning
Ledelsen og medarbejderne har mange års erfaring indenfor
pengeinstitutbranchen, og da sparekassen kun tilbyder ordinære
pengeinstitutydelser, er muligheden for væsentlige fejl generel minimal.

Sparekassen befinder sig indenfor en branche, som er meget synlig for
offentligheden og underlagt offentligt tilsyn, hvilket gør, at der er kontrolbesøg
ca. hver 3. år fra finanstilsynet til kontrol af:

• Skriftlige godkendte forretningsgange på alle områder
• Forretningsgangenes overholdelse
• Hensættelser til tab på udlån
• Forhandlingsprotokollens indhold med hensyn til behandling af

bevillinger mv.
• Overholdelse af regler omkring spekulationsforretninger
• Bestyrelsens arbejde
• Etc.

Endvidere er der regler for systemrevisors revision af it-centralen samt
skemapligt ved aflæggelse af halvårs- og årsregnskab. Disse forhold medvirker
til at risikoen yderligere minimeres.

På baggrund af ovenstående vurderes risikoen til at være middel til lav.

7.1.2 Risiko forbundet med regnskabssystemet.
Denne risiko vurderes til at være middel.

IT-anvendelsen i Sparekassen er både væsentlig og risikofyldt. Det er derfor af
afgørende betydning, at der eksisterer en høj grad af it-sikkerhed samt at både
manuelle og automatiske kontroller fungerer effektivt og tilfredsstillende.

Der er tale om et komplekst regnskabssystem. Der er som udgangspunkt ganske
vist tale om et standardsystem, men da der er mulighed for tilretninger
(snedkerier) i systemet, medfører dette at der er tale om et komplekst system i
dag. Systemet ændres/tilrettes ofte. Systemændringer fra SDC er omfattet af
SDC's eksterne systemrevisors erklæringer, og derfor uinteressant i forhold
til vores vurdering af risici forbundet med regnskabssystemet. Ændringer, som
foretages i Sparekassen, opfylder ikke kravet til standardprodukter, og da der
ikke kan udskrives oversigter over hvilke produkter der er oprette/ændret/slettet,
er der en risiko forbundet med, om produktet er korrekt med hensyn til rente,
termin, afvikling mv., herunder er det primært rente afvigelser der er risikofyldt
med henblik på regnskabsaflæggelsen.

Adgangsmulighederne til at foretage bogføring på kundekonti og
kassebeholdningen i kernesystemet er udlagt til hver enkelt medarbejder. Der



/

- 130 -

er dog i kernesystemet en "sladrehank" om alle posteringer. Således vil det altid
være muligt at finde ud af, hvem og hvornår ændringer er foretaget, såfremt den
konstateres. Risikoen omkring adgangsmulighederne i kernesystemet kan
relateres til let omsættelige aktiver samt rentedannelsen.

7.1.3 Risiko for gentagelser af fejl fra sidste år
Denne risiko vurderes til at være lav, da det er de samme nøglepersoner, der er i
organisationen.

Skattemæssige forhold vedr. forbedringer/vedligeholdelse herunder aktivering
eller udgiftsføring bliver ikke altid foretaget korrekt af sparekassen. Disse
gennemgås ved udarbejdelse skattebilaget for at sikre korrekt værdiansættelse
samt præsentation i regnskabet.

7.1.4 Risiko forbundet med let omsættelige aktiver.
Der er risiko forbundet med sparekassens let omsættelige aktiver, idet samtlige
medarbejdere via egen terminal har adgang til at overføre beløb til egne konti.

De væsentligste revisionsmål er:
Likvider:
Kasse: Tilstedeværelse
Korrespondenter: Tilstedeværelse
Obligationer: Tilstedeværelse, ejendomsret, værdiansættelse

Aktier: Tilstedeværelse, ejendomsret, værdiansættelse

Udlån/Garantier/
Kredittilsagn: Tilstedeværelse, ejendomsret, værdiansættelse

7.1.5 Risiko relateret til transaktionstyper
Der er risiko forbundet med regnskabsmæssige skøn:
• vurdering af væsentlige og risikofyldte engagementer (nedskrivninger

udlån).

Der er risiko forbundet med periodisering ved:
• værdiansættelse af udtrukne obligationer l/1.
• beregnede skyldige/forudbetalte renter på obligationer.
• beregnede skyldige/tilgodehavende renter på indlån/udlån.

De væsentligste revisionsmål er:

Værdipapirer: Værdiansættelse, tilstedeværelse, fuldstændighed
Udlån: Værdiansættelse, fuldstændighed
Indlån: Værdiansættelse, fuldstændighed
Garantier: Værdiansættelse, fuldstændighed

7.2 Kontrolrisiko
Løbende afstemninger, analyser samt en tæt opfølgning af regnskabet sikrer, at
tingene sker som forventet.



/

- 131 -

Der foretages daglig kontrol af at udskriften KSSTATUS ikke indeholder
differencer. KSSTATUS indeholder daglig status over automatisk afstemning af
balance i hovedbogen, og det sikres derved at alle transaktioner fra
kernesystemet er på plads i Axapta.

7.2.1 Likvider
Der foregår mange og store likvide transaktioner i Sparekassen, herunder
automatiske transaktioner via clearingssystemer samt kassetransaktioner.

Der foretages løbende afstemninger af likvider, herunder daglig afstemning af
kassebeholdninger ligesom fonds og korrespondenter afstemmes løbende. Der er
dog ikke den nødvendige 100 % personadskillelse, idet det typisk kun er en
person som varetager afstemningen, og da alle kan postere på alle konti i
systemet ligger der en risiko heri.

Korrespondenter afstemmes ved modtagelse af kontoudtog, hvilket er meget
ofte, som følge af de mange transaktioner. Fonds ajourføres ved køb og salg og
afstemmes herefter til kernesystemet/axapta.

Konklusion
Det er vor opfattelse, at den interne kontrol på området er god, dog kan
bogføring, optællinger og afstemninger ske af én og samme person, hvorfor den
nødvendige personadskillelse således ikke er til stede.

7.2.2 Udlån og garantier
Indregning og måling
Reglerne for indregning og måling af udlån er ændret med virkning fra l. januar
2005 således at udlån ved første indregning skal måles til dagsværdi med tillæg
af nettotransaktionsomkostninger. Efterfølgende løbende måling til amortiseret
kostpris.

Udlån er tidligere målt til nominelle værdier og transaktionsomkostninger er ført
direkte i resultatopgørelsen.

Sparekassens nedskrivninger omfatter gruppevise- og individuelle
nedskrivninger. Opgørelsen af gruppevise nedskrivninger omfatter
engagementer, hvor der ikke er konstateret OIV men hvor der statistik er en
risiko for, at engagementet bliver OIV og dermed kræver en nedskrivning.
Sparekassen anvender LOPIs model til brug for opgørelse af gruppevise
nedskrivninger. Vi skal tilsikre, at sparekassen tilpasser anvendelsen af LOPIs
model så forudsætningerne passer til sparekassens forhold.

Opgørelsen af individuelle nedskrivninger foretages på baggrund af
engagementer, hvor der er konstateret OIV. Sparekassen anvender et regneark til
beregning af nedskrivningsbehovet, hvor forventede pengestrømme er
tilbagediskonteret.

Forretningsgange
Forretningsgangen omkring udlån sikrer, at der ikke etableres udlån uden
bevilling. Sagsbehandlerne har beføjelser ved etablering og ændring af udlån,
som skal overholdes. Endvidere er der retningslinier for, hvornår en bevilling
skal godkendes af bestyrelsen.



/

- 132 -

Etableringen af udlån i systemet sker som hovedregel ved anvendelse af
standardprodukterne, hvilket betyder at standardoplysningerne anvendes. Der
udskrives automatisk udlånsdokument med standard rente og tekst, dog med den
aftalte løbetid. Dette dokument kontrolleres af en anden sagsbehandler, således
sikres at produktet er korrekt i forhold til aftalen, indenfor bevilling samt
forsynet med nødvendige underskrifter.

Forretningsgangen sikrer endvidere, at overtræk og restancer behandles dagligt.
Hver sagsbehandler modtager dagligt overtræk og restancer via skærm, og skal
godkende disse. Der foreligger retningslinier, der sikrer, at hvis en medarbejder
ikke er til stede (sygdom, ferie mv.) så behandles meddelelserne af Person 10.
Det er altid muligt af følge op på ikke behandlede
meddelelser.

Endvidere sikrer vurdering af nedskrivninger, at værdiansættelsen af udlån er
korrekt.

Ved revisionen skal vi kontrollere, at der er udarbejdet instrukser for
uddelegering af bevillingsbeføjelser, herunder at de engagementer, som skal
forelægges direktion og bestyrelse, bliver bevilget korrekt.

Konklusion
Det er vor opfattelse at den interne kontrol på området er god.

7.2.3 Indlån
Etableringen af indlån i systemet sker som hovedregel ved anvendelse af
standardprodukterne, hvilket betyder at standardoplysningerne anvendes.

Forretningsgangen omkring indlån sikrer, at indlån med afvigende rentesats
bliver godkendt af ledelsen.

Indlån udgør et naturligt væsentligt forretningsområde i sparekassen. En række
af indlånstyperne er underlagt lovgivningsmæssige krav. Dette gælder for
børneopsparinger, bolig- og uddannelsesopsparinger, rate- og kapitalpensioner.

Revisionen vil omfatte en gennemgang af særlige indlånstyper, dvs. indlån
underlagt lovgivningsmæssige krav såsom børneopsparing,
uddannelsesopsparing, kapital- og ratepension m.v.

7.2.4 It
Der er kun to medarbejdere der kan lave rentesnedkerier, og derved er risikoen
minimeret. Der er dog ingen mulighed for direkte kontrol af disse medarbejdere.

Alle medarbejderes adgang til at udføre likvide transaktioner fra egen terminal er
tillige en væsentlig risiko. Dog sikrer forretningsgangen omkring daglige
afstemninger mv. at risikoen herved er reduceret.



/

- 133 -

Den it-ansvarlige sikrer sig ved logbog mv., at der dagligt foretages rutiner
omkring backup, installation af nye opdateringer mv.

Konklusion
Det er vor opfattelse, at den interne kontrol på området er god.
…”

Herefter var der i planlægningsmemoet et skema, som omhandlede vurdering af risiko og

væsentlighed på revisionsmål på alle regnskabsposter, hvorefter revisionens revisionsstrategi

blev fastsat, herunder bl.a. renteindtægter, renteudgifter, tab/nedskrivninger og likvider og

udlån.

Om udlån fremgår det herefter af planlægningsmemoet (ekstrakten side 16464):

”Udlån
Udlån med fradrag af nedskrivninger udgør ca. 73 % (50 %) af balancesummen
31/12 2006 (2005) og er derfor i høj grad væsentlig.

Der foreligger bestyrelses- og direktionsinstrukser samt
forretningsgangsbeskrivelser for området.

Risikoen ved området knytter sig til værdiansættelse af nedskrivningerne.
Området er vanskeligt at revidere, idet principperne for måling af nedskrivninger
er ændret som følge af nye regler gældende fra og med 2005. Nedskrivningerne
opgøres herefter som henholdsvis individuelle nedskrivninger og gruppevise
nedskrivninger.

De nye bestemmelser medfører, at datagrundlaget (historik fra tidligere) til brug
for analyse og opgørelse af gruppevise nedskrivninger ikke har eksisteret fuldt
ud. Den væsentligste risiko kan derfor henføres til målingen af de gruppevise
nedskrivninger. Sparekassen har tidligere estimeret de gruppevise nedskrivninger
udfra beregnede tabsprocenter. Denne metode samt forretningsgangen på
området er imidlertid blevet afvist af Finanstilsynet. Sparekassen har udarbejdet
en ny model, hvorefter de gruppevise nedskrivninger bygger på et rating system
af kunderne.
Finanstilsynet har i brev af 13. juli 2007 foretaget en vurdering af Sparekassens
nye forretningsgang på området, herunder principperne for opgørelse af
nedskrivninger. I brevet er der anført en række forhold, som vi skal iagttage i
forbindelse med vores engagementsgennemgang. Der henvises til brevet.

Metoden for måling er nedskrivninger som følge af ovenstående forbundet med
en høj risiko. Desuden indeholder nedskrivningsvurderingen af engagementerne
følgende risikoelementer:

Størrelsen af engagementsrisikoen kan defineres forskelligt, eksempelvis
risikoen ved terminsforretninger.



/

- 134 -

Værdien af sikkerhederne afhænger af, om dokumenterne er gyldige, om
kautionisterne er i stand til at overholde deres forpligtelser, realisationsværdien
af aktiverne m.v.

Vurdering af fremtiden kan ingen af gode grunde vide noget om.
Budgetmateriale m.v. kan støtte forventningerne. I den forbindelse må det
vurderes, om budgetterne er realistiske dvs. vurdering af indre sammenhæng,
kapacitet m.v.

Med den datamængde der er registreret i sparekassen, kan det være vanskeligt at
finde alle risikofyldte engagementer. Systemet er endnu ikke tilpasse de nye
regler.

I forbindelse med vores engagementsrevision vil vi, med udgangspunkt i
aktivgennemgangen stikprøvevis gennemgå udvalgte (store) engagementer og
efterprøve de af Sparekassen foretagne nedskrivninger.
Stikprøvestørrelsen vil som udgangspunkt omfatte de 10 største engagementer,
som vi skal erklære os om, i revisionsprotokollen. Denne stikprøve er fastsat
under forudsætning af at sparekassens forretningsgange fungerer som beskrevet.
Såfremt vi bliver bekendt med, at forretningsgangene ikke fungerer skal
substandsrevisionen og stikprøvestørrelsen udvides.

Ved revisionen fokuseres på:

• at der foreligger skriftlige forretningsgange for kreditområdet, herunder
forretningsgange for indregning og måling samt nedskrivning af udlån

• at værdiansættelse af udlån er i overensstemmelse med reglerne herom i
Regn.bek. § 50-54, herunder at udlån er beregnet til amortiseret kostpris,
d.v.s. med tillæg af transaktionsomkostninger og fradrag af gebyrer og
provisioner der direkte kan henføres til låneoprettelsen.

• at der foreligger den fornødne dokumentation i henhold til Finanstilsynets
skrivelse af 13. juli 2007 for såvel individuelt vurderede som gruppevis
vurderede udlån

• at der foreligger dokumentation for, at der er indtrådt OIV, herunder at
nedskrivningen er foretaget med baggrund i allerede indtrufne
tab/begivenheder der medfører tab.

• at engagementsværdien og værdien af sikkerhederne er opgjort i henhold
til Sparekassens og Finanstilsynets regler.

• at udvælgelsen af engagementer til revision af nedskrivninger sker med
udgangspunkt i fortegnelse over store engagementer, overtræks- og
restancelister, engagementer i risikofyldte brancher (svineproducenter),
engagementer hvortil der tidligere har været hensat (opfølgning).

I forbindelsen med statusrevisionen foretages opfølgning på de l0 største
engagementer, nye engagementer og engagementer med særlige usikkerheder.

Tilstedeværelse: Udsendelse af saldomeddelelser i årets løb.

Værdiansættelse: Udsendelse af saldomeddelelser i årets løb.



/

- 135 -

Vurdering af nedskrivninger i forbindelse med.
gennemgang af større engagementer ultimo året.

Fuldstændighed: Sparekassens sammendrag af udlån fra kerneesystem
til Axapta kontrolleres.

…”

Herefter fremgik det af planlægningsmemoet, at hensættelserne blev vurderet til uvæsentlige.

Vedrørende egenkapital var anført, at lovgivningen var ændret med virkning fra 2005, således

at sparekassen på baggrund af risikoprofilen skulle fastsætte et individuelt solvensbehov, dog

således at der fra lovgivningens side var fastlagt en solvensprocent på minimum 8%. Det var

anført, at det individuelt fastlagte solvenskrav i sparekassen var beregnet til ca. 10%, men at

den faktiske solvensberegning var risikofyldt på grund af de komplicerede regneregler for

beregningen kombineret med anvendelsen af mange manuelt indlagte koder i forbindelse med

udtræk af relevante oplysninger. Området skulle revideres i forbindelse med statusrevisionen.

Endelig var der sammenfattende om revisionsstrategien i planlægningsmemoet anført bl.a., at

revisionen dels ville blive udført i årets løb, og dels i forbindelse med årsregnskabsrevisionen.

Der ville blive foretaget uanmeldt kasseeftersyn i efteråret 2007, og revisionen ville i årets løb

også blive tilrettelagt i efteråret, således at revisionen kunne revidere så langt frem til

statustidspunktet som muligt. Der ville blive udarbejdet revisionsprotokollat, dels i årets løb,

dels i forbindelse med årsregnskabsrevision. Der skulle foretages engagementsgennemgang af

større engagementer i november måned. Herefter var der om revisionsstrategien for 2007

anført:

”Revisionsstrategi for revisionen 2007
Den løbende revision for 2007 skal give os en begrundet overbevisning om,
hvorvidt de løbende registreringer og afstemninger føres betryggende og
pålideligt. Den løbende revision vil derfor ligge på en gennemgang af
sparekassens forretningsgange på udvalgte områder, herunder specielt udlåns-,
indlåns- og fondsområdet.

Den løbende revision har til formål at skaffe overbevisning om pålidelige
regnskabsoplysninger, som kan danne grundlag for udarbejdelsen af
sparekassens årsregnskab. Vi skal således IKKE opnå fuldstændig forvisning
om, at ALLE registreringer er korrekte.

Findes der således meget få fejl, er det ikke nødvendigt at foretage mange
stikprøver.



/

- 136 -

Løbende revision
Følgende arbejdsplaner påtænkes anvendt:
• Kasseeftersyn.
• Opfølgning af kasseeftersyn.
• Udsendelse af revisionsmeddelelser, indlån.
• Oprettelse af konti, indlån (opfølgning i forhold til sidste år)
• Særlige indlånskonti i forbindelse med afgivelse er erklæringer herpå
• Udsendelse af revisionsmeddelelser, udlån.
• Store engagementer.
• Personalelån.
• Depotanerkendelser mv.
• Personaleengagementer herunder direktion og bestyrelse
• Opfølgning på henvendelse fra Finanstilsynet om

nedskrivningsprincipper.
• Opfølgning på implementering af kapitalkravsdirektivet (basel II).
• Nye krav om transaktionsindberetninger fra l. november 2007 (MiFID-

direktivet)
…”

Der er fremlagt et memo om engagementsgennemgang udarbejdet af revisorerne dateret den

1. december 2007 (ekstrakten side 17509). Memoet er delvist anonymiseret, og der er fremlagt

et tilsvarende memo dateret den 9. december 2013 (ekstrakten side 17521). Det er oplyst, at de

to memoer er identiske. Konklusionen på memoet var, at der var en række

opfølgningspunkter, som skulle afklares, før revisorerne kunne færdiggøre en konklusion

vedrørende engagementerne. Det fremgår, at revisionen af engagementerne blev udført i

perioden 21.-23. november 2007, og at revisionen blev udført af bl.a. revisor Sagsøgte 4,

Vidne 12 og Sagsøgte 5.

Det fremgår af memoet, at formålet med revisionen var at sikre, at sparekassen overholdt

gældende lovgivning med hensyn til udlånsbegrænsning, at værdiansættelsen af større

engagementer var forsvarlig, herunder at der var foretaget nødvendige nedskrivninger ved

identifikation af OIV og at finde oplysninger til revisionsprotokollatet (om bl.a. de 10 største

engagementer).

Som materiale havde revisorerne til brug for revisionen rekvireret

forretningsgangsbeskrivelse - aktiveftersyn 2007, oversigt over engagementer på over 10 mio.

kr., oversigt over sammenhængende engagementer, restanceliste, kopi af sparekassens

dokumentationsmateriale for gennemført aktivt eftersyn og oversigt over individuelle

nedskrivninger.



/

- 137 -

Den udførte revision omfattede (1) gennemgang af de l0 største engagementer medio oktober

2007, (2) stikprøvevis gennemgang af øvrige engagementer, (3) gennemgang af restanceliste

med henblik på vurdering af nedskrivning, (4) vurdering af forretningsgang, (5) gennemgang

af individuelle nedskrivninger, (6) vurdering af indbetalinger på tidligere afskrevne fordringer,

(7) vurdering af udlånsbegrænsning (likviditet), (8) gennemgang af personaleengagementer §

78 og (9) revision af dokumenter.

Herefter var der en gennemgang af de 10 største engagementer. Det fremgår desuden, at der

skulle foretages en stikprøvevis revision af øvrige engagementer, herunder 12 engagementer

vedrørende landbrug og beslægtet virksomhed og 6 mindre ejendomsengagementer.

I memoet hedder det herefter (ekstrakten side 17528):

”Ad. 3. Gennemgang af restanceliste med henblik på vurdering af
nedskrivning
Restanceliste pr. 20.11.2007 er rekvireret og gennemgået overordnet med adm.
chef Vidne 4. Den anførte restgæld på listen kan alene henføres til den
pågældende konto, hvorpå der er restance. Restgælden er nødvendigvis ikke
udtryk for det samlede kundeengagement.

Restancelisten er sammenholdt med oversigt over individuelle nedskrivninger.
Dette giver anledning til følgen punkter der skal følges op i forbindelse med
statusrevisionen (endelig stillingtagen / efterprøvelse af individuelle
nedskrivninger):

…

Ad. 4. Vurdering af forretningsgang
Der foreligger ikke dokumentation for sparekassens vurdering af evt. OIV for
alle engagementer > x t. kr. Der er alene udarbejdet OIV for de engagementer,
hvorpå der er en positiv formodning for OIV.

De kriterier som Sparekassen anvender ved identifikation af evt. OIV er
følgende:

• Låntager er i betydelige økonomiske vanskeligheder
• Låntager har misligholdt forpligtelser (restancer)
• Lempelige vilkår for bevilget pga. økonomiske vanskeligheder
• Det er sandsynligt, at låntager vil gå konkurs eller blive underlagt an-

den økonomisk rekonstruktion.

Ved gennemgang af OIV beregninger ses det, at en del årsagsforklaringer til OIV
er begrundet med "låntager er i betydelige økonomiske vanskeligheder".



/

- 138 -

Sparekassen har ikke forretningsgangsbeskrivelse eller lign. der definerer de
anvendte kriterier.

Det er min opfattelse, at Sparekassen skal/bør tilrette kriterierne til følgende:

1. Kontraktbrud
Evt. ved gennemgang af restancelister - der skal være tale om varige
restancer

2. Lempeligere vilkår end sædvanligvis
Når det skønnes at låntager ikke kan betale normalrenten, og vilkår ændres
efter stiftelse.

3. Betydelige økonomiske vanskeligheder (BØV)
Sparekassen skal definere hændelser (kriterier) som vurderes at være
ensbetydende med BØV. (Vejledninger oplyser at der skal noget til at være
BØV)

Sparekassen bør definere disse kriterier i en forretningsgangsbeskrivelse

Eksempler:
- Nedadgående salg, driftsunderskud og negativ EK og likviditet
- Udlæg mod debitor
- Væsentlig ændring/svækkelse af debitors forretningsgrundlag.

4. Konkurs og/eller rekonstruktion sandsynlig
Engagementet bør være i et af ovenstående punkter inden dette kan
identificeres i denne kategori.

Ad. 5. Gennemgang af individuelle nedskrivninger
Vi har med udgangspunkt i oversigt over individuelle nedskrivninger efterprøvet
(stikprøvevis) grundlaget for de udarbejdede OIV beregninger. Dette giver
anledning til en række bemærkninger jf. nedenfor samt en formodning om, at der
er indregnet hensættelser, som sandsynligvis bør tilbageføres.

…

Ad. 6. Vurdering af indbetalinger på tidligere afskrevne fordringer
Oversigt over indbetalinger på tidligere afskrevne fordringer er rekvireret, med
henblik på om der skal foretages aktivering (tilbageførsel) af tidligere afskrevne
fordringer. Pr 22.11.2007 er der indgået 34 t.kr. på tidligere afskrevne fordringer.
Indbetalingerne kan henføres til 4 engagementer – og det er ikke sparekassens
vurdering, at der skal foretages tilbageførsel af tidligere
nedskrivninger.

Ad. 7. Vurdering af udlånsbegrænsning (likviditet)
Finanstilsynet har ved brev af 19. september 2007 (på baggrund af sparekassens
kvartalsindberetninger for l. halvår 2007) modtaget en risikooplysning om lav
likviditetsoverdækning i forhold til lovkravet i FIL § 152 stk. 1 og 2.



/

- 139 -

I forbindelse med vores besøg har regnskabschef Vidne 8 endvidere indikeret, at
sparekassen har en meget lav likviditet ca. l0 mio. kr. pr. 22.17.2007.

Der er en forøget risiko for, at Sparekassen ikke løbende kan opfylde
lovgivningens likviditetskrav. Problemet kommer næppe til udtryk ved
kvartalsindberetninger idet overførsel af lønninger og sociale pensioner til
Sparekassen medfører, at likviditetskravet pr. indberetningstidspunktet er
opfyldt.

Sagsøgte 4 kontakter Vidne 8 med henblik på, at rekvirere en likviditetsoversigt
for eksempelvis den seneste måned.

Vi skal forberede dette punkt til omtale på møde med sparekassens direktion den
6. december 2007. Direktionen skal i den forbindelse orienteres om revisors
indberetningspligt til Finanstilsynet.

...”

Den 5. december 2007 sendte revisor Vidne 12 en mail til Sagsøgte 4 om forhold til drøftelse

på et direktionsmøde i sparekassen den 6. december 2007. Mailen er i sagen fremlagt i to

udgaver (ekstrakten side 16532 og 16536). Det er oplyst, at de to udgaver er ens, dog således

at den ene udgave er påført Sagsøgte 4's notater, mens den anden udgave er påført Vidne 12's

notater. Mailen indeholder opfølgningspunkter til direktionsmødet, herunder bl.a. udført

løbende revision, individuelle og gruppevis nedskrivninger, udlån til ejendomssegmentet,

engagementsrevisionen, vurdering af udlånsbegrænsning (likviditet), IT-revision, Barsel II, og

MIFID m.fl.

Ved mail af 15. marts 2008 til Vidne 12 (ekstrakten side 15721) angav Vidne 5, at han sendte

11 exitstrategier. Med mailen er der i sagen alene fremlagt 4 exitstrategier vedrørende Prio

Fyn A/S (ekstrakten side 15722), DM Development ApS (ekstrakten side 15724),

Ejendomsselskabet af 31/12-03 ApS (ekstrakten side 15726) og Markland Holding A/S

(ekstrakten side 15728).

Der er under sagen desuden fremlagt exitstrategier for 7 andre engagementer vedrørende

Capital Group ApS (ekstrakten side 15615), C-Holding Group ApS (ekstrakten side 15632),

Top Ejendomme I/S (ekstrakten side 15650), Virksomhed ApS 1 (ekstrakten side 15670),

Essex Invest A/S (ekstrakten side 15685), Captil Invest ApS



/

- 140 -

(ekstrakten side 15692), og Jyske Ejendomme A/S (ekstrakten side 15713), men det er

uoplyst, om disse exitstrategier var medsendt mailen af 15. marts 2008.

Revisionen udarbejdede herefter et områdememo benævnt ”Udlån 2007” , som er dateret den

18. marts 2008 (ekstrakten side 15575). Konklusionen på memoet var, at revisionen af

udlånsområdet ikke gav anledning til væsentlige bemærkninger, og at revisionen kunne

tilslutte sig ledelsens vurdering af, at sparekassens måling af udlån og garantier var foretaget i

overensstemmelse med reglerne herfor. Udlånsområdet var revideret i forbindelse med både

den løbende revision og ved statusrevisionen. I memoet hedder det bl.a.

”…
Løbende revision
I forbindelse med udført løbende revision den 21.-23. november 2007 er
følgende udført:

1. Stikprøvevis gennemgang af de l0 største engagementer medio oktober
2007

2. Stikprøvevis gennemgang af øvrige engagementer
3. Gennemgang af restanceliste med henblik på vurdering af nedskrivning. 4.
Vurdering af forretningsgang.
5. Gennemgang af individuelle nedskrivninger.
6. Vurdering af indbetalinger på tidligere afskrevne fordringer 7. Vurdering af
udlånsbegrænsning (likviditet)
8. Gennemgang af personaleengagementer § 78
9. Revision af dokumenter

Vi har i forbindelse med den løbende revision konstateret, at forretningsgangen
på visse punkter ikke fungerer fuldt ud. Eksempelvis er der udarbejdet OIV
beregninger på engagementer, hvor der er anført selvmodsigende argumenter for
OIV (positive forventninger mm). Vi har som følge heraf valgt at revidere
revisionsstrategien jf. planlægningsmemoet, hvorefter substansrevisionen og
antallet af stikprøver er udvidet jf. memo dateret l. december 2007.

Der henvises til særskilt memo, dateret l. december 2007 samt til internt notat af
5. december 2007 til brug drøftelser på direktionsmøde den 6. december 2007
vedrørende den udførte løbende revision.

Vi har på direktionsmøde den 6. december 2007 jf. dagsordenens punkt 5 særligt
drøftet sparekassens udlån til ejendomssegmentet, herunder de risici, der er
forbundet herved samt baggrunden for at særligt københavnske
ejendomsinvestorer vælger Sparekasse som finansieringsinstitut.

Vi har anmodet ledelsen om, at udarbejde exit-strategier for de største
ejendomsrelaterede engagementer, der skal dokumentere sparekassens



/

- 141 -

strategi for, hvordan engagementet kan blive indfriet uden væsentlige tab for
sparekassen i tilfælde af, at et eller flere af engagementerne bliver OIV behæftet.
Vi har modtaget exitstrategier for de 11 største engagementer, den 15. marts
2008. Det er vores vurdering, at beskrivelserne er meget generelle og
overfladiske. Der savnes en mere konkret handlingsplan for, hvordan udlånene
kan reduceres. Vi vil anbefale sparekassen at beskrivelserne bliver mere konkrete
og vil foretage opfølgning herpå i forbindelse med vores revision af 2008.

I vores memo af l. december 2007 er der en række væsentlige
opfølgningspunkter, der skal afklares inden vi kan konkludere på den udførte
revision. Vi har til brug for den løbende revision bl.a. ikke modtaget opdaterede
låneindstillinger mm. for nogle af de 10 største engagementer. En række af disse
oplysninger er først modtaget fra erhvervskundechef Vidne 5, den 17. marts
2008 om eftermiddagen til brug for protokoloplysninger til bestyrelsesmødet den
18. marts 2008.

Statusrevision
Vi har i forbindelse med statusrevisionen udført følgende:

1. Afstemning af udlån til Kernesystemet
2. Individuelle nedskrivninger
3. Gruppevise nedskrivninger
4. Oplysning om de 10 største sammenhængende engagementer

Revisionen har ikke givet anledning til bemærkninger.

Der henvises til det afsluttende revisionsnotat vedr. ovenstående punkter, dog
også nedenfor vedr. pkt. 4.”

Herefter var der i memoet en gennemgang af 10 konkrete udlånsengagementer i sparekassen

på baggrund af sparekassens oplysninger og gengivelse af de 10 engagementer. Den

stikprøvevise gennemgang udgjorde ca. 28% af sparekassens samlede udlån inkl. ikke

balanceførte garantier. Det var desuden anført, at stikprøven udgjorde ca. 41%, hvis de 6

mindre ejendomsengagementer og 12 landbrugsengagementer blev medtaget, og som var

revideret ved den løbende revision, og hvis det blev forudsat, at disse engagementer

udlånsmæssigt ikke havde forrykket sig væsentligt. Det var anført, at der ikke var konstateret

tab i 2007 eller de to foregående år på de medtagne engagementer.

De 10 gennemgåede engagementer var Dansk Capital Holding A/S, Krøjers Invest ApS, Top

Ejendomme I I/S, Virksomhed ApS 1, Essex Invest A/S, Captil Invest ApS,

Ejendomsselskabet Sandgården ApS, D.F.C. Group Holding A/S, Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS og Virksomhed ApS 3.



/

- 142 -

Den 18. marts 2008 afgav direktør Sagsøgte 1 og regnskabschef Vidne 8 en ledelseserklæring

til BDO (ekstrakten side 16583). I ledelseserklæringen bekræftede ledelsen i sparekassen, at

det var ledelsens ansvar at aflægge årsrapporten således, at den gav et retvisende billede i

overensstemmelse med den danske lovgivnings krav til regnskabsaflæggelsen. Desuden

bekræftede Sagsøgte 1 og Vidne 8 efter deres bedste overbevisning bl.a.:

”at samtlige indtægter og omkostninger for regnskabsåret er medtaget i
årsrapporten og er periodiseret korrekt,

at vi har ansvaret for regnskabs- og interne kontrolsystemer, der skal forebygge
og opdage besvigelser og fejl,

at vi har oplyst vor vurdering af risikoen for, at årsrapporten kan indeholde
fejlinformation som følge af besvigelser,

at der ikke er forekommet tilfælde af besvigelser eller formodning herom, som
kan have påvirket årsrapporten eller sparekassen,

at aktiver tilhører sparekassen, er til stede på årsafslutningsdagen, og at
vurderingen af disse er foretaget forsvarligt og i overensstemmelse med god,
redelig og tidssvarende forretningsskik samt fremgår på rigtig måde af
årsrapporten,

at vi ikke har konkrete planer eller hensigter, som kan ændre de
regnskabsmæssige værdier eller klassifikationen af aktiver og forpligtelser i
årsrapporten,

at ingen af de sparekassen tilhørende aktiver er pantsatte eller er behæftet med
ejendomsforbehold, ud over det i årsrapporten anførte,

Vedrørende sparekassens engagementer skal vi erklære, at:

-Sparekassens måling af udlån og garantier er foretaget i
overensstemmelse med reglerne herfor

-sparekassens engagementer, der er omtalt i
revisionsprotokollatet til årsrapporten, hver for sig anses for målt
korrekt

at effekten af ikke korrigerede fejlinformationer eller udeladelser enkeltvis og
sammenlagt er uvæsentlige for årsrapporten,

at alle væsentlige gældsforpligtelser, der påhviler sparekassen, er medtaget i og
fremgå på rigtig måde af årsrapporten,

…



/

- 143 -

at der ikke, ud over det i årsrapporten eller ledelsesberetningen anførte, i
perioden fra regnskabsårets udløb og indtil dato er indtrådt ekstraordinære
forhold eller opstået tab eller tabsrisici, som væsentligt påvirker sparekassens
indtjening eller finansielle stilling,

at årsrapporten indeholder de nødvendige oplysninger til bedømmelse af
sparekassens resultat og den økonomiske stilling,

at revisor har fået adgang til alle dokumenter og har fået alle oplysninger, som er
nødvendige for bedømmelse af årsrapporten, henunder oplysninger vedrørende
eventuelle besvigelser eller formodninger om sådanne,

…”

Vidne 12 og Sagsøgte 4's afsluttende revisionsnotat for år 2007 var ligeledes dateret den 18.

marts 2008 (ekstrakten side 16497). Efter en redegørelse om den udførte revision i årets løb

og IT-revisionen hedder det i notatet om statusrevisionen:

” 3 Statusrevision
Revisionen har omfattet en gennemgang af bogholderiet. Gennemgangen er
foretaget som afstemning af status samtidig med en gennemgang af
resultatopgørelsen.

3.1 Generelle bemærkninger til den udførte statusrevision
Statusrevisionen har taget udgangspunkt i tidligere indhentede erfaringer fra
afstemning af statusposter. Statusrevisionen er foretaget af Sagsøgte 4, Vidne 12,
og MBM.

3.2 Revision af områder med forøget risiko

Udlån
I forbindelse med vort kasseeftersyn har vi udsendt negative saldomeddelelser.
Udsendelsen resulterede ikke i nogen tilbagemeldinger fra kunderne. Det kan
således konkluderes, at bevægelserne på kontiene er fuldstændige og rettidige.

Vi har den 21-23. november 2007 udført engagementsgennemgang hos
Sparekassen. Ved eftersynet udvalgte vi en stikprøve af de l0 største
engagementer, samt en stikprøve på baggrund af oversigter over overtræk og en
stikprøve over tilfældigt udvalgte engagementer.

Vi kontrollerede de af sparekassen udarbejdede regnskabsopstillinger ligesom vi
kontrollerede de udarbejdede sikkerhedsbeskrivelser og hensættelsesberegninger.

Personaleengagementer (§78) er gennemgået i forbindelse med den løbende
revision. Gennemgangen blev foretaget ved en sammenholdelse af engagementet
fra forrige år hvorved ændringer kunne konstateres og kontrolleres.



/

- 144 -

Revision af personaleengagementer har givet anledning til følgende
bemærkninger/opfølgningspunkter:

• Det samlede engagement hos to medarbejdere overstiger vedkommendes
årsløn.

Dette er meddelt direktionen på møde den 6. december 2007.

De samlede udlån og garantier pr. 31. december 2007 udgør henholdsvis
1.489.997 tkr. og 1.281.269 tkr.

I forbindelsen med statusrevisionen har vi foretaget en afstemning af
Kernesystemet.

Nedskrivninger
Som følge af, at SDC ikke kunne levere et fuldt udbygget datagrundlag,
anvendte sparekassen pr. 31. december 2006 i forbindelse med beregning af de
gruppevise nedskrivninger på udlån samt gruppevise hensættelser på garantier en
model med indbyggede kvalificerede skøn. Den beregnede gruppevise
nedskrivning udgjorde 460 t.kr. pr. 31. december 2006.

Sparekassen har i 2007 anvendt den af Lokale Pengeinstitutter udarbejdede
model til beregning af gruppevise nedskrivninger. Sparekassen har i forbindelse
hermed foretaget en gennemgang af modellen med henblik på tilpasning til egne
forhold. De beregnede gruppevise nedskrivninger udgør 599 tkr. pr. 31.
december 2007.

De samlede nedskrivninger og hensættelser i sparekassen pr, 31. december 2007
udgør 30.574 t.kr. svarende til en akkumuleret nedskrivningsprocent på 2,05 %.
Individuelle nedskrivninger og hensættelser udgør pr. 31. december 2007 29.975
t.kr., mens gruppevise nedskrivninger og hensættelser udgør 599 t kr.

Ultimo 2006 udgjorde de samlede nedskrivninger på udlån og hensættelser på
garantier 31.979 t.kr. fordelt med 31.519 t.kr. på individuelle nedskrivninger og
hensættelser samt 460 t.kr. på gruppevise nedskrivninger og hensættelser. Den
akkumulerede nedskrivningsprocent for sparekassen ultimo 2006 udgjorde
2,88%

De foretagne nedskrivninger pr. 31. december 2007 kan specificeres således:

Individuelle Gruppevis I alt 
Udlånskonti ................ 29.975 599 30.574

Nedskrivninger i alt…. 29.975 599 30.574

Der er ikke foretaget hensættelser til tab på garantiforpligtelser.

Årets driftspåvirkning i 2007 af individuelle og gruppevise nedskrivninger på
udlån, tilbageførte nedskrivninger, samt realiserede tab i sparekassen udgør en
nettoindtægt på -l.319 t.kr.



/

- 145 -

Direktionen i sparekassen har over for os erklæret, at sparekassens måling af
udlån og garantier er foretaget i overensstemmelse med reglerne herfor.
Direktionen har endvidere erklæret, at sparekassens 10 største engagementer, der
er omtalt i bilag 1 til revisionsprotokollatet 2007, hver for sig er målt korrekt.

Vi skal oplyse, at vi ud fra en samlet vurdering kan tilslutte os ledelsens
vurdering af, at sparekassens måling af udlån og garantier er foretaget i
overensstemmelse med reglerne herfor.

Indlån
I forbindelse med vort kasseeftersyn har vi udsendt negative saldomeddelelser til
indlån. Vi fik ingen henvendelse med bemærkning. Det kan således konkluderes,
at bevægelserne på kontiene er fuldstændige og rettidige.

I forbindelsen med statusrevisionen har vi foretaget en afstemning af
Kernesystemet.

Revisionen har ikke givet anledning til bemærkninger

Periodisering
Tilgodehavende renter vedrørende obligationer er afstemt til årsopgørelser
(intern og ekstern). Vi har ligeledes set, at der findes dokumentation for
beregnede skyldige og tilgodehavende øvrige renter.

Revisionen har ikke givet anledning til bemærkninger.
…”

Herudover var der i punkt 3 i det afsluttende revisionsnotat 2007 redegjort for revision af

øvrige poster. Det drejede sig om posterne kassebeholdninger m.v., tilgodehavender hos

øvrige kreditinstitutter, obligationer, aktier, maskiner og inventar, andre aktiver, gæld til

øvrige pengeinstitutter, andre passiver, skat, egenkapital og resultatopgørelsen. Ingen af

posterne gav anledning til bemærkninger. Desuden var det i punkt 3 anført, at renterisikoen

var faldet med 1,9 procentpoint. Endelig var det i punkt 3 vedrørende vurdering af

begivenheder efter statusdagen anført, at der ikke var indtruffet begivenheder efter

regnskabsårets slutning, som kunne give anledning til ændringer i regnskabet, og at der

således ikke – revisorerne bekendt – var væsentlige kunder, som var gået i

betalingsstandsning, konkurs eller havde indledt forhandlinger om akkord efter regnskabsårets

afslutning.

Herefter var der redegjort for udført assistance og rådgivningsopgaver samt påtænkte

ændringer for 2008. Revisionsnotatet indeholdt ikke udestående revisionspunkter og



/

- 146 -

konkluderede, at revisionen ikke havde givet anledning til væsentlige bemærkninger, og at

årsrapporten kunne forsynes med revisionspåtegning uden forbehold eller supplerende

bemærkninger.

2.3.4.2 Revisionsprotokollen 2007

Af revisionsprotokol af 18. marts 2008 (ekstrakten side 8639) fremgår det bl.a.:

”…
1. Konklusion på den udførte revision
…

Revisionen af årsrapporten samt erklæringer mv., har ikke givet anledning til
særlige bemærkninger, og såfremt årsrapporten for 2007 godkendes af
bestyrelsen i dens nuværende form, vil vi kunne forsyne denne med en
revisionspåtegning uden forbehold eller supplerende oplysninger.

2. Den udførte revision

2.1 Revisionens formål, omfang og udførelse
Med hensyn til revisionens formål, omfang og udførelse henvises til tidligere
protokoltilførsler.

Revisionen er udført i overensstemmelse med bekendtgørelse nr. 1224 af 22.
oktober 2007 om revisionens gennemførelse i finansielle virksomheder mv.,
samt finansielle koncerner (revisionsbekendtgørelsen).

Revisionen er dels foregået i årets løb og dels ved regnskabsafslutningen.

Ved revisionen i årets løb har vi foretaget diverse revisionsarbejder som
forberedelse til revisionen af årsrapporten, herunder gennemgang af
forretningsområder og forretningsgange vedrørende indlån, udlån, åbent depot
og gager samt uanmeldt beholdningseftersyn med samtidig afstemning af alle
likvide konti.

Vi har stikprøvevist gennemgået sparekassens engagementer og garantier ultimo
2007 med henblik på at vurdere, hvorvidt sparekassens engagementer og
garantier er målt korrekt i overensstemmelse med reglerne herfor.
Resultatet af denne gennemgang er beskrevet under afsnit 3.4 i nærværende
protokol.

I forbindelse med regnskabsafslutningen har vi foretaget sådanne analyser og
afstemninger, som vi har fundet nødvendige til bekræftelse af de enkelte posters
rigtighed.

Ved revisionen af status har vi overbevist os om aktivernes tilstedeværelse og
vurderingens forsvarlighed, ligesom vi har undersøgt, om de forpligtelser, der os
bekendt påhviler sparekassen, er rigtigt udtrykt i årsrapporten.



/

- 147 -

Herudover har revisionen omfattet erklæringer, jf. bekendtgørelse nr. 1224 af 22.
oktober 2007, om revisionens gennemførelse i finansielle virksomheder og lov
om finansiel virksomhed.

2.2 Opsummering af bemærkninger
I henhold til revisionsbekendtgørelsen skal revisionen i et særskilt afsnit i
revisionsprotokollatet til årsrapporten opsummerer samtlige bemærkninger, som
revisionen har givet anledning til at fremføre overfor bestyrelsen.
Opsummeringen skal indeholde en status vedrørende de bemærkninger, der er
fremført vedrørende det pågældende regnskabsår samt en status vedrørende de
bemærkninger, som fremgik som åbentstående i protokollatet vedrørende det
foregående regnskabsår.

Vi kan oplyse, at der ikke er uafklarede bemærkninger vedrørende tidligere år.

Bemærkninger fra regnskabsåret 2007 (åbentstående)

Område Beskrivelse Status
MiFID, Bekendtgørelse Der foreligger ikke en Vi har fået oplyst, at en
om organisatoriske skriftlig aftale vedrørende sådan skriftlig aftale
krav, § 8, stk. 3. outsourcing. vil blive udarbejdet.

Område Beskrivelse Status
MiFID, Bekendtgørelse Omkring indførelse af Se beskrivelse
om organisatoriske risikostyringsregler og
Krav, § 5 -procedurer har spare-

kassen påbegyndt en
implementeringsproces,
som først vil være tilende-
bragt i løbet af 2008.

Herudover har revisionen ikke givet anledning til bemærkninger.

Afklarede bemærkninger
Vi kan oplyse, at der ikke har været særlige forhold til drøftelse imellem
direktionen og revisionen.

2.3 Ikke-korrigerede fejlinformationer
Jævnfør Revisionsstandard nr. 240, skal vi informere bestyrelsen om forhold/fejl,
som ikke måtte være korrigeret i den foreliggende årsrapport, fordi direktionen
har vurderet dem værende uvæsentlige både enkeltvis og sammenlagt for
årsrapporten som helhed.

Denne oplysning skal gives med henblik på at sikre, at bestyrelsen er orienteret
om og kan tilslutte sig den af direktionen foretagne vurdering.



/

- 148 -

I forbindelse med regnskabsaflæggelsen har den daglige ledelse og revisionen
ikke konstateret fejlinformationer, der ikke er indarbejdet i den foreliggende
årsrapport.

…

3. Revision af årsrapporten
Sparekasse har i regnskabsåret 2007 realiseret et overskud på 29.904 tkr. efter
skat. Sparekassens realiserede resultat i regnskabsåret 2006 udgjorde 32.461 tkr.

3.1. Regnskabsmæssige skøn
Som det fremgår af vores revisionspåtegning har vi taget stilling til om de
regnskabsmæssige skøn, som ledelsen har udøvet i forbindelse med aflæggelsen
af årsrapporten, er rimelige. De væsentligste regnskabsmæssige skøn vedrører
efter vores opfattelse følgende områder:

• Måling af engagementer, d.v.s. vurdering af behov for nedskrivning på
udlån og hensættelse på garantier/uudnyttede kreditter.

• Dagsværdiansættelser af unoterede værdipapirer.
• Dagsværdiansættelse af domicil- og investeringsejendomme.

Det er vores opfattelse, at de udøvede skøn er rimelige.

3.2. Resultatopgørelsen
…
3.3. Balance
…

3.3.4 Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris, 1.489.997 tkr.
Vi har afstemt saldolister og specifikationer med regnskabet. Vi har stikprøvevis
udsendt saldomeddelelser. Desuden har vi stikprøvevis gennemgået
lånedokumenter og de til sikkerhed indlagte effekter.

Vi har gennemlæst bestyrelsens forhandlingsprotokol og kan se, at bestyrelsen på
hvert bestyrelsesmøde orienteres om og gennemgår aktuelle overtræk, ligesom
bevilling af nye lån behandles. Det fremgår endvidere, at når
bestyrelsesmedlemmers engagementer behandles, så forlader de mødet.

Der henvises i øvrigt til afsnit 3.4 om engagementer, herunder nedskrivninger.

3.3.5. Obligationer til dagsværdi, 247.041 tkr.
Obligationsbeholdningen er afstemt med depotudskrift og vi har stikprøvevis
kontrolleret kursværdien pr. 31. december 2007.

…

3.4. Engagementer
3.4.1. Værdiansættelse af udlån og garantier



/

- 149 -

Der kan alene foretages nedskrivninger på udlån, når der foreligger objektive
indikatorer for værdiforringelse, og beregninger viser, at dette leder til et
nedskrivnings- eller hensættelsesbehov.

Som følge af, at SDC ikke kunne levere et fuldt udbygget datagrundlag,
anvendte sparekassen pr. 31. december 2006 i forbindelse med beregning af de
gruppevise nedskrivninger på udlån samt gruppevise hensættelser på garantier en
model med indbyggede kvalificerede skøn. Den beregnede gruppevise
nedskrivning udgjorde 460 tkr. pr. 31. december 2006.

Sparekassen har i 2007 anvendt den af Lokale Pengeinstitutter udarbejdede
model til beregning af gruppevise nedskrivninger. Sparekassen har i forbindelse
hermed foretaget en gennemgang af modellen med henblik på tilpasning til egne
forhold. De beregnede gruppevise nedskrivninger udgør 599 tkr. pr. 31.
december 2007.

Direktionen i sparekassen har over for os erklæret, at sparekassens måling af
udlån og garantier er foretaget i overensstemmelse med reglerne herfor.
Direktionen har endvidere erklæret, at sparekassens 10 største engagementer, der
er omtalt i bilag I, hver for sig er målt korrekt.

Vi skal oplyse, at vi ud fra en samlet vurdering kan tilslutte os ledelsens
vurdering af, at sparekassens måling af udlån og garantier er foretaget i
overensstemmelse med reglerne herfor.

3.4.2. Nedskrivninger og hensættelser
De samlede nedskrivninger og hensættelser i sparekassen pr. 31. december 2007
udgør 30.574 tkr. svarende til en akkumuleret nedskrivningsprocent på 2,05 %.
Individuelle nedskrivninger og hensættelser udgør pr. 31. december 2007 29.975
tkr., mens gruppevise nedskrivninger og hensættelser udgør 599 tkr.

Ultimo 2006 udgjorde de samlede nedskrivninger på udlån og hensættelser på
garantier 31.979 tkr. fordelt med 31.519 tkr. på individuelle nedskrivninger og
hensættelser samt 460 tkr. på gruppevise nedskrivninger og hensættelser. Den
akkumulerede nedskrivningsprocent for sparekassen ultimo 2006 udgjorde 2,88
%.

De foretagne nedskrivninger pr. 31. december 2007 kan specificeres således:

Individuelle Gruppevis I alt 
Udlånskonti ...............................29.975 599 30.574
Nedskrivninger i alt .................29.975 599 30.574

Der er ikke foretaget hensættelser til tab på garantiforpligtelser.

Årets driftspåvirkning i 2007 af individuelle og gruppevise nedskrivninger på
udlån, tilbageførte nedskrivninger, samt realiserede tab i sparekassen udgør en
nettoindtægt på 1.319 tkr.

Indirekte renterisiko



/

- 150 -

Som det gælder for pengeinstitutsektoren generelt, er sparekassens største
enkeltrisiko, at renten stiger væsentligt. Udover den direkte renterisiko, der
knytter sig til sparekassens egne positioner, har sparekassen en væsentlig
indirekte renterisiko. Den indirekte renterisiko knytter sig til de konsekvenser, en
stigende rente vil få for sparekassens kunder.

En betydelig del af kundernes balance finansieres i dag med lån med variabel
rente, ligesom størrelsen af det enkelte engagement er stigende. En stigende
rente vil derfor medføre, at kunderne forøger deres udgifter, hvilket forringer
deres evne til at opfylde deres forpligtelser overfor sparekassen. Endvidere vil en
stigende rente medføre, at værdien af kundernes aktiver forringes, og dermed vil
værdien af sparekassens sikkerheder blive tilsvarende forringet.

Den indirekte renterisiko er særlig knyttet til følgende engagementstyper:

• Landmænd
• Parcelhusejere
• Investeringsejendomme

…

5. Særlige forhold
5.1. Sparekassens likviditetsberedskab
Vi har fået forelagt sparekassens likviditetsopgørelse i henhold til § 152 i lov om
finansiel virksomhed pr. ultimo december 2007, der udviser en overdækning på
8,7% i forhold til lovens krav.

Vi er endvidere blevet forelagt sparekassens "Likviditets-nødplan", hvori der er
angivet en række tiltag, der kan iværksættes til forbedring af sparekassens
likviditetssituation i det omfang, det måtte blive nødvendigt.

Vi har ingen bemærkninger til det forelagte materiale.

6. Øvrige forhold

6.1. Direktionens regnskabserklæring
I forbindelse med aflæggelsen af årsrapporten har selskabets ledelse overfor os
afgivet en skriftlig bekræftelse (regnskabserklæring) om årsrapportens
fuldstændighed, såsom oplysninger om pantsætninger, garantistillelser, retssager,
besvigelser, begivenheder efter balancedagen samt andre vanskeligt reviderbare
områder.

…

6.3. Assistance og rådgivning
Ud over revisionen har vi i perioden 1. januar – 31. december 2007 udført
følgende opgaver:

• Afgivet lovkrævede erklæringer og attestationer.
• Rådgivning i årets løb, primært vedrørende mindre skatte- og

afgiftsmæssige forhold.



/

- 151 -

6.4. Eftersyn af bestyrelsens pligter
I henhold til lovgivningens krav har vi påset, at bestyrelsen overholder de pligter,
der er pålagt den om udarbejdelse af forretningsorden og forhandlingsprotokol,
herunder at revisionsprotokollen underskrives.

7. Lovpligtige erklæringer og oplysninger til Finanstilsynet
…

7.2. Erklæringer
…

7.2.2. Øvrige erklæringer
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 6, skal vi erklære at:
• virksomhedens administrative og regnskabsmæssige, praksis på

væsentlige områder, herunder forretningsgange og interne kontrolprocedurer,
er tilrettelagt og fungerer på betryggende vis. I denne forbindelse skal vi
endvidere erklære at:
➢ virksomhedens samlede system-, data- og driftssikkerhed er og

fungerer betryggende,
➢ der i virksomheden føres kontrol med virksomhedens beholdning

af værdipapirer og lignende,
➢ bogføringen er tilrettelagt på en sådan måde, at den kan danne

grundlag for indberetninger, der skal foretages til Finanstilsynet, og
➢ vi ikke er blevet bekendt med forhold, der er i strid med kravene i

lovgivningen vedrørende finansielle virksomheder,
➢ at den finansielle virksomhed ikke har engagement med

erhvervsvirksomheder, som ejes eller drives af direktionen eller andre
ledende medarbejdere eller hvori direktionen eller andre ledende
medarbejdere på anden måde deltager i ledelsen eller driften, jf. § 80,
stk. 1, 2, 4 og 6, 2. pkt. i lov om finansiel virksomhed.

…”

Som bilag til revisionsprotokollen var vedlagt bilag 1 (ekstrakten side 8657), som var en

gennemgang af sparekassens 10 største engagementer. Det hedder i bilaget bl.a.:

” BILAG 1 - 10 STØRSTE ENGAGEMENTER

Nedenstående oplysninger om engagementer nr. 1 til 10 er en gengivelse af de af
pengeinstituttets opgjorte engagementsoversigter mv.

Der er ikke konstaterede tab i indeværende år eller de to foregående år på de
medtagede engagementer.

Alle tal i efterfølgende punkt 1 til 10 er anført i 1.000 kr.

1. Dansk Capital Holding A/S
Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:



/

- 152 -

• Captil Group ApS
• Erhvervsinvest Holding ApS
• I/S Jyske Ejendomme VII
• K.B. Ejendomme
• I/S Jyske Byejendomme VII
• RealGruppen Holding ApS
• Investeringsselskabet af22. november 2005 ApS
• Capital Group Bankieraktieselskab
• Erhvervs Inv. Ejendomsselskab VIII ApS
• Direktør Person 31
• I/S Jyske Byejendomme VI
• Erhvervsgruppen Holding ApS
• I/S Jyske Byejendomme X
• I/S Jyske Byejendomme XI
• I/S Jyske Byejendomme IX
• KIS Partner Gruppen Århus
• Dansk Capital Holding ApS

Koncernens aktiviteter består af ejendomsinvestering,
ejendomsadministration og salg af ejendomme som I/S eller K/S

Samlet engagement pr. 31. december 2007.......................... 90.530 tkr.
Sikkerheder vurderet til........................................................ 69.200 tkr.       
Blanco .........................................................................……. 21.330 tkr.
Nedskrivninger...................................................................... 0 tkr.

Sikkerheder omfatter væsentligst pant i ejendomme.

Nedenfor er regnskabsoplysninger for de væsentligste selskaber angivet

Dansk Captil Holding A/S, regnskab 30. september 2006:
Resultat............................................................................... 13.829 tkr.
Egenkapital………………………………………………. 31.116 tkr.
Samlede aktiver.................................................................. 452.920 tkr.
Soliditet.............................................................................. 6,87 %
Engagement....................................................................... 27.701 tkr.

Der er ikke offentliggjort årsrapporter vedrørende Erhvervs Invest
Ejendomsselskab VIII ApS. Sparekassens engagement i dette selskab udgør
41.635 t. kr.

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

2. Krøyers Invest ApS



/

- 153 -

Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Krøyers Invest ApS
• C-Holding Group ApS
• Person 32
• Person 33

Samlet engagement pr. 31. december 2007.......................... 99.510 tkr.
Sikkerheder vurderet til........................................................ 96.625 tkr.
Blanco.................................................................................. 2.885 tkr.
Nedskrivninger ................................................................... 0 tkr.

Sikkerheder omfatter pant i ejendomme og kontanter.

Nedenfor er regnskabsoplysninger for de væsentligste selskaber angivet.

Krøyers Invest ApS er etableret den 29. september 2006 og der foreligger ingen
officiel årsrapport.

C-Holding Group ApS' formål er som bygherre at sælge Krøyer Huse ved
Skagen. Selskabet ejes af Person 32.

C-Holding Group ApS, regnskab 30. september 2006:
Resultat.................................................................. 6.975 tkr.
Egenkapital............................................................ 7.523 tkr.
Samlede aktiver..................................................... 49.832 tkr.
Soliditet................................................................. 15,09 %
Engagement........................................................... 15.941 tkr.

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring.
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt

….

4. Virksomhed ApS 1
Selskabets formål er at investere· i værdipapirer samt ejendomsprojekter.
Selskabet ejes I 00% af Person 21.

Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Person 21
• Virksomhed ApS 1
• Virksomhed ApS 4

Samlet engagement pr. 31. december 2007 ........................... 84.426 tkr.



/

- 154 -

Sikkerheder vurderet til.......................................................... 69.529 tkr.
Blanco……………………………………………………… 14.897 tkr.
Nedskrivninger ..................................................................... 0 tkr.

Sikkerheder består af pant i fast ejendom samt øvrige sikkerheder i form af
udstedte gældsbreve.

Virksomhed ApS 1, regnskab 31. december 2006:
Resultat. .............................................................................. 10.135 tkr.
Egenkapital.......................................................................... 13.340 tkr.
Samlede aktiver................................................................... 101.711 tkr.
Soliditet. ............................................................................. 13,11 %
Engagement ........................................................................ 76.314 tkr.

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

….

6. Captil Invest ApS
Person 18 ejer indskudskapitalen i Captil Invest ApS, som bygger og sælger
sommerhuse og som ejer indskudskapitalen i Næstvedparken Holding A/S og
Virksomhed A/S 1.

Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Captil Invest ApS
• Virksomhed A/S 1
• Person 24
• Person 18

Samlet engagement pr. 31. december 2007............................. 70.454 tkr.
Sikkerheder vurderet til .......................................................... 60.467 tkr.
Blanco..................................................................................... 9.987 tkr.
Nedskrivninger....................................................................... 0 tkr.

Sikkerheder består af pant i fast ejendom, transport i garantier samt værdi af
værdipapirdepot.

Captil Invest ApS, regnskab 30. juni 2007:

Resultat................................................................................. 1.613 tkr.
Egenkapital.......................................................................... 10.208 tkr.
Samlede aktiver.................................................................... 17.372 tkr.
Soliditet. .............................................................................. 58,76 %



/

- 155 -

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

7. Ejendomsselskabet Sandgården ApS
Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Ejendomsselskabet Sandgården ApS
• Casablanca ApS
• Person 22
• Person 14

Person 14 ejer Ejendomsselskabet Sandgården ApS som ejer en række
udlejningsejendomme. Ejendomsselskabet Sandgården er koncernens ultimative
modervirksomhed.

Casablanca ApS er datterselskab til Sandgården ApS. Casablanca ApS´s aktivitet
er værdipapirer.

Samlet engagement pr. 31. december 2007................. 70.139 tkr.
Sikkerheder vurderet til............................................... 61.305 tkr.
Blanco.......................................................................... 8.834 tkr.
Nedskrivninger............................................................ 0 tkr.

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom, værdipapirer og kontanter samt
tabsgaranti.

Sandgården ApS, koncernregnskab 31. december 2006:

Resultat......................................................................... 73.929 tkr.
Egenkapital.................................................................. 438.869 tkr
Samlede aktiver .......................................................... 5.867.165 tkr.
Soliditet........................................................................ 7,48 %

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

8. D.F.C. Group Holding AJS
Det er selskabets formål at handle med fast ejendom, udlejning og beslægtet
virksomhed.



/

- 156 -

Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• D.F.C Group Holding A/S
• Ejendomsselskabet Fr. Sundsvej 84

Samlet engagement pr. 31. december 2007........................... 66.430 tkr.
Sikkerheder vurderet til......................................................... 27.108 tkr.
Blanco................................................................................... 39.322 tkr.
Nedskrivninger..................................................................... 0 tkr.

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom og værdipapirer.

D.F.C. Group Holding A/S regnskab 30. september2006:

Resultat............................................................................... 813 tkr.
Egenkapital......................................................................... 11.795 tkr.
Samlede aktiver................................................................. 35.355 tkr
Soliditet………………………………………………... 33,33 %

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

9. Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS
Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS
• Person 17

Person 17 ejer Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, som ejer en del ejendomme
samt foretager investeringsforretning. ·

Samlet engagement pr. 31. december 2007……………… 65.711 tkr.
Sikkerheder vurderet til………………………………….. 57.681 tkr.
Blanco…………………………………………………… 8.030 tkr.
Nedskrivninger………………………………………….. 0 tkr.

Sikkerhederne består af pant i fast ejendom, værdipapirer samt tabsgaranti.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS regnskab 31. december 2006:

Resultat............................................................................... 8.352 tkr.
Egenkapital......................................................................... 17.935 tkr.
Samlede aktiver.................................................................. 747.352 tkr.
Soliditet.............................................................................. 2,40 %

Ledelsens erklæring



/

- 157 -

På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.

10. Virksomhed ApS 3
Engagementet sammensættes af følgende nært forbundne engagementer:

• Virksomhed ApS 3
• Jyske Ejendomme AJS
• Person 34

Jyske Ejendomme A/S' aktiviteter omfatter køb og salg af grunde samt af
ejerandele i projektselskaber.

Samlet engagement pr. 31. december 2007........................... 58.246 tkr.
Sikkerheder vurderet til......................................................... 19.740 tkr. 
Blanco .................................................................................. 38.506 tkr.
Nedskrivninger…………………………………………….. 0 tkr.

Jyske Ejendomme A/S regnskab 30. juni 2007:

Resultat.................................................................................. 58 tkr.
Egenkapital........................................................................... 9.693 tkr.
Samlede aktiver.................................................................... 48.154 tkr.
Soliditet ................................................................................ 20,12 %

Ledelsens erklæring
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder samt
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
I henhold til revisionsbekendtgørelsens § 24 skal vi erklære, at engagementet er
målt korrekt.”

2.3.4.3 Årsrapporten 2007

Ved en revisionspåtegning af 18. marts 2008 i årsrapporten for 2007 (ekstrakten side 8489)

afgav Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 en blank revisionspåtegning. Om revisionsansvar og den

udførte revision var dette en gentagelse af bemærkningerne for påtegningen for årsrapporten

for 2006.



/

- 158 -

Revisionsprotokollen og årsrapporten blev gennemgået af direktør Sagsøgte 1 sammen med

formandskabet på et bestyrelsesmøde den 18. marts 2008 (ekstrakten side 11911).

2.3.5 Regnskabsåret 2008

2.3.5.1 Revisionsprotokollen

Efter aftale med bestyrelsen foretog Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 en ekstraordinær

revisionsmæssig gennemgang af sparekassens største ejendomsengagementer samt enkelte

andre store engagementer. Af revisionsprotokol af 15. december 2008 (ekstrakten side 10725)

fremgår det bl.a.:

”…
1. Baggrund
Repræsentanter fra Sparekasses bestyrelse, direktion og eksterne revisorer var
den 27. oktober 2008 indkaldt til møde i Finanstilsynet til en orientering om
Finanstilsynets opfattelse af den stedfundne opfølgning på Finanstilsynets besøg
i Sparekasse i sommeren 2008.

På dette møde tilkendegav Finanstilsynet, at de ikke er enige i de af Sparekasse
udarbejdede opgørelser over det individuelle solvensbehov pr. 30. juni samt 30.
september 2008.

Finanstilsynet tilkendegav at, efter deres opfattelse var der ikke taget det
fornødne hensyn i solvensbehovs opgørelserne til den risiko som de store
ejendomsengagementer påfører Sparekasse.

Finanstilsynet har ved deres besøg i Sparekasse foretaget egne beregninger af
solvensbehovet, og i notat modtaget fra Finanstilsynet den 5. november 2008 har
Finanstilsynet beregnet et solvensbehov pr. 30 juni 2008 på ca. 14%. Sparekasse
har indberettet et solvensbehov pr. 30 juni på 11,6%. Sparekassens faktiske
solvens pr. 30 juni 2008 er opgjort til 17,7%. Pr. 30. september 2008 har
sparekassen indberettet et individuelt solvensbehov på 12,03%. Sparekassens
opgjorte faktiske solvens var 16,7%.

Finanstilsynet meddelte på mødet den 27. oktober 2008 sparekassen en frist til
den 30. november 2008 til beregning og indsendelse af en ny opgørelse pr. 30.
september 2008 af den individuelle solvens.

Sparekassen har til brug for ovenstående foretaget en gennemgang af de største
ejendomsrelaterede engagementer, samt øvrige erhvervsmæssige engagementer,
der er klassificeret som dårlige og med en tabssandsynlighed på over 20% med
henblik på, at vurdere nedskrivningsbehovene.



/

- 159 -

Vi er blevet anmodet om at foretage en revisionsmæssig gennemgang af disse
engagementer.

2. Materialer til rådighed

I forbindelse med opfyldelse af Finanstilsynets rapport fra det ordinære tilsyn
sommeren 2008, har sparekassens erhvervsafdeling igangsat og arbejdet med en
kvalitetsforbedring af de beskrivelser, der skal danne grundlag for en dækkende
beskrivelse af engagementerne og sikkerhederne m.v. Der er indført en ny model
for låneindstillinger, og der er foretaget en revurdering af metoden for
værdiansættelse af sikkerhederne i de ejendomsrelaterede engagementer.

Disse nye beskrivelser var tilstede på de af os gennemgåede engagementer, og
det er vores opfattelse, at engagementerne nu er bedre beskrevet end tidligere, og
at der er sket et kvalitetsløft i beskrivelserne m.v. Vi er bekendt med, at
sparekassen endnu ikke har nået at implementere de nye beskrivelsesskemaer på
alle sager, men har fået meddelelse om, at der arbejdes herpå.

Udover disse nye engagementsbeskrivelser har vi modtaget "Rapport vedrørende
juridisk gennemgang og vurdering af engagementer i Sparekasse", udarbejdet af
Advokatfirma 1, Hjørring. I rapporten gennemgår advokatfirmaet sparekassens
dokumenthåndtering, sikringsakter i forbindelse med hjemtagelse af panter m.v.

Vi har, hvor vi har fundet det relevant for værdiansættelsen af de beskrevne
engagementer, refereret til advokatfirmaets rapport eller inddraget konklusioner
derfra.

3. Gennemgang af udvalgte engagementer og solvens
De udvalgte engagementer fremgår af bilag I til dette protokollat.

Gennemgangen har medført, at sparekassen har beregnet et samlet individuelt
nedskrivningsbehov på 63.323 tkr., hvoraf 10.957 tkr. var nedskrevet i
regnskabet pr. 30. september 2008. I 4. kvartal 2008 foretages således en
yderligere individuel nedskrivning på 52.366 tkr.

Gennemgangen har endvidere medført, at der er foretaget en række
solvensreservationer, der indgår ved beregningen af sparekassens individuelle
solvensbehov. Solvensreservationerne er estimeret til et interval mellem 49.484
tkr. og 63.984 tkr.

Sparekassen har som følge af de beregnede individuelle nedskrivninger
reberegnet den faktiske solvens pr. 30. september 2008 til 15,2%

Sparekassen har ligeledes på baggrund af solvenshensættelserne reberegnet det
individuelle solvensbehov efter henholdsvis LOPI's model og
kreditreservationsmodellen.



/

- 160 -

Solvensbehov efter LOPI's model udgør 10,5%, mens behovet efter
kreditreservationsmodellen udgør 13,2%.

På baggrund af vores gennemgang af de beskrevne engagementer, er vi enige i
de af sparekassen opgjorte behov for nedskrivninger af solvensreservationerne.

4. "Lov om finansiel virksomhed"

Vi skal med henvisning til lov om finansiel virksomhed henlede bestyrelsens
opmærksomhed på følgende bestemmelser:

§ 75 stk. 3
Hvis et medlem af en finansiel virksomhedsbestyrelse eller direktion, den
eksterne revision eller den ansvarshavende aktuar må formode, at den finansielle
virksomhed ikke opfylder kapitalkravet efter §§124-126 eller solvensbehovet
efter § 124, stk. 4 og § 125, stk. 7 skal den pågældende straks meddele dette til
Finanstilsynet.

Det fremgår heraf, at bestyrelsen, direktør og revisorer har en forpligtelse til at
informere Finanstilsynet, såfremt der en formodning om, at sparekassen ikke
overholder kravet om individuel solvens efter lovens § 124, stk. 4.

§ 124, stk. 4
Pengeinstituttets bestyrelse og direktion skal på baggrund af instituttets
risikoprofil opgøre instituttets individuelle solvensbehov.

§ 124, stk. 5
Finanstilsynet kan fastsætte et højere solvenskrav end det, der fremgår af stk. 2.
nr. 1

Det fremgår af bemærkninger til stk. 5, at fastsættelse af et individuelt
solvenskrav vil være relevant, når Finanstilsynet finder, at det af ledelsen
opgjorte solvensbehov ikke er tilstrækkeligt.

Det fremgår endvidere af bemærkningerne til § 124, stk. 5, at såfremt
Finanstilsynet fastsætter et solvenskrav, der er højere end den solvensprocent,
selskabet har på tidspunktet for fastsættelsen af solvenskravet, vil selskabet få en
frist til at opfylde det individuelle solvenskrav, samt at denne frist fastsættes
individuelt i det konkrete tilfælde.

5. Indkaldelse af repræsentantskabet

Vi tillader os endvidere at henlede opmærksomheden på § 8 i Sparekasses
vedtægter om indkaldelse af ekstraordinært repræsentantskabsmøde, og skal
anbefale bestyrelsen at forholde sig til, hvorvidt og i givet fald, hvornår der er
behov for en ekstraordinær indkaldelse for en orientering omkring sparekassens
situation.

6. Låneramme hos Danmarks Nationalbank



/

- 161 -

Sparekasse har i november 2008 fået bevilget en låneramme hos Danmarks
Nationalbank på 93 mio. kr. Lånerammen er beregnet på baggrund af
sparekassens overskydende lovmæssige solvens, opgjort som forskellen imellem
sparekassens faktiske solvens og det beregnede individuelle solvensbehov pr. 30.
september 2008.

Af bevillingen fremgår det, at sparekassen er forpligtet til at meddele Danmarks
Nationalbank, såfremt der sker væsentlige ændringer i forudsætningerne for den
bevilgede låneramme.

Vi skal anbefale, at sparekassen orienterer Danmarks Nationalbank om den
reberegnede faktiske solvens samt det reberegnede individuelle solvensbehov pr.
30. september 2008.

7. Afslutning

Revisionen kan ikke betragtes som afsluttet, før vi har forsynet årsrapporten med
vor påtegning og underskrift."

Som bilag til revisionsprotokollen var vedlagt bilag 1 (ekstrakten side 10731) med en

gennemgang af udvalgte engagementer. Af bilag 1 fremgår bl.a. følgende:

” BILAG 1 - UDVALGTE ENGAGEMENTER

Nedenstående oplysninger om engagementer er en gengivelse af de af
sparekassen foretagne beskrivelser og opgjorte engagementsoversigter mv.

Alle tal i efterfølgende punkt 1 til 10 er anført i 1.000 kr.

Samlet engagement udtrykker den samlede gæld på opgørelsestidspunktet.

Blanco udgør den usikrede del af engagementet.

Blanco v/stress udgør den usikrede del af engagementet, når værdiansættelsen af
sikkerhederne stresses yderligere ved nedskrivning.

a. C-Holding Group ApS

Samlet engagement .............................................................. 77.140
Blanco .................................................................................. 18.678
Blanco v/stress .................................................................... 23.333

Af sparekassens handlingsplan fremgår det, at det samlede engagement ønskes
nedbragt ved hjemtagelse af kreditforeningslån og salg af ejendomme.
Sparekassen forventer, at engagementet ultimo 2008 er nedbragt til ca. 27.635
tkr., hvoraf blanco udgør 16.173 tkr.

Ledelsens vurdering



/

- 162 -

På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder og
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Der vurderes dog behov for reservation til brug for opgørelsen af sparekassens
solvensbehov i størrelsesorden 1.800 - 2.300 tkr. til afdækning af engagementets
risikoprofil.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ................................................................. 0
Solvensreservation ......................................................... 1.800-2.300

….

c. Capital Invest ApS

Samlet engagement ...................................................... 66.353
Blanco .......................................................................... 13.153
Blanco v/stress ............................................................ 22.704

Ledelsens vurdering
På baggrund af låntagers indtjenings- og kapitalforhold, stillede sikkerheder og
samtlige foreliggende forhold vurderes engagementet at være uden tabsrisiko og
målt korrekt.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning .................................................................... 0
Solvensreservation ........................................................... 0

d. Capital Group ApS u/konkurs

Samlet engagement ...................................................... 68.723
Blanco .......................................................................... 14.087
Blanco v/stress.............................................................. 30.630

Samtlige selskaber i koncernen er under konkursbehandling. Koncernens ejer
Person 31 er også personligt erklæret konkurs.

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at engagementet er OIV behæftet og har som følge
heraf opgjort et nedskrivningsbehov på 14.087 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ................................................................ 14.087
Solvensreservation ....................................................... 0



/

- 163 -

Vi henviser til den udarbejdede rapport om gennemgang af juridiske dokumenter
side 15-16, hvor en række forhold vedrørende dette engagement er beskrevet.
Særligt skal vi henvise til oplysningen om, at det ikke fremgår af engagementet,
at sparekassen har anmeldt tilgodehavendet i konkursboerne.

….

f. Virksomhed ApS 1

Samlet engagement ...................................................... 77.639
Blanco .......................................................................... 4.169
Blanco v/stress ............................................................. 10.779

Selskabet er under tvangsopløsning, da årsrapport ikke er offentliggjort.

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at engagementet er OIV behæftet og har som følge
heraf opgjort et nedskrivningsbehov på 3.813 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ............................................................... 3.813
Solvensreservation ...................................................... 0

Med henvisning til den udarbejdede rapport om gennemgang af juridiske
dokumenter side 10, fremgår:

"På sagen forefindes ejerpantebrev, stort 62 mill. kr. med pant i matr. nr. 2 c m.fl.
Stenstrup, Rønnebæk, udstedt den 20. oktober 2008, tinglyst den 28. oktober
2008. Ejerpantebrevet er udstedt af selskabet Dansk Jord ApS. Der forefindes
ingen håndpantsætningserklæring. Vi har fået oplyst, at en sådan menes at
foreligge, men p.t. ikke kan findes, og hvis ikke håndpantsætningserklæringen
kommer frem, må vi konstatere, at sikkerheden i førnævnte ejerpantebrev er
værdiløs."

Håndpantsætningserklæringen er efterfølgende fremskaffet og ejerpantebrevet er
medtaget ved værdiansættelse af sikkerhederne i engagementet med i alt 24.150
tkr.

g. Sandgården ApS u/konkurs

Samlet engagement ................................................................ 56.166
Blanco .................................................................................... 15.212
Blanco v/stress ....................................................................... 18.770

Samtlige selskaber i koncernen er under konkursbehandling. Koncernens ejer
Person 14 er også under konkursbehandling.

Ledelsens vurdering
Sparekassen har pr. 30. september indregnet en nedskrivning på 4.253 tkr.



/

- 164 -

Det er oplyst, at der i sparekassen indestår 21.000 tkr. primært til sikkerhed for
FIG og sekundært til sparekassen. Af sparekassens handlingsplan fremgår det, at
de 21.000 tkr. vil kunne afdrages på koncernens gæld til Sparekasse under
forudsætning af, at de omfattede 5 ejendomme sælges med fuld dækning til FIH.

Sparekassen har konkluderet, at engagementet er OIV behæftet og vil som følge
heraf foretage en samlet nedskrivning på alt 15.215 tkr. da der er usikkerhed om
dækningen af indeståendet på 21.000 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning................................................................... 15.215
Solvensreservation........................................................... 0

h. Jyske Ejendomme A/S

Samlet engagement ......................................................... 52.220
Blanco.............................................................................. 15.826
Blanco v/stress ................................................................ 21.056

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at der ikke er OIV på engagementet, men mener
som følge af konjunkturerne, at der ved solvensreservationen skal tages højde
for, at der er tale om et selskab, hvis aktivitet omfatter salg af sommerhuse med
afsætningsvanskeligheder og dermed risiko for utilfredsstillende
indtjeningsmuligheder.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ................................................................... 0
Solvensreservation ........................................................... 3.100-4.200

….

j. Entrepriseselskabet af 1/9 2003 ApS

Samlet engagement………………………………............ 59.225
Blanco…............................................................................. 40.100
Blanco v/stress……………………………………............ 42.002

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at der ikke er OIV på engagementet.

Den reviderede årsrapport for 2007 indeholder en revisionspåtegning med
supplerende oplysninger om fortsat drift under visse betingelser. Disse
betingelser (salg af ejendomme) ses ikke gennemført i 2008. Dette samt
konjunkturerne taget i betragtning indikerer et behov for solvensreservation i
intervallet 40.000 - 45.000 tkr.



/

- 165 -

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ...................................................................... 0
Solvensreservation……………………………………….. 40.000-45.000

k. Ejendomsselskabet af 31/12 2003 ApS

Samlet engagement ............................................................ 48.425
Blanco ................................................................................ 11.455
Blanco v/stress .................................................................. 22.945

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at der er OIV på engagementet og beregnet, at der
skal foretages en nedskrivning på 3.677 tkr. Endvidere foretages der en
solvensreservation i intervallet 1.500 – 3.800 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ..................................................................... 3.677
Solvensreservation………………………………………. 1.500-3.800

…..

p. TAK Holding ApS

Samlet engagement ........................................................... 21.125
Blanco ............................................................................... 9.442
Blanco v/stress ................................................................. 9.442

Ledelsens vurdering
Sparekassen har konkluderet, at engagementet er OIV behæftet, og beregnet at
der skal foretages en nedskrivning på 4.306 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning ……………………………………………. 4.306
Solvensreservation ............................................................ 0

q. Ejendomsselskabet Linde Alle 1-3 ApS u/konkurs

Samlet engagement …………………………………… 19.712
Blanco ............................................................................ 7.712
Blanco v/stress ............................................................... 11.312

Ledelsens vurdering
Sparekassen har indgivet konkursbegæring mod selskabet samt dets
anpartshavere og kautionister Person 35, Person 36 og Person 37.



/

- 166 -

Selskabets eneste aktiv er ejendommen beliggende Nærum Hovedgade 34 i
Nærum. Denne ejendom er anskaffet i 2007 for 26.000 tkr. Sparekassen har
overtaget ejendommen på tvangsauktion den 23. oktober 2008 for 12.000 tkr.

Sparekassen har en forventning om at kunne afhænde ejendommen, der er meget
misligholdt, til 12.000 tkr. Denne værdi er indregnet som sikkerhed i
engagementet.

Det resterende blanco engagement nedskrives med 7.628 tkr. Endvidere
foretages der en solvensreservation i intervallet 84 - 3.684 tkr.

Revisors erklæring
Vi er enige i denne konklusion.

Nedskrivning...................................................................... 7.328
Solvensreservation………………………………………. 84-3.684
…”

Gennemgangen medførte samlet et yderligere nedskrivningsbehov på ca. 52. mio. kr.

Udkastet til revisionsprotokollen blev gennemgået af direktør Sagsøgte 1 på et

bestyrelsesmøde den 16. december 2008 (ekstrakten side 11953).

Af revisionsprotokollen af 19. marts 2009 vedrørende årsrapporten 2008 (ekstrakten side

11979) fremgår bl.a.:

”…
1. Konklusion på den udførte revision
Vi har afsluttet den lovkrævede revision af årsrapporten for 2008.

Årsrapporten for Sparekasse 2008 udviser følgende hovedtal (tkr.):

Resultat, underskud ........................................................... -405.630
Egenkapital ... .................................................................... 0
Samlede aktiver ................................................................. 1.749.705
Solvens, negativ ................................................................ -1,7%

Sparekassen har i 2008 foretaget væsentlige nedskrivninger på
ejendomsrelaterede og andre udlån og garantier bl.a. som følge af finanskrisens
indtog i efteråret 2008. Nedskrivningerne har medført at sparekassen ikke kan
opfylde de lovbestemte solvenskrav, hvilket er meddelt Finanstilsynet.
Sparekassen har som konsekvens heraf indgået en rammeaftale af 1. marts 2009
med Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S med henblik på
overdragelse af sparekassens aktivitet.
Sparekassens overdrages for 0 kr. og aktiverne er nedreguleret til
overdragelsesværdien med 161.580 tkr., hvorefter egenkapitalen udgør 0 kr.



/

- 167 -

Beløbet er udgiftsført i resultatopgørelsen som resultat af aktiviteter under
afvikling.

Bestyrelsen har valgt at bortvise sparekassens tidligere direktør. I stedet er der
indsat en konstitueret ledelse, som denne protokol henviser til.

Bestyrelsen og den konstituerede ledelse har som følge af ovenstående valgt at
ændre regnskabspraksis, hvorefter årsrapporten aflægges under hensyntagen til,
at sparekassen ikke er en "going concern". Vi har derfor forsynet årsrapporten
med følgende revisionspåtegning:

…

2.3. Finanstilsynets rapport om undersøgelse i Sparekasse
Finanstilsynet har i 2008 foretaget en ordinær undersøgelse af Sparekasse og har
som resultat heraf udarbejdet en rapport, dateret 12. august 2008. I rapporten har
Finanstilsynet givet sparekassen påbud om at ændre en række forhold, der efter
Finanstilsynets vurdering ikke fuldt ud opfylder de krav, der følger af lov om
finansiel virksomhed eller øvrige gældende regelsæt. Vi skal med henvisning til
bilag 2, punkt 1.5, i bekendtgørelse nr. 1304 af 16. december 2008 forholde os til
givne påbud.

Nedenfor er de givne påbud anført med kursiv efterfulgt af vores opfølgning
herpå:

Oplysninger på § 78-engagementer
Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at fremskaffe tilstrækkelige økonomiske
oplysninger på sparekassens § 78-engagementer og holde disse oplysninger
ajour.
Sparekassen har den 28. november 2008 indsendt oplysninger om samtlige § 78-
engagementer til Finanstilsynet. Endvidere har sparekassen i forretningsgangen
for bevilling af kreditter vedtaget, at enhver bevilling af § 78-engagementer
kræver særlig omhu og skal forelægges med samme dokumentationsmateriale,
som kræves ved rebevilling af erhvervsengagementer større end 500.000 kr. Den
pågældende debitor deltager ikke ved behandlingen af § 78-engagementet.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Bestyrelsens forhandlingsprotokol
Finanstilsynet skal påbyde sparekassens bestyrelse at foretage de bevilliger, den
skal i henhold til den af bestyrelsen vedtagne § 70 instruks.
Sparekassen har ultimo november 2008 udarbejdet nye forretningsgange for
bevilling af kreditter ligesom en ny § 70-instruks er vedtaget.

Vi har som følge af den aktuelle situation i sparekassen ikke været i stand til at
konkludere, hvorvidt dette påbud fuldt ud er implementeret.

Finanstilsynet skal ligeledes påbyde sparekassen på denne baggrund at tage
stilling til, om den af bestyrelsen fastsatte bevillingsgrænse for direktionen på 5
mio. kr. er tilstrækkelig.



/

- 168 -

Sparekassen har den 28. november 2008 meddelt Finanstilsynet, at bestyrelsen
har udvidet direktionens bevillingsret til 10 mio. kr.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at sikre, at der tilvejebringes dækkende
beskrivelser af engagementerne og sikkerhederne, samt at der forelægges
tilstrækkelige økonomiske oplysninger ved
engagementsbevillingerne, således at grundlaget for bestyrelsens vurdering af
engagementer er tilstrækkeligt til bevilling af disse på betryggende vis.
Sparekassen har udviklet og påbegyndt implementering af nye standarder for
engagementsbeskrivelser for erhvervskunder. Disse standarder omfatter bl.a.
virksomhedsbeskrivelser, handlingsplan/status og sikkerhedsbeskrivelser. For
privatkunder udarbejdes der ligeledes låneindstillinger og
sikkerhedsbeskrivelser, hvor der, jf. forretningsgangen for bevilling af kreditter
er stillet detaljerede krav til indholdet af beskrivelserne. Vi har i forbindelse med
vor revision i efteråret 2008 konstateret, at sparekassen er påbegyndt
anvendelsen heraf, men har ligeledes konstateret ved vor revision af
årsrapporten, at standarderne ikke anvendes i fornødent omfang.

Det er vores opfattelse, at sparekassen ikke har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at foretage protokollering i
bestyrelsens forhandlingsprotokol af bestyrelsens bevillinger og afslag på de
låneindstillinger, der er indstillet til behandling på bestyrelsens møder.
Vi har ikke været i stand til, at konkludere på, hvorvidt dette påbud er
implementeret.

Sparekassens kreditpolitik og forretningsgange
Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at revurdere og
omskrive sin kreditpolitik, så indholdet heraf svarer til indholdet af en egentlig
kreditpolitik.
Sparekassen har udarbejdet en ny kreditpolitik 2009, hvor det bl.a. fremgår at
kreditpolitikken skal revurderes årligt og godkendes af bestyrelsen.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at ajourføre og revurdere
kreditpolitikken således, at indholdet heraf med hensyn til fordeling på
privatkunder og erhvervskunder samt branchefordeling m.v. svarer til
sparekassens faktiske eksponering på kreditområdet.
Sparekassens kreditpolitik 2009 er opdelt i generelle politikker, samt specifikke
politikker vedrørende privat-, erhvervs- og
landbrugsengagementer. Det fremgår bl.a., at det er sparekassens politik, at ingen
branche må have udlån svarende til 20% af de samlede udlån.

Sparekassens ledelse har i brev til Finanstilsynet af 28. november 2008 omtalt
den nye kreditpolitik 2009, herunder at "Sparekassen gør en aktiv indsats for at
nedbringe ejendomsrelaterede engagementer til under de 20 %". Vi bemærker, at
denne oplysning ikke fremgår af sparekassens kreditpolitik 2009.



/

- 169 -

Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at udarbejde en
forretningsgang for bevilling af kreditter.
Sparekassen har udarbejdet en forretningsgang for bevilling af kreditter. Af
forretningsgangsbeskrivelsen fremgår bl.a. de krav, der stilles til dokumentation
af debitors forhold.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at revurdere og omskrive sin
forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder, således at denne giver et
dækkende og realistisk billede af de stillede sikkerheder, især i lyset af
udviklingen på ejendomsmarkedet.
Sparekassen har udarbejdet en forretningsgang for værdiansættelse af
sikkerheder, der viser de faktorer, der anvendes ved værdiansættelse af de
aktiver, der oftest stilles som sikkerhed for udlån. Ved værdiansættelse af
sikkerheder i ejendomsrelaterede engagementer dvs. bolig- og
erhvervsudlejningsejendomme beregnes sikkerhedsværdien som udgangspunkt
til 90% af nettolejen
x forretningsfaktor. Denne forretningsfaktor er betinget af ejendommens type
(bolig eller erhverv) og den geografiske placering.

Vi vurderer, at værdiansættelsesmetoden kan anvendes i et velfungerende
marked, hvorimod vi ikke kan vurdere, hvorvidt værdiansættelsesmetoden fuldt
ud kan anvendes i det eksisterende marked for ejendomme.

Vi kan derfor ikke konkludere, at sparekassen har efterlevet påbuddet.

Kreditstyring
Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at udarbejde forretningsgange for
løbende overvågning af sparekassens engagementer i overensstemmelse med §
71-vejledningens punkt 124 og 125.
Sparekassen har udarbejdet en forretningsgang for kreditstyring, der bl.a.
omfatter overtræk og restancer, genbevilling, stop loss klausuler, overvågning af
kunders værdipapirer, gennemgang af regnskabsmateriale og procedurer for
løbende engagementsklassifikation.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at oprette en
kreditfunktion, der i sin daglige funktion og opgaver opfylder betingelserne om
adskillelse fra og uafhængighed af de arbejdsområder, der varetages af
erhvervsafdelingen.
Sparekassen har i marts 2009 ansat en kreditchef med henblik på at etablere en
uafhængig kreditfunktion.

Det er vores opfattelse, at sparekassen på nuværende tidspunkt, ikke fuldt ud har
efterlevet påbuddet.

Engagementer
Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at udarbejde en
nedskrivningsberegning samt en udførlig handlingsplan for følgende
engagementer:



/

- 170 -

• Ejendomsselskabet Sandgården ApS.
• Adm. selskabet af 22.1.98 ARA, ApS.
• Ejd. selskabet Linde alle 1-3 ApS.
• Person 26.
• Person 38.
• Person 39.

Sparekassen har udarbejdet nedskrivningsberegninger samt handlingsplaner for
ovenstående engagementer.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Solvens
Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at foretage en ny
indberetning af sparekassens individuelle solvensbehov på baggrund af
sparekassens risikoprofil. Sparekassen bør ved beregningen heraf særligt
overveje tillæg til solvensbehovet påfølgende områder:

1. Kontrolmiljø.
2. Kapitalfremskaffelse.
3. Strategiske risici.
4. Udlånsvækst.
5. Store engagementer.
6. Svage engagementer.
7. Koncentration af sikkerheder.
8. Erhvervsmæssig koncentration.
9. Risici i relation til sparekassens størrelse.
10. Likviditetsrisici.

Sparekassen har som følge af en ekstraordinær revision af engagementer i
november 2008 reberegnet det individuelle solvensbehov, herunder vurderet
tillæg på ovenstående områder. Oplysningerne er indberettet til Finanstilsynet i
brev af 1. december 2008.

Det er vores opfattelse, at sparekassen har efterlevet påbuddet om fornyet
indberetning.

Bestyrelsens § 70-instruks til direktionen
Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at indsætte en grænse for direktionens
adgang til at erhverve ikke-børsnoterede udenlandske obligationer i
overensstemmelse med kapitel 11 i lov om finansiel virksomhed.
Bestyrelsen har den 25. november 2008 vedtaget en ny § 70-instruks til
direktionen. Vi henviser til punkt 2.4.3. i instruksen, hvor grænsen fremgår.
Instruksen er indsendt til Finanstilsynet den 28. november 2008.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at fastsætte en konkret grænse for
direktionens adgang til at tage positioner finansielle instrumenter baseret på
renter efter punkt. 2.4.4.



/

- 171 -

Bestyrelsen har den 25. november 2008 vedtaget en ny § 70-instruks til
direktionen. Vi henviser til punkt 2.4.4. i instruksen, hvor grænsen fremgår.
Instruksen er indsendt til Finanstilsynet den 28. november 2008.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at udfærdige retningslinjerne i
punkt 2.4.5 og 2.4.6 således, at der klart fremgår heraf, at dispositioner inden
for dette område også enkeltvis skal overholde grænserne i § 145 i lov om
finansiel virksomhed, herunder 25%-grænsen i § 145, stk. 1.
Bestyrelsen har den 25. november 2008 vedtaget en ny § 70-instruks til
direktionen. Vi henviser til punkt 2.4.5. og 2.4.6. i instruksen, hvor
retningslinjerne fremgår. Instruksen er indsendt til Finanstilsynet den 28.
november 2008.

Det er vores opfattelse, at sparekassen herved har efterlevet påbuddet.

Finanstilsynet skal på denne baggrund samt på baggrund af foranstående under
punkterne 2.1.1, 2.1.2 og 2.1.3 påbyde sparekassen at forholde sig til
sparekassens faktiske risici i forhold til %-grænserne i § 70 instruksen på
området for renterisiko og fonds, da § 70 instruksen på dette område i høj grad
bærer præg af at være en direkte afskrift fra Lokale Pengeinstitutters skabelon.
Med henvisning til sparekassens aktuelle situation, samt det forhold at
sparekassen for nuværende ikke har en direktion, kan vi ikke konkludere,
hvorvidt sparekassen har efterlevet påbuddet.

…

3. Revision af årsrapporten
Sparekasse har i regnskabsåret 2008 realiseret et underskud på 405.630 tkr. efter
skat. Sparekassens realiserede resultat i regnskabsåret 2007 udgjorde et overskud
på 29.904 tkr.

…

3.3.4 Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris, 1.466.167 tkr.
Vi har afstemt saldolister og specifikationer med regnskabet. Vi har stikprøvevis
udsendt saldomeddelelser. Desuden har vi stikprøvevis gennemgået
lånedokumenter og de til sikkerhed indlagte effekter.

Der henvises til afsnit 3.4 om engagementer, herunder nedskrivninger.

…

3.4. Engagementer
3.4.1. Værdiansættelse af udlån og garantier
Der kan alene foretages nedskrivninger på udlån, når der foreligger objektive
indikatorer for værdiforringelse, og beregninger viser, at dette leder til et
nedskrivnings- eller hensættelsesbehov.



/

- 172 -

Vi har i forbindelse med vores revision af engagementer ved statusrevisionen
konstateret, mangelfulde og ikke opdaterede engagements- og
sikkerhedsbeskrivelser i sagsakterne. Dette har medført, at revisionen af
udlånsområdet ikke var afsluttet på tidspunktet for sparekassens elektroniske
indberetning til Finanstilsynet den 5. februar 2009.

Sparekassens erhvervsafdeling har som følge af ovenstående foretaget en
ekstraordinær oprydning i sagsakterne, inden revisionen kunne gennemføres.

Finanskrisens indtog i efteråret 2008 har efter at vi afsluttede vores
ekstraordinære revision af engagementer, jf. protokollat af 15. december 2008
(side 675 - 688) medført yderligere konkurser blandt ejendomskunderne.
Sparekassen har som følge heraf måtte foretage nedskrivninger til imødegåelse
af tab på primært dette kundesegment på i alt 254 mio. kr.

Vi er enige i de foretagne nedskrivninger.

Gruppevise nedskrivninger

…

I henhold til Finanstilsynets skrivelse af 17. december 2008 præciseres det, at det
enkelte pengeinstitut skal foretage en tilpasning af modellens risikomarginaler til
egne forhold. Ledelsen i Sparekassen har vurderet, at det ikke har været
nødvendigt at foretage justeringer af modellen, idet det er ledelsens opfattelse, at
modellens estimater afspejler kreditrisikoen på sparekassens egen
udlånsportefølje.

Den konstituerede ledelse i sparekassen har over for os erklæret, at sparekassens
måling af udlån og garantier er foretaget i overensstemmelse med reglerne
herfor. Den konstituerede ledelse har endvidere erklæret, at sparekassens 10
største engagementer, der er omtalt i bilag 1, hver for sig er målt korrekt. Vi skal
oplyse, at vi ud fra en samlet vurdering kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at
sparekassens måling af udlån og garantier er foretaget i overensstemmelse med
reglerne herfor.

3.4.2. Nedskrivninger og hensættelser
De samlede nedskrivninger og hensættelser i sparekassen pr. 31. december 2008
udgør 274.373 tkr. svarende til en akkumuleret nedskrivningsprocent på 11,12
%. Individuelle nedskrivninger og hensættelser inkl. garantier udgør pr. 31.
december 2008 272.687 tkr., mens gruppevise nedskrivninger og hensættelser
udgør 1.686 tkr.

Ultimo 2007 udgjorde de samlede nedskrivninger på udlån og hensættelser på
garantier 30.574 tkr. fordelt med 29.975 tkr. på individuelle nedskrivninger og
hensættelser samt 599 tkr. på gruppevise nedskrivninger og hensættelser. Den
akkumulerede nedskrivningsprocent for sparekassen ultimo 2007 udgjorde 2,05
%.



/

- 173 -

Årets driftspåvirkning i 2008 af individuelle og gruppevise nedskrivninger på
udlån inkl. garantier, tilbageførte nedskrivninger, samt realiserede tab i
sparekassen udgør en nettoudgift på 253.977 tkr.

…

5.3. Assistance og rådgivning
Ud over revisionen har vi i perioden 1. januar - 31. december 2008 udført
følgende opgaver:
• Afgivet lovkrævede erklæringer og attestationer.
• Rådgivning i årets løb, primært vedrørende mindre skatte- og

afgiftsmæssige forhold.
• Deltaget i møder med Finanstilsynet vedrørende tilsynets ordinære

kontrolbesøg.
• Deltagelse ved optælling af stemmer i forbindelse med valg til

repræsentantskabet.
• Ekstraordinær gennemgang af engagementer.
• Rådgivning omkring fusionsforhandlinger.”

Desuden indeholdt revisionsprotokollen i punkt 6 de lovpligtige erklæringer og oplysninger til

Finanstilsynet.

2.3.5.2 Årsrapporten 2008

Ved en revisionspåtegning af 19. marts 2009 i årsrapporten for 2008 (ekstrakten side 10780),

afgav Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 en revisionspåtegning, hvorefter sparekassen ikke længere var

”going concern” . Det fremgår af påtegningen:

”…
Til repræsentantskabet i Sparekasse

Vi har revideret årsrapporten for Sparekasse for regnskabsåret 1. januar - 31.
december 2008, omfattende ledelsespåtegning, ledelsesberetning, anvendt
regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance, egenkapitalopgørelse og noter.
Årsrapporten aflægges efter lov om finansiel virksomhed og bekendtgørelse om
finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. med de
nødvendige tilpasninger, der følger af, at sparekassen ikke er en "going concern".

Ledelsens ansvar for årsrapporten
Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et
retvisende billede i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed og
bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter og
fondsmæglerselskaber m.fl. med de nødvendige tilpasninger, der følger af, at
sparekassen ikke er en "going concern". Dette ansvar omfatter udformning,
implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at
udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et retvisende billede uden



/

- 174 -

væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller
fejl samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse
af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne.

Revisors ansvar og den udførte revision
Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsrapporten på grundlag af vores
revision. Vi har udført vores revision i overensstemmelse med danske
revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt
planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed
for, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation.

En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og
oplysninger, der er anført i årsrapporten. De valgte handlinger afhænger af
revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig
fejlinformation i årsrapporten, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser
eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er
relevante for sparekassens udarbejdelse og aflæggelse af en årsrapport, der giver
et retvisende billede, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er
passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en
konklusion om effektiviteten af sparekassens interne kontrol. En revision
omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte
regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige
skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af årsrapporten.

Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet
som grundlag for vor konklusion.

Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.

Konklusion
Det er vores opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af sparekassens
aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af
sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar - 31. december 2008 i
overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed og bekendtgørelse om
finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. med de
nødvendige tilpasninger, der følger af, at sparekassen ikke er en "going concern".

Supplerende oplysninger vedrørende forhold i regnskabet
Uden at tage forbehold henviser vi til side 8 i ledelsesberetningen, hvori ledelsen
redegør for, at forudsætningerne om fortsat drift "going concern"ikke er opfyldt
på regnskabsaflæggelsestidspunktet. I konsekvens heraf er aktiver, der er
overdraget i henhold til aftale af 1. marts 2009, reguleret til aftalte
overdragelsesværdier. Vi er enige med ledelsen heri.

Uden at tage forbehold henviser vi til side 9 i afsnittet om anvendt
regnskabspraksis, hvor det fremgår at sammenligningstal for sidste år ikke er
tilpasset.”



/

- 175 -

Gennemgangen af revisionsprotokollatet og årsrapporten blev på et bestyrelsesmøde den 17.

marts 2009 (ekstrakten side 11976) udsat til et bestyrelsesmøde den 19. marts 2009, som dog

ikke blev afholdt.

2.4 De konkrete engagementer

2.4.1 Indledende bemærkninger

Finansiel Stabilitet har opgjort sit tab med udgangspunkt i en række konkrete engagementer,

hvor sparekassen har ydet finansiering til konkrete ejendomme, projekter eller gennem en

rammebevilling til en kunde.

Der er under sagen fremlagt en række låneindstillinger, der er udarbejdet i en

standardskabelon. Låneindstillinger er bl.a. anvendt i forbindelse med direktionens eller

bestyrelsens bevilling af et konkret lån. Det er oplyst af Finansiel Stabilitet, at de

låneindstillinger, der blev behandlet på bestyrelsesmøder, med håndskrift blev påført et

nummer i en fortløbende række, og at disse låneindstillinger blev placeret i en

bevillingsmappe sammen med en række underbilag.

De enkelte låneindstillinger er udformet med udgangspunkt i en standardskabelon. Et

eksempel på en udfyldt låneindstilling er følgende låneindstilling nr. 9745 (ekstrakten side

4825):

Sammen med de enkelte låneindstillinger har Finansiel Stabilitet fremlagt bilag som f.eks.

sikkerhedsoversigt, dækningsbidragsberegning, regnskabsanalyse mv. Finansiel Stabilitet har

oplyst, at der er tale om samtlige de bilag, som har været placeret i bevillingsmapperne

sammen med den pågældende låneindstilling. Der er ikke enighed om, hvorvidt der i

forbindelse med direktionens eller bestyrelsens behandling af den pågældende låneindstilling

har medfulgt yderligere materiale end det fremlagte.

I en række tilfælde er låneindstillingsskabelonen også anvendt af bl.a. Vidne 5 til at udarbejde

en beskrivelse af et eksisterende engagement i forbindelse med bestyrelsens aktiv

gennemgang og Finanstilsynets ordinære tilsynsbesøg i 2008.



/

- 176 -

De konkrete engagementer er i det følgende inddelt i tre kategorier i form af

ejendomsfinansieringer, projektfinansieringer og rammebevillinger, svarende til Finansiel

Stabilitets opdeling i tabsopgørelsen.

2.4.2 Ejendomsfinansieringer

2.4.2.1 Dansk Jord ApS

Virksomhed ApS 1 blev stiftet den 28. november 2003 af Person 21 (ekstrakten side 14645).

Selskabets formål var at besidde og investere i aktier og anparter i tilknyttede selskaber samt

at investere i værdipapirer. Den 24. august 2005 anmodede Erhvervsstyrelsen om opløsning af

selskabet. Anmodning blev annulleret den 30. september 2005.

D.F.C. Group Holding A/S blev stiftet den 6. december 1988 (ekstrakten side 14793).

Selskabets formål var bl.a. at drive handel med fast ejendom og værdipapirer. Den 24.

november 2005 indtrådte Person 21 i selskabets bestyrelse.

I et brev af 5. september 2006 (ekstrakten side 4783) fra Vidne 5 til Virksomhed ApS 1 og

D.F.C. Group Holding A/S er bl.a. anført følgende:

”Vi kan hermed bekræfte, at i forbindelse med jeres køb af

Dansk Jord ApS
…

har vi tilbudt at stille finansiering til rådighed på

kr. 14.277.000,00

til indfrielse af restgælden på Næstved-grundene, jvf. skrivelse af 21. august
2006 fra revisionsfirmaet Revisionsfirma ApS til Dansk Jord ApS.

…”

Ifølge en kontoudskrift af 17. december 2008 (ekstrakten side 15166) er der fra en nyoprettet

konto tilhørende Virksomhed ApS 1 trukket 14.277.000 kr. den 3. oktober 2006 med

posteringsteksten ”dansk jord” .



/

- 177 -

I et brev af 3. oktober 2006 (ekstrakten side 4913) fra Vidne 5 til Dansk Jord ApS er bl.a.

anført følgende:

”Køb af Dansk Jord ApS

Vi har dags dato via Nationalbanken overført

Kr. 14.277.000,00

til den anviste konto i Sparekassen Lolland, …

Beløbet er overført på foranledning af køberne:

D.F.C. Group Holding A/S og Virksomhed ApS 1
…

Jvf. købsaftale af 12. september 2006.

Beløbet er overført under forudsætning af, at købet af anparterne i Dansk Jord
ApS bliver gennemført. Hvis handlen ikke bliver gennemført, er beløbet
tiltransporteret til Sparekasse.

…”

Der er fremlagt en kassekreditkontrakt af 4. oktober 2006 (ekstrakten side 4915) vedrørende

oprettelse af en kreditramme på 14.300.000 kr. med Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group

Holding A/S som debitorer og Person 21 som selvskyldnerkautionist. Det er anført med

håndskrift, at kreditten er etableret den 3. oktober 2006 og bevilget af Vidne 5.

I et brev af 6. oktober 2006 (ekstrakten side 4919) fra Vidne 5 til Ejendomsselskabet

2003.08.18 ApS er bl.a. anført følgende:

”Køb af Dansk Jord ApS, CVR.nr. 27216943.

Vi har dags dato overført via Nationalbanken

Kr. 28.988.679,00

til Deres konto i Spar Trelleborg, …

Beløbet er til køb af anpartene i Dansk Jord ApS, jvf. købsaftale underskrevet
den 12. september 2006.



/

- 178 -

Beløbet er overført på foranledning af køberne, D.F.C. Group Holding A/S,
… og Virksomhed ApS 1 … Beløbet er overført under forudsætning af, at
køberne overtager anparterne i Dansk Jord ApS. Beløbet er tiltransporteret
Sparekasse, hvis handlen ikke gennemføres.

…”

Ifølge posteringsoversigter af 16. september 2009 (ekstrakten side 12195) er der fra en Konto

nr. 1, der er betegnet ”speciel kredit” tilhørende Virksomhed ApS 1, trukket 14.494.339,50 kr.

den 6. oktober 2006 med posteringsteksten ”ovf.

Ejendomsselskabet 2003.08” , ligesom der samme dag er trukket et tilsvarende beløb med

posteringsteksten ”Ejendomsselskabet 2003.08.18 A” fra en Konto nr. 2, der er betegnet

”anparter Dansk Jord” tilhørende D.F.C. Group Holding A/S (ekstrakten side 12197).

Den 11. oktober 2006 blev det registreret i CVR (ekstrakten side 14648), at Erhvervsstyrelsen

samme dag havde anmodet Skifteretten i Aarhus om opløsning af Virksomhed ApS 1, hvor

Person 21 var direktør.

Låneindstilling nr. 9787 (ekstrakten side 5005) vedrører Virksomhed ApS 1 og er udarbejdet

den 31. oktober 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår dels en kredit på 15 mio. kr. og dels en

kredit på 14,3 mio. kr. fælles med D.F.C. Group Holding A/S. Det er anført i indstillingen, at

kreditten på 15 mio. kr. er til køb af 50% af anparterne i Dansk Jord ApS, og at kreditten på

14,3 mio. kr. er til indfrielse af sælgers tilgodehavende ved Dansk Jord ApS. Ifølge

låneindstillingen skulle der etableres nye sikkerheder i form af pant i 50% af anparterne i

Dansk Jord ApS samt kaution af Person 21 og Person 40. De nye sikkerheder er angivet med

en sikkerhedsværdi på 0 kr. Det fremgår videre af låneindstillingen, at der er

sammenhængende engagementer med C-Holding Group ApS, TAK Holding ApS og

Virksomhed ApS 4, og at der er stillet sikkerheder for disse sammenhængende engagementer

med en opgjort sikkerhedsværdi på i alt 24 mio. kr. Det samlede engagement er opgjort til et

maksimum på i alt 54,1 mio. kr. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”Virksomhed ApS 1 ejes 100% af Person 21.

Firmaet ejer sammen TAK Holding ApS Virksomhed ApS 4 (restauration i By
1).



/

- 179 -

Firmaet ejer sammen med C-Holding Group ApS

Firmaet har sammen DFC Group Holding købt en ejendom i Lyngby for 35
mio.kr, heraf er der deponeret 5 mio.kr. Denne ejendom er videre med projekt
(ændring til lejligheder) for godt 82 mio.kr.. Køberen stillet garanti for halvdelen
14 dage efter sin underskrift. Denne garanti får vi transport i som sikkerhed.”

Sammen med låneindstilling nr. 9787 er fremlagt en sikkerhedsoversigt af 12. november 2006

(ekstrakten side 5006) samt en dækningsbidragsberegning (ekstrakten side 5011).

Sikkerhedsoversigten indeholder ikke angivelse af den påtænkte sikkerhed i form af pant i

50% af anparterne i Dansk Jord ApS. Låneindstillingen er underskrevet af Vidne 5 og

Sagsøgte 1 den 10. november 2006 under en afkrydsning i rubrikken ”Bevilget” .

Låneindstilling nr. 9788 (ekstrakten side 5013) vedrører D.F.C. Group Holding A/S og er

udarbejdet den 31. oktober 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår en kredit på 15 mio. kr. I

rubrikken ”Indstilling” er anført følgende:

”Firmaet køber 50% af selskabet Dansk Jord ApS, pris knap 30 mio.kr.

Dette selskabs største aktiv en stor grund, der må bebygges med tætlav byggeri.
Grunden ligger ved Næstved. Der er allerede en interesseret køber. Der
forhandles pris ud fra kr. 6000/byggemeter (=godt 130 mio.kr. for grunden)”

Ifølge låneindstillingen skulle der etableres en ny sikkerhed i form af pant i anparterne i

Dansk Jord ApS med en opgjort sikkerhedsværdi på 0 kr. Det fremgår videre af

låneindstillingen, at der er sammenhængende engagementer med Soldalen Gilleleje ApS samt

Virksomhed ApS 1, og at der er stillet sikkerheder for disse sammenhængende engagementer

med en opgjort sikkerhedsværdi på i alt 20 mio. kr. Det samlede engagement er opgjort til et

maksimum på i alt 50,3 mio. kr. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”D.F.C. Group Holding A/S er det tidligere dansk firma center. Firmaet er nu ejet
af Person 40's 3 døttre, hvor Person 40 selv er en del af den daglige drift.

Firmaet køber sammen Virksomhed ApS 1 en ejendom i Lyngby for 35 mio.kr.
af Person 41. Vores kunder har betalt et depositum på 5 mio.kr. Ejendommen er
med projekt (ændring til lejligheder) videresolgt for



/

- 180 -

godt 82 mio.kr. Køberne skal stille garanti for halvdelen 14 dage efter
underskrift. Vi får transport i denne garanti.”

Med låneindstillingen er bl.a. fremlagt en regnskabsanalyse (ekstrakten side 5016) med

analyse af D.F.C. Group Holding A/S’ regnskaber for regnskabsårene 2003/04 og 2004/05.

Det fremgår af analysen, at selskabet har regnskabsår fra 1. oktober til 30. september.

Låneindstilling nr. 9788 er underskrevet af Sagsøgte 1 den 10. november 2006 under en

afkrydsning af rubrikken ”Bevilget” .

På bestyrelsesmøde den 14. november 2006 behandlede bestyrelsen bl.a. låneindstilling nr.

9787 og nr. 9788. Det fremgår af bestyrelsesmødereferatet (ekstrakten side 11860), at disse

lånesager var tilsagt som presserende sager. Låneindstillingerne er underskrevet af Sagsøgte 2

den 14. november 2006.

På bestyrelsesmødet den 14. november 2006 afviklede bestyrelsen tillige aktiveftersyn, hvor

også engagementerne med Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S blev

gennemgået. Dette skete bl.a. på baggrund af låneindstillinger (ekstrakten side 5643 og 5711)

med samme indhold som låneindstilling nr. 9787 og 9788.

Ved en udateret håndpantsætningserklæring (ekstrakten side 6567), der er udskrevet den 6.

december 2006, har D.F.C. Group Holding A/S håndpantsat nominelt 62.500 kr. i

selskabskapital i Dansk Jord ApS til sikkerhed for D.F.C. Group Holding A/S og Virksomhed

ApS 1's forpligtelser over for sparekassen.

Den 12. december 2006 blev det registreret i CVR (ekstrakten side 14648), at Skifteretten i

Aarhus den 5. december havde udnævnt en likvidator i Virksomhed ApS 1 i anledning af

Erhvervsstyrelsens anmodning af 11. oktober 2006 om opløsning. Den 25. januar 2007 blev

det registreret, at anmodningen om opløsning var ”tilbagetaget” , og at Person 21 den 10.

januar 2007 var genindtrådt i direktionen.

Årsrapporten 2005/2006 for D.F.C. Group Holding A/S (ekstrakten side 4853) er

offentliggjort den 22. december 2006.



/

- 181 -

Låneindstilling nr. 9829 (ekstrakten side 7173) er udarbejdet den 2. maj 2007 af Vidne 5 og

vedrørte bl.a. bevilling af en yderligere kredit på 15 mio. kr. til D.F.C. Group Holding A/S

vedrørende Dansk Jord ApS. Låneindstillingen er underskrevet samme dato af Sagsøgte 1

under tilføjelsen ”indstilles” . Det fremgår af låneindstillingen, at kreditten på 15 mio. kr.

skulle anvendes til indfrielse af sælgers mellemregning med Dansk Jord ApS. Det er samtidig

anført, at der etableres sikkerhed i form af pant i 3 ejendomme i Dansk Jord ApS samt

kaution. Sikkerhedsværdien heraf er angivet til 50,2 mio. kr. Låneindstillingen angår tillige en

kredit på 35 mio. kr. til køb af ejendommen Frederikssundsvej 84-86, og det samlede

engagement inklusiv et sammenhængende engagement med D.F.C. Group Holding A/S og

Virksomhed ApS 1 er opgjort til et maksimum på i alt 79,3 mio. kr., mens værdien af

sikkerheder er angivet til 73,58 mio. kr. Der er med indstillingen fremlagt en

sikkerhedsoversigt af 2. maj 2007 (ekstrakten side 7175), hvoraf fremgår, at der er stillet

selvskyldnerkaution af Person 40, og at D.F.C. Group Holding A/S og Virksomhed ApS 1

hver har håndpantsat nominelt 62.500 kr. anparter i Dansk Jord ApS. Sikkerhedsværdien af

disse sikkerheder er angivet til 0 kr. Der er ikke nærmere oplysninger om de sikkerheder, der i

låneindstillingen er opgjort til en samlet sikkerhedsværdi på 73,58 mio. kr.

Med låneindstilling nr. 9829 er yderligere bl.a. fremlagt en regnskabsanalyse af D.F.C. Group

Holding A/S’ regnskaber for 2004/2005 og 2005/2006 (ekstrakten side 7177) samt et notat af

2. maj 2007 (ekstrakten side 7174), der fremtræder som udarbejdet af Vidne 5. Af notatet

fremgår bl.a. følgende:

”Vurdering af aktiverne i Dansk Jord:

Jord ved Næstved
22.000 kvm a kr. 2.000 kvm (forsigtigt) kr. 44.000.000
Der har været snakket om priser på op til 6.000 / kvm.

Jord ved Vejlø, Næstved kan udstykkes i pt. 4 parceller Forsigtigt vurderet pr.
grund kr. 850.000
(vurdering op til 1,2 mio.kr) kr. 3.400.000
Der er mulighed for opdeling i 6 parceller =
vurdering op til kr. 7.200.000

Glentevej 8 – 10 i København
Ejendom, der skal renoveres, med 3264 kvm.
Firmaet vurderer selv 14.000 / kvm
Forsigtig vurdering 10.000 / kvm kr. 32.640.000



/

- 182 -

I alt kr. 80.040.000

Indkøbspris i alt kr. 62.750.000 

Forsigtig vurderet gevinstmulighed kr. 17.290.000 
Firmaet selv har snakket om beløb på op mod kr. 80.000.000 i gevinst!”

I referat af bestyrelsesmøde den 8. maj 2007 (ekstrakten side 11880) fremgår følgende om

bestyrelsens behandling af den pågældende låneindstilling:

”I sag nr. 9829, D.F.C. Group Holding A/S spurgte Person 4 om Vidne 5 havde
set bygningerne i København. Vidne 5 har ikke set bygninger, men via sit
netværk havde han fået kyndige personer til at se på bygningerne og deres
beliggenhed. Vidne 5 noterede, at projektet som sådan var attraktiv, og
bestyrelsen gav en betinget bevilling på bl.a. kaution af 3 døtre, hvis far ejer 75%
af aktierne.
Person 3 spurgte om de store bevillinger kunne gå ud over de mindre bevillinger
i lokalsamfundet, men det afviste Sagsøgte 1 idet sparekassen stadig har fokus på
denne del af forretningen..”

Låneindstilling nr. 9829 er underskrevet af Sagsøgte 2 den 8. maj 2007, og nederst på

indstillingen er anført følgende med håndskrift (ekstrakten side 7173):

”…
Bevilget mod at betingelser bl.a.
- kaution af 3 søstre/holdingselskaber
- sikkerheder holder
- budget holder.”

Ifølge en kassekreditkontrakt, der er udskrevet den 21. maj 2007 (ekstrakten side 7283), er der

ydet en kreditramme på 15. mio. kr. til D.F.C. Group Holding A/S. Kontrakten er underskrevet

af debitor, D.F.C. Group Holding A/S, uden angivelse af dato, og underskrevet på vegne af

Dansk Jord ApS den 24. maj 2007 som håndpantsætter.

Endvidere er kontrakten underskrevet af Person 21 den 24. maj 2007 på egne vegne og på

vegne af Virksomhed ApS 1 som selvskyldnerkautionister. Det er anført med håndskrift på

kontrakten, at den er etableret den 31. maj 2009 og bevilget af Vidne 5. Ifølge et kontoudtog

(ekstrakten side 15180) for den pågældende kassekredit er der den 6. juni 2007 hævet et beløb

på 16.737.551,75 kr. med posteringsteksten ”Dansk Jord” .



/

- 183 -

Låneindstilling nr. 9841 (ekstrakten side 7341) angår bl.a. bevilling af samme kredit på 15

mio. kr. til D.F.C. Group Holding A/S, som blev bevilget betinget på bestyrelsesmøde den 8.

maj 2007. Låneindstillingen er udarbejdet den 12. juni 2007 af Vidne 5 og underskrevet

samme dato af Sagsøgte 1 som bevilget til indstilling. Det er også i denne låneindstilling

anført, at der etableres sikkerhed i form af pant i 3 ejendomme i Dansk Jord ApS samt kaution

til en angivet sikkerhedsværdi på 50,2 mio. kr.

Låneindstillingen angår tillige en garanti og en kredit på samlet 33,22 mio. kr. til køb af

ejendommen Frederikssundsvej 84-86, og det samlede engagement inklusiv et

sammenhængende engagement med D.F.C. Group Holding A/S og Virksomhed ApS 1 er nu

opgjort til et maksimum på i alt 77,52 mio. kr., mens værdien af sikkerheder er angivet til i alt

82,080 mio. kr. Nederst i låneindstillingen er det anført, at der vedrørende Frederikssundsvej

84-86 er nye sikkerheder i forhold til låneindstillingen af 2. maj 2007. Der er ikke vedlagt en

sikkerhedsoversigt til låneindstillingen med nærmere oplysninger om disse sikkerheder.

Låneindstilling nr. 9841 blev bevilget på bestyrelsesmøde den 12. juni 2007 (ekstrakten side

11883), og låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 samme dag.

Årsrapporten 2006 for Virksomhed ApS 1 er offentliggjort den 12. juli 2007 (ekstrakten side

6765).

I en låneindstilling af 10. oktober 2007 (ekstrakten side 17628) vedrørende Virksomhed ApS

1, der er udarbejdet til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er selskabets samlede engagement

opgjort til et maksimum på i alt 45,6 mio. kr., og sikkerhederne er opgjort til en værdi på i alt

3,386 mio. kr. Låneindstillingen er udarbejdet af Vidne 5. Det fremgår af indstillingen, at

engagementet inklusive sammenhængende engagementer er opgjort til et maksimum på i alt

86,533 mio. kr., og de samlede sikkerheder er opgjort til i alt 69,512 mio. kr. Af en

medfølgende sikkerhedsoversigt af 20. november 2007 (ekstrakten side 17629) fremgår bl.a.,

at selskabet har pantsat nominelt 62.500 kr. anparter i Dansk Jord ApS. På indstillingen er der

med håndskrift anført følgende:

”Opløsning! – er på plads”



/

- 184 -

Ifølge en liste over engagementer over 10 mio. kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side

17564), der er udskrevet til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, var der på dette tidspunkt på

D.F.C. Group Holding A/S’ engagement en samlet debetsaldo på ca. 33,2 mio. kr.

Det blev den 18. november 2007 registreret i CVR (ekstrakten side 14796), at Person 21 den

28. december 2006 var udtrådt af bestyrelsen i D.F.C. Group Holding A/S.

Ved en håndpantsætningserklæring af 4. marts 2008 (ekstrakten side 8601) håndpantsatte

Virksomhed ApS 1 bl.a. nominelt 62.500 kr. anparter i Dansk Jord ApS til sikkerhed for

selskabets engagement med sparekassen.

Årsrapporten 2006/2007 for D.F.C. Group Holding A/S (ekstrakten side 8701) er

offentliggjort den 1. april 2008.

Person 40 indtrådte den 30. juni 2008 i bestyrelsen i D.F.C. Group Holding A/S, mens Person

42, Person 43 og Person 44 udtrådte.

Den 27. august 2008 (ekstrakten side 14647) anmodede Erhvervsstyrelsen på ny Skifteretten i

Aarhus om opløsning af Virksomhed ApS 1.

Ved en håndpantsætningserklæring (ekstrakten side 9993), der er underskrevet den 20. oktober

2008 af Dansk Jord ApS, har Dansk Jord ApS håndpantsat et ejerpantebrev på 62 mio. kr. med

pant i en række ejendomme, herunder Dyssegårdsvej 28, Næstved. Ifølge

håndpantsætningserklæring var der nogle nærmere angivne foranstående hæftelser i de

pågældende ejendomme. Pantsætningen er sket til sikkerhed for Dansk Jord ApS, D.F.C.

Group Holding A/S, Virksomhed ApS 1 og Ejendomsselskabet E19 ApS’ forpligtelser over

for sparekassen.

Den 29. oktober 2008 afsagde Sø- og Handelsretten konkursdekret over D.F.C. Group

Holding A/S (ekstrakten side 14796).



/

- 185 -

Skifteretten i Aarhus udmeldte den 7. november 2008 en likvidator i Virksomhed ApS 1.

Dette blev registreret i CVR den 17. november 2008 (ekstrakten side 14646).

Den 17. december 2008 afsagde Skifteretten i Aarhus konkursdekret over Virksomhed ApS 1

(ekstrakten side 14646).

Af et notat af 27. januar 2009 fra Vidne 10 (ekstrakten side 11736) fremgår følgende:

” Dansk Jord ApS

Ejd.selskabet E18 ApS, cvr. … ejer anparterne i Dansk Jord ApS, cvr. … Person
45 er indtrådt som direktør i begge selskaber i hhv august og september 2007.

Pr. 01.09.2006 sælges anparterne i Dansk Jord ApS til D.F.C. Group A/S og
Virksomhed ApS 1 for kr. 62.500.000,-. Der foreligger kopi af købsaftalen - dog
uden underskrift. I følge købsaftalen har Dansk Jord ApS fire aktiver, hvoraf ét
aktiv er en option på køb af en ejendom/jord. Tillægget, der specificerer
aktiverne er ikke i sagen. De tre øvrige aktiver i selskabet er ejendomme/jord
beliggende Glentevej, København, Rønnebækken, Næstved og Vejlø, Næstved.

Den 6. oktober 2006 overfører vi kr. 28.988.679,- for anparterne i Dansk Jord
ApS til konto i Spar Trelleborg/Sydbank tilhørende Ejd.selskabet El8 ApS. Det
viser sig, at det er en løbende konto, så pengene har aldrig været deponeret.

D.F.C.'s og Virksomhed ApS 1's køb af anparterne er finansieret på to kreditter
(Konto nr. 2 og Konto nr. 3)

Den 03.10.2006 deponeres kr. 14.277.000,00 i Sparekassen Lolland for Dansk
Jord ApS' køb af matr.nr. 2 C stenstrup by, stenstrup (jord ved Næstved). (udfra
korrespondance i sagen virker det til.at være det jord, der er en option på, jf.
ovenfor). Der findes ingen brev på deponeringen i sagen. Den 01.11.2006
overføres deponeringen fra Sparekassen Lolland til Spar Nord i Næstved. Person
46 fra Spar Nord i Næstved … har bekræftet, at pengene var deponeret. I
forbindelse med at skødet er tinglyst anmærk-ningsfrit til Dansk Jord har Person
45 frigivet købesurmnen. Person 46 vil finde den gamle sag frem, og har lovet at
maile kopi af skøde, deponering, frigivelse og hvad han ellers har.

Købet.af jorden er finansieret på kreditten Konto nr. 3 tilhørende D.F.C. og
Virksomhed ApS 1.



/

- 186 -

I sagen ligger et ejerpantebrev stort kr. 50 mio underskrevet den 24.05.07 af
Person 40 og Person 21. Ejerpantebrevet er aldrig tinglyst,
håndpantsætningserklæring findes heller ikke.

Den 06.06.2007 overføres kr. 16.737.551,75 til konto i Spar Trelleborg/Sydbank.
Iflg brev fra Person 21 dækker beløbet D.F.C og Person 21's udestående med
Ejd.selskabet E18 ApS, og tegningsregler for Dansk Jord ApS vil blive ændret
efter overførsel af beløbet.

Beløbet hæves på kredit Konto nr. 4 tilhørende D.F.C.

Til sikkerhed for engagementet etableres et ejerpantebrev stort kr.
62.000.000,- af Dansk Jord ApS - ejerpantebrevet er underskrevet af Person 45
den 20.10.2008, og tinglyst den 28.10.2008.

Pr. 24.10.2008 etableres to kreditter -565008 til Dansk Jord ApS på tkr. 2.500, og
kredit Konto nr. 5 til Ejd.selskabet E19 ApS på tkr. 3.500. Som sikkerhed for
kredit Konto nr. 5 etableres et ejerpantebrev stort kr. 3 mio. med pant i Astridsvej
70, Kastrup (foranstående hæftelser udgør kr. 38.022.000,-) Bevilling på
kreditterne findes ikke.

Af kreditten til Dansk Jord er anvendt kr. 931.400,- til tinglysningsafgift til
ejerpantebrevet på kr. 62.000.000, resten af kreditten har selskabet selv
disponeret over via netbank.”

Af et notat af 25. februar 2009 fra Vidne 9 (ekstrakten side 11735 og 11737) fremgår

følgende:

“DFC Group ApS u/konkurs - cvr.12594631

Eng. kr. 49.070.220,00.

Meddebitor på Konto nr. 3 og Konto nr. 3 er: Virksomhed ApS 1.

Selskabet gik konkurs den 29/10 2008. Dette blev tilfældigvis opdaget i januar
2009, idet Vidne 5 havde holdt dette faktum skjult. Der var heller intet indkodet i
EDB-systemet herom.

I forbindelse med den ordinære hensættelsesprocedure ultimo 2008 havde han
intet nævnt om denne sag, ligesom han flere gange adspurgt havde bedyret, at
der ikke var flere dårlige sager.

Han blev flere gange bedt om at få indkodet konkursen samt gennemføre
almindelige rutiner i den forbindelse. I sagen fremgik ikke, at der var foretaget
anmeldelse af fordringen. Adspurgt herom svarede Vidne 5, at der var foretaget
anmeldelse.

Pludselig lå der kopi af anmeldelsen i sagen, men vi er af den opfattelse, at de er
fabrikeret af Vidne 5 umiddelbart inden han måtte forlade sparekassen



/

- 187 -

pludseligt. Vi valgte at spørge kurator, om de havde modtaget vores anmeldelse,
og det havde de ikke!

Det bemærkes, at Vidne 5 ikke på noget tidspunkt sørgede for at foretage de
nødvendige indkodninger om konkursen m.v. i edb-systemet.
-------
Der henvises indledningsvist til notat v/Vidne 10 af 27/1-09 om sagen. Hertil
følgende yderligere:

Engagementet er bevilget til køb af anpartskapitalen kr. 125.000,00 i selskabet
Dansk Jord ApS (cvr. 2721 6943), for kr. 62,5 mio. Helt tilbage i 2006 er der
betalt i alt kr. 60.003.230,75 for disse anparter.

Til sikkerhed forudsat kaution af Person 21 og Person 40 (sidstnævnte tidligere
ejer af hedengangne Dansk Firmacenter) samt pant i 3 ejendomme ejer af Dansk
Jord ApS + de famøse anparter i Dansk Jord ApS. Altså sikkerhedsstillelse af
selskabet for erhvervelse af anparter i samme selskab!!

Men det blev nu slet ikke til noget med disse panter, idet handelen aldrig
effektueres. Men pengene blev betalt og frigivet!

Og Vidne 5 har ikke på noget tidspunkt taget skridt til at kræve beløbet tilbage!
Eller overhovedet foretaget nogen løbende opfølgning på denne problematiske
sag.

Ikke før i oktober 2008, da han blev adviseret om snarligt besøg af Advokatfirma
1, der skulle foretage gennemgang af dokumenter i nogle store engagementer, fik
Vidne 5 meget travlt med at få etableret 3. mands sikkerhed for engagementet,
nemlig ejerpantebrev på 62 mio i nogle
grundstykker ejet af netop Dansk Jord ApS - selskabet der havde modtaget 60
mio kr. for selskabets anparter! Det var håndpantsætningserklæringen
vedrørende dette pant, der var bortkommet.

Pantet blev stillet den 20/10 2008 - 9 dage før D.F.C. Group ApS gik konkurs!
Virksomhed ApS 1 er jo også under konkurs.

Dette pant har på ikke en værdi, der bare er i nærheden af det nominelle beløb.
Vi har sikkerhedsvurderet pantet til ca. 10 mio - men i dagens marked kan
værdien sagtens være lavere. Vi har fået oplyst af mægler i Næstved, at
beliggenheden ikke er særlig god.

Det vil sige, at et engagement på 60 mio. kr. ca. havde henstået uden sikkerheder
siden etableringstidspunktet i 2006, og ingen havde "opdaget"dette - såmænd
heller ikke Finanstilsynet tilsyneladende. Endvidere var der ikke på noget
tidspunkt nedskrevet en krone på engagementet, før nu.

Der er i den grad udvist uansvarlighed og misbrug af sin stilling fra Vidne 5's
side, og den totale passivitet vedrørende sagen i over 2 år har helt klart påført
sparekassen en særdeles betydelig risiko.



/

- 188 -

Der er nu nedskrevet 29 mio. til tab på DFC Group ApS, men vi må imødese et
større tab, idet vi kun har sikkerhedsvurderet pantet til ca. 10 mio. Med baggrund
i 2 konkursramte debitorer, og at det samlede engagement vedrører ca. 60 mio.
kr. +renter, er tabsrisikoen i størrelsesorden 50 mio. kr.

Vi har haft en kontakt til Dansk Jord ApS, Person 45, om tilbagebetaling af
beløbet, jfr. vedlagte, bl.a. fremgår heraf at handelen er ophævet.

Konklusion:
1. Der er uden videre i 2006 udbetalt ca. 60 mio kr. uden at handelen er
effektueret. Tværtimod er den tilsyneladende blevet ophævet af sælger. 2. Vidne
5 har aldrig krævet pengene tilbage, men bare ladet sagen sejle sin egen sø.
3. I 11. time har Vidne 5 fået etableret et 3. mands pant. Pantet er stillet af sælger
af anparterne! Pantet har på ingen måde en værdi bare i nærheden af gælden eller
pantets hovedstol.
4. Begge debitorer er under konkurs, og Vidne 5 har undladt at gøre opmærksom
på det enkelte selskabs krav mod Dansk Jord ApS.
5 . Der er etableret kr. 2,5 mio faciliteter til Dansk Jord ApS i efteråret 2008 -Der
foreligger ikke kreditindstilling og dermed ingen bevilling af engagementet.
Vidne 5 har også her helt bevidst overskredet sine beføjelser, ligesom
låneformålet ingen steder fremgår, eller hvem der ejer selskabet m.v. 6. Der er
også etableret faciliteter til et selskab Ejd. selskabet E19 ApS på 3,5 mio. Heller
ikke her er der hverken udarbejdet kreditindstilling eller forefindes valide
oplysninger af nogen art om låneformål eller hvem der ejer selskabet. Vi mener
det hænger sammen med Dansk Jord ApS. Også her en bevidst sløring af alt
samt overskridelse af beføjelser og almindelig kreditvurdering.

Vidne 5 har bevidst overskredet alle kompetencer, beføjelser og almindelig
anstændig sædvane i denne sag, og vi ønsker at få vurderet dels vedrørende krav
om tilbagebetaling af beløbet, og dels om der er belæg for at indgive
politianmeldelse/rejse erstatningskrav mod Vidne 5.

…”

Der er fremlagt et yderligere notat fra Vidne 9 vedrørende Dansk Jord ApS (ekstrakten side

15437). Notatet er udateret, men det er oplyst under hovedforhandlingen, at notatet er

udarbejdet efter sparekassens økonomiske sammenbrud i marts måned 2009. Af notatet

fremgår følgende:

” D. F.C. Group Holding A/S under konkurs - cvr. 12594631 og Virksomhed
ApS 1 under konkurs - CVR nr. 3 - lånesag vedrørende de 2 selskabers køb
af kr. 125.000,00 anpartskapital i selskabet Dansk Jord ApS (cvr. 27216943).
Aftalt købspris kr. 62,5 mio. kr.

D.F.C. Group Holding A/S gik konkurs den 29/10 2008.
Virksomhed ApS 1 gik konkurs den 17/12 2008 efter en forudgående
tvangsopløsning af selskabet.



/

- 189 -

Bevillinger:

D.F.C. Group Holding A/S:

14.11.2006 -Låneindstilling af 31.10.2006 bevilget af bestyrelsen.
Kr. 15. mio. til køb af 50% af anpartskapitalen [i Dansk Jord ApS]
– cvr. 27216943:
Allerede 06.10.2006 blev kredit Konto nr. 2 etableret og kr.
14.494.339,50 samtidig udbetalt og overført til Spar Trelleborg til
konto tilhørende Ejendomsselskabet 2003.08.18 ApS til selskabets
frie disposition, se brev af 6/10 2006.
Beløbet blev således ikke indsat på deponeringskonto.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Endvidere blev formålet: Køb af anpartskapital heller ikke opfyldt
og forudsatte sikkerheder heller ikke etableret.

08.05.2007 -Låneindstilling af 02.05.2007 bevilget af bestyrelsen.
Kr. 15 mio. til indfrielse af sælgers mellemregning med Dansk Jord
ApS:
Den 31.05.2007 blev kredit Konto nr. 4 etableret og kr.
16.737.551,75 samtidig udbetalt og overført til Spar Trelleborg til
konto tilhørende Ejendomsselskabet 2003.08.18 ApS til selskabets
frie disposition, se brev af 6/6 2007.
Beløbet blev således ikke indsat på deponeringskonto.
Endvidere blev formålet: indfrielse af sælgers mellemregning med
Dansk Jord ApS ikke dokumenteret opfyldt og forudsatte
sikkerheder fortsat ikke etableret.
Af låneindstillingen fremgår, at debitor selv betaler kr. 2,0 mio. af
mellemregningen, men til trods derfor hæves det samlede be1øb på
kreditten, uagtet at der derved sker en overskridelse af det
bevilgede.
Endvidere er de 2,0 mio aldrig efterfølgende blevet indbetalt af
debitor.

Den 31.05.2007 blev endvidere hævet kr. 752.400,00 på Konto nr.
4 ti1 tinglysningsafgift. Beløbet blev indsat på en intern konto i
Sparekasse.
Den 11/9 2008 blev beløbet hævet på den interne konto og indsat
på en kredit Konto nr. 6 i Sparekasse. Denne konto tilhører ikke
D.F.C. Group Holding A/S, men Ejd.selskabet Frederikssundsvej
84-86 ApS! Posteringen er bogført af Vidne 5, og er aldrig
efterfølgende blevet korrigeret.
Sammen med en overførsel den 19.09.2008 fra en anden kunde i
sparekassen All Nordic Group ApS på kr. 36.517,56 til Konto nr. 6
samt endnu en overførsel kr. 31.582,88 fra D.F.C. Group A/S den
11/9 2008 til Konto nr. 6 er et overtræk på i alt kr. 819.500,44 på
denne konto lige præcist blevet indbetalt, idet der herefter var
trukket kr. 5,0 mio på kreditten svarende til kredittens maksimum.
Kontoudtog vedlagt.



/

- 190 -

Kr. 35 mio. til køb af Frederikssundsvej 84-86, København.
Debitor: Nyt selskab:
Ejd.selsk. Frederikssundsvej 84-86 ApS (nu u/konkurs). (Denne
lånesag kommenteres ikke i nærværende notat).

12.06.2007 -Låneindstilling af 12.06.2007 bevilget af bestyrelsen.
F.s.v. D.F.C. Group ApS - ingen ændringer i f. til indstilling af
02.05.2007.
F.s.v. Ejd. Frederikssundsvej 84-86 ApS: Ændring i bevilget max.
og i sikkerheder.

Virksomhed ApS 1 samt Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S

14.11.2006 -Låneindstilling af 31.10.2006 bevilget af bestyrelsen.

Vedr. Virksomhed ApS 1:
Kr. 15 mio til køb af 50% af anpartskapitalen i Dansk Jord ApS
- cvr. 27216943
Allerede 06.10.2006 blev kredit nr. Konto nr. 1 etableret og kr.
14.494.339,50 samtidig udbetalt og overført til Spar Trelleborg til
konto tilhørende Ejendomsselskabet 2003.08.18 ApS til selskabets
frie disposition, se brev af 6/10 2006.
Beløbet blev således ikke indsat på deponeringskonto.

                 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
                                          Endvidere blev formålet: Køb af anpartskapital heller ikke opfyldt   
                                          og forudsatte sikkerheder heller ikke etableret som forudsat.
 
                                          Vedr. Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group ApS:
                                          Kr. 14.3 mio til indfrielse af sælgers tilgodehavende hos Dansk
                                          Jord ApS:
                                          Allerede 03.10.2006 blev kredit Konto nr. 3 etableret og kr.             
                                   14.277.000,00 samtidig udbetalt og overført til Sparekassen Lolland       
                                    til konto tilhørende Dansk Jord ApS til selskabets frie disposition,         
                                     se brev af 03.10.2006.
                                          Beløbet er således ikke indsat på deponeringskonto.
                                         Endvidere blev formålet ikke opfyldt, jfr. indstilling af 02.05.2007   
                                          hvor der sker yderligere bevilling med samme formål, og forudsatte 

              sikkerheder blev heller ikke etableret som forudsat.
Som foran nævnt er kreditten bevilget af bestyrelsen den 14/11
2006, men allerede ved brev at 5/9 2006 fra sparekassen,
underskrevet af Vidne 5, til de 2 debitorselskaber er der afgivet
tilsagn om kreditten. Kopi af dette brev samt af brev af 4/9 2006 fra
Person 21 til Vidne 5 med anmodning om finansieringstilsagn er
vedlagt.

Eksisterende sikkerhedsstillelser:

Til sikkerhed for alt mellemværende med D.F.C. Group Holding A/S og
Virksomhed ApS 1:



/

- 191 -

Deponeret af D.F.C. Group Holding A/S:
Kr. 62.500,00 - selskabskapital i Dansk Jord ApS i h.t. udateret

håndpantsætningen, men håndpantsætningserklæringen er
produceret i sparekassen den 6/12-06 - altså væsentligt senere end
etablering og udbetaling af første kreditter.

Endvidere er der aldrig sket denunciation af pantsætningen, og
anparterne er aldrig overdraget til køber. Sikkerheden er således
uden værdi.

Effekter i Depot nr. i h.t. håndpantsætningserklæring af 7/6 2007. Den 22/6 2007
er der indlagt 14.944 stk. aktier i TK Development i depotet, og disse er solgt i
februar 2009 i h.t. vedlagte notaer. Kursværdierne er indsat på selskabets Konto
nr. 4.

Deponeret af Virksomhed ApS 1:

Kr. 62.500,00 - selskabskapital i Dansk Jord ApS i h.t.
håndpantsætningserklæring af 4/3 2008, altså væsentligt senere end
etablering og udbetaling af første kreditter.
Endvidere er der aldrig sket denunciation af pantsætningen, og
anparterne aldrig overdraget til køber. Sikkerheden er således uden
værdi.

Selvskyldnerkautioner afgivet af:
Virksomhed ApS 1 for fælles engagement med DFC Group. Endvidere for
kassekredit Konto nr. 4/DFC Group.

Person 21 for engagement med Virksomhed ApS 1, for fælles engagement med
DFC Group og for Konto nr. 4/DFC Group.

D.F.C. Group Holding A/S for fælles engagement med Virksomhed ApS 1.

Person 40 (tidligere Dansk Firmacenter A/S) for kredit Konto nr. 2 1/DFC Group

Til sikkerhed for engagement (alene) med D.F.C. Group Holding A/S:

Deponeret af Dansk Jord ApS:
Kr. 50.000.000,00 - ejerpantebrev i diverse ejendomme i h.t.

håndpantsætningserklæring af 24/5 2007 samt ejerpantebrev af
samme dato. (dok. bilagt)

Ejerpantebrevet er aldrig tinglyst, og sikkerheden således værdiløs. (Det var
dette ejerpantebrev, der var afsat kr. 751.400,00 tinglysningsafgift til).

Til sikkerhed for ethvert mellemværende med DFC Group Holding A/S,
Virksomhed ApS 1, Dansk Jord ApS og Ejendomsselskabet E19 ApS:

Deponeret af Dansk Jord ApS:



/

- 192 -

Kr. 62.000.000,00 - ejerpantebrev med pant i byggejord i Næstved samt 4
byggegrunde i h.t. håndpantsætningserklæring af 20/10 2008 samt
ejerpantebrev af samme dato. (Tinglysningsafgift: kr. 931.400,00).
(dok. bilagt).

Pantet har på ingen måde den nominelle værdi og havde det heller ikke ved etablering af
pantet. I februar 2009 har vi internt anslået pantets værdi til 11,6 mio, men vi forventer ike så

høj en værdi nu.
………..
Der er konkluderende tale om et for Sparekasse særdeles betydeligt engagement,
der reelt har været etableret på 100% blanco basis fra etableringstidspunkterne,
bortset fra det foran nævnte beskedne depot med børsnoterede aktier.

Foranstående ejerpantebrev på kr. 62 mio. deponeres 9 dage før D.F.C. Group
Holding A/S gik konkurs den 29/10 2008.

Der er stillet kautioner, men disse er værdiløse.

Køb af anparterne i Dansk Jord ApS er aldrig gennemført, men købesummen er
betalt og frigivet.

Sparekassen har aldrig bedt om tilbagebetaling af finansieringen.

Handelen med anparterne er efterfølgende hævet/forsøgt hævet - jfr.
vedlagte.
……………
Vidne 5 alene var informeret om, at D.F.C. Group Holding A/S var gået konkurs
den 28/10-08. En medarbejder i erhvervsafdelingen fik det tilfældigvis oplyst fra
anden side i januar 2009, hvorved ledelsen blev bekendt hermed.

Vidne 5 havde holdt informationen for sig selv, og foretog ikke i efteråret 2008
hensættelse til tab på engagementet og heller ikke senere.

Sparekasse har efterfølgende foretaget meget betydelige reservationer til tab på
engagementerne.
…………
I forbindelse med etablering af ejerpantebrevet på kr. 62 mio. blev der etableret 2
nye engagementer i Sparekasse:

Dansk Jord ApS - kr. 2,5 mio - tinglysningsafgift til ejerpantebrevet blev
hævet herpå, resten til selskabets frie disposition.
Kreditten er i dag i overtræk.
Kreditten er ydet uden sikkerhedsstillelser.

Ejendomsselskabet E19 ApS - kr. 3,5 mio - til selskabets frie disposition.
Kreditten er i dag i overtræk.



/

- 193 -

Der findes ingen formel bevilling af disse engagementer, der er stillet
selskaberne til disposition af Vidne 5 ifølge de foreliggende oplysninger. De 2
selskaber er under samme ledelse.

Sparekasse har foretaget betydelige reservationer til tab i begge disse
engagementer.”

Sparekassens krav i konkursboerne efter Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S

vedrørende kreditterne med relation til Dansk Jord ApS er anmeldt med samlet i alt

65.620.769 kr. (ekstrakten side 15147 og 23771).

Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S’ køb af anparterne i Dansk Jord ApS blev

ikke berigtiget, hvorfor sparekassens sikkerhed i anparterne ikke blev gyldigt etableret.

Kautionisterne, Person 40 og Person 21, gik konkurs, og konkursboerne blev begge sluttet i

medfør af konkurslovens § 143, da der ikke var midler udover til delvis dækning af

omkostningerne (ekstrakten side 13971 og 14152).

Sparekassens pant i et ejerpantebrev på 62 mio. kr. med pant i bl.a. Dyssegårdsvej 62,

Næstved udløste ikke noget provenu til sparekassen, idet de foranstående hæftelser oversteg

ejendommenes salgspriser (ekstrakten side 12951 og 14159)

Ifølge et tillægsboregnskab er der i D.F.C. Group Holding A/S under konkurs udbetalt en

dividende på 0,83022% (ekstrakten side 15246). Dividenden i Virksomhed ApS 1 under

konkurs udgjorde 12,16% (ekstrakten side 15065).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Dansk Jord ApS til

61.867.779 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 50.422.545 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.2 Buddingevej 50

Den 11. oktober 2006 blev det registreret i CVR (ekstrakten side 14648), at Erhvervsstyrelsen

samme dag havde anmodet Skifteretten i Aarhus om opløsning af Virksomhed ApS 1, hvor

Person 21 var direktør.



/

- 194 -

I et brev af 11. oktober 2006 (ekstrakten side 4957) til Danske Bank, Aarhus, anførte Vidne 5

følgende:

”…
Person 41 sælger Buddingevej 50, 2800 Kgs. Lyngby til Person 21 eller
ordre.

Vi har dags dato overført kr. 5.000.000 til deponering på … tilhørende Person
41, hvilket vi har bekræftet pr. mail dags dato til E-mailadresse.

Beløbet er overført som deponering for køb af ejendommen Buddingevej 50,
2800 Kgs. Lyngby, indtil der foreligger tinglyst endeligt anmærkningsfrit skøde
til køberen. Der henvises i øvrigt til skødets samt allongen til skødets betingelser
og vilkår, herunder at det er aftalt, at den samlede købesum for ejendommen
udgør kr. 35.000.000.
…”

Ifølge et skøde og en allonge (ekstrakten side 4965), underskrevet den 12. oktober 2006,

overdrog Person 41 ejendommen Buddingevej 50 til ”Person 21 eller ordre” til en samlet

købesum på 35 mio. kr, hvoraf 5 mio.kr. skulle erlægges ved underskrift, mens den resterende

købesum skulle betales pr. overtagelsesdagen den 1. marts 2007.

Låneindstilling nr. 9787 (ekstrakten side 5005) vedrører Virksomhed ApS 1 og er udarbejdet

den 31. oktober 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår kreditter til køb af Dansk Jord ApS.

Indstillingen indeholder ikke oplysning om et eksisterende engagement vedrørende køb af

Buddingevej 50. Det samlede engagement er i låneindstillingen opgjort til et maksimum på i

alt 54,1 mio. kr. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”Virksomhed ApS 1 ejes 100% af Person 21.

Firmaet ejer sammen TAK Holding ApS Virksomhed ApS 4 (restauration i
Løkken).

Firmaet ejer sammen med C-Holding Group ApS

Firmaet har sammen DFC Group Holding købt en ejendom i Lyngby for 35
mio.kr, heraf er der deponeret 5 mio.kr. Denne ejendom er videre med projekt
(ændring til lejligheder) for godt 82 mio.kr.. Køberen stillet garanti for halvdelen
14 dage efter sin underskrift. Denne garanti får vi transport i som sikkerhed.”



/

- 195 -

Låneindstillingen er underskrevet af Vidne 5 og Sagsøgte 1 den 10. november 2006 som

”Bevilget” .

Den 12. december 2006 blev det registreret i CVR (ekstrakten side 14648), at Skifteretten i

Aarhus den 5. december havde udnævnt en likvidator i Virksomhed ApS 1 i anledning af

Erhvervsstyrelsens anmodning af 11. oktober 2006 om opløsning. Den 25. januar 2007 blev

det registreret, at anmodningen om opløsning var ”tilbagetaget” , og at Person 21 den 10.

januar 2007 var genindtrådt i direktionen.

Ifølge en oversigt over kontobevægelser (ekstrakten side 6809) er der på en konto tilhørende

Virksomhed ApS 1 den 1. marts 2007 trukket 30 mio. kr. med posteringsteksten ”Køb af

Buddingevej 50” . Kontoen udviste herefter en debetsaldo på 30 mio. kr.

Der er ikke fremlagt nogen låneindstilling vedrørende udbetalingen af de 30 mio. kr.

I et brev af 1. marts 2007 (ekstrakten side 6897) fra Vidne 5 og Vidne 10 til Danske Bank er

det anført, at der er deponeret 30 mio. kr. vedrørende Person 41's salg af Buddingevej 50 til

Virksomhed ApS 1.

I en låneindstilling af 10. oktober 2007 (ekstrakten side 17628) vedrørende Virksomhed ApS

1, der er udarbejdet af Vidne 5 til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er selskabets samlede

engagement opgjort til et maksimum på i alt 45,6 mio. kr., og sikkerhederne er opgjort til en

værdi på i alt 3,386 mio. kr. I opgørelsen af selskabets eksisterende engagement indgår bl.a. et

lån på 30,5 mio. kr. vedrørende Buddingevej. Det fremgår af indstillingen, at engagementet

inklusive sammenhængende engagementer er opgjort til et maksimum på i alt 86,533 mio. kr.,

og at de samlede sikkerheder er opgjort til i alt 69,512 mio. kr. På indstillingen er der med

håndskrift anført følgende:

”Opløsning! – er på plads”

I en låneindstilling af 10. oktober 2007 (ekstrakten side 17893) vedrørende selskabet

EURO909.DK A/S, der er udarbejdet af Vidne 9 til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er der

anført et engagement opgjort til et maksimum på i alt 50 mio. kr., og med en udnyttet

erhvervskredit på 42,176 mio. kr. Sikkerhederne er opgjort til en værdi på



/

- 196 -

i alt 42,176 mio. kr. Til låneindstillingen er bl.a. fremlagt en sikkerhedsoversigt (ekstrakten

side 17895) udskrevet den 2. november 2007. I sikkerhedsoversigten er der bl.a. angivet et

ejerpant på 50 mio. kr. i Buddingevej 50 uden foranstående hæftelser. Sikkerhedsværdien i

Buddingevej 50 er opgjort til 90% af handelsprisen på 50 mio. kr., svarende til 45 mio. kr.

I en mail af 26. juni 2008 fra Vidne 9 til Finanstilsynet med overskriften ”Eng. Nr. 16 – Euro

909.dk A/S” er bl.a. anført følgende (ekstrakten side 18561):

” Købsprisen er kr. 72.126.000,00.

Formålet var ombygning af ejendommen (tidligere skole) til 31 seniorboliger á
gns. 105 m2. Dette er imidlertid ikke sket, og købesummen er fortsat deponeret.
Ejendommen er tom, og der er således ikke nogen indtægter. Ejendommen er i
det hele taget ikke overtaget af Euro909.dk A/S , idet købsaftalen ikke er opfyldt.

Indtil overtagelsesdag tilfalder renter af det deponerede beløb sælger.

Der foregår forhandlinger mellem parterne, og vi forventer ikke, at købet bliver
til noget. Euro909.dk A/S har lovet at informere os herom i morgen eller primo
næste uge.

Det dårlige regnskab skyldes bl.a. dårlig udvikling i ejendomme samt store
udgifter i forbindelse med afnotering fra Nasdaq børsen. Også i år vil der blive et
utilfredsstillende resultat i koncernen – primært på grund af problemerne på
ejendomsmarkedet. Koncernen er - som det fremgår af pressen i disse dage - ved
at afhænde sine ejendomme, og ønsker fremover alene at koncentrere sig om
vindmølledivisionen.”

Ved en håndpantsætningserklæring, der er underskrevet den 4. juni 2008 (ekstrakten side

9483), har Virksomhed ApS 1 givet sparekassen håndpant i et ejerpantebrev på 40 mio. kr.

med pant i Buddingevej 50.

Ifølge en kassekreditkontrakt med Konto nr. 7, der er udskrevet den 23. juni 2008 og

underskrevet den 11. juli 2008 (ekstrakten side 9727), har Virksomhed ApS 1 opnået tilsagn

om en kreditramme på 30,5 mio. kr. Det fremgår af kontrakten, at kreditten vedrører

Buddingevej.

Den 27. august 2008 (ekstrakten side 14647) anmodede Erhvervsstyrelsen på ny Skifteretten i

Aarhus om opløsning af Virksomhed ApS 1. Den 7. november 2008 udmeldte Skifteretten i

Aarhus en likvidator i Virksomhed ApS 1, og den 17.



/

- 197 -

december 2008 afsagde Skifteretten i Aarhus konkursdekret over Virksomhed ApS 1.

Ifølge en oversigt over Virksomhed ApS 1's engagement i sparekassen (ekstrakten side

13703), var selskabets engagement pr. 9. januar 2012 i alt ca. 55 mio. kr. uden tilskrevne

renter efter konkurstidspunktet. Hertil kom selskabets kautionsforpligtelser på i alt ca. 25 mio.

kr. Ifølge oversigten udgjorde sparekassens krav i henhold til kassekredit Konto nr. 7

16.372.667 kr. Beløbet er opgjort uden tilskrivning af renter efter konkursdagen.

Det fremgår af en mail af 25. februar 2016 fra Advokat 3 (ekstrakten side 15005), at

sparekassens provenu ved salg af Buddingevej 50, hvor sparekassen som anført havde

håndpant i et ejerpantebrev på 40. mio. kr., udgjorde 11.058.799,42 kr. i henhold til et

panthaverregnskab efter konkursboets salg af ejendommen. Det er oplyst for landsretten, at

dette provenu er indgået på kassekredit Konto nr. 7, inden kravet pr. 9. januar 2012 er opgjort

til 16.372.667 kr.

Ifølge en boopgørelse af 1. april 2016 (ekstrakten side 15051) fremkom der i konkursboet

efter Virksomhed ApS 1 en dividende på 12,163768%, svarende til 1.991.533 kr. i forhold til

kravet på 16.372.667 kr. i henhold til kassekredit Konto nr. 7.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Buddingevej 50 til

14.381.134 kr. før fradrag af renter og gebyrer og til 8.438.398 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.3 Landskronagade 25

Den 28. januar 2005 blev selskabet Bilhuset ApS navneændret til C-Holding Group ApS og

Person 32 indtrådte som direktør (ekstrakten side 14687).

Låneindstilling nr. 9694 (ekstrakten side 3989) vedrører Virksomhed ApS 1 og er udarbejdet

den 12. april 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår 2 kreditter fælles med C-Holding Group

ApS på 14,75 mio. kr. og 25,75 mio. kr. til køb af henholdsvis Landskronagade 25,

København og Nørre Allé 94, Aarhus. Ifølge låneindstillingen skulle der etableres sikkerhed i

form af pant i begge ejendomme med en



/

- 198 -

angivet sikkerhedsværdi på samlet 36 mio. kr., ligesom der skulle stilles kaution af begge

selskabsejere. Det påtænkte pant i Landskronagade 25 og Nørre Allé 94 fremgår ikke af den

medfølgende sikkerhedsoversigt (ekstrakten side 3990), men i selve låneindstillingen er det

anført, at sikkerhedsværdien er beregnet som 90% af 40,75 mio. kr. Det fremgår videre af

låneindstillingen, at Virksomhed ApS 1's samlede engagement inklusiv sammenhængende

engagementer var opgjort til et maksimum på i alt 59,94 mio. kr., og at de stillede sikkerheder

samlet havde en sikkerhedsværdi på 55,18 mio. kr. I rubrikken ”Indstilling” er anført

følgende:

”Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS købes ejendommen Landskronagade
25, København, pris 14,5 mio.kr., som videresælges samme dag med projekt til 26
mio.kr.
De køber ejendommen Nørre Alle 94, Århus, pris 25,75 mio.kr., som videresælges
samme dag til 29 mio.kr.. Køberen vil sælge ejendommen til andelsboliger.

Danske Bank har også givet tilsagn til købet, men vi er valgt på grund af god
kundeservice og hurtig sagsbehandling.”

Låneindstilling nr. 9694 er underskrevet den 18. april 2006 af Vidne 5 og Sagsøgte 1.

På bestyrelsesmøde den 19. april 2006 (ekstrakten side 11844) blev låneindstilling nr. 9694

behandlet (ekstrakten side 3989). Det fremgår bestyrelsesmødereferatet, at lånesagen var

tilsagt af direktionen. Låneindstilling nr. 9694 er underskrevet af Sagsøgte 2 den 19. april

2006.

Låneindstilling nr. 9701 (ekstrakten side 4227) vedrører Vendelbo Bolig ApS og er udarbejdet

den 24. april 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår 2 byggekreditter på 5,5 mio. kr. og 37,5 mio.

kr. til køb af henholdsvis Torvet 3, Løkken, og Landskronagade 25, København. Ifølge

låneindstillingen skulle der etableres pant i de to ejendomme, kaution af ejer og søsterselskab,

pant i sælgernes kontoindestående på i alt 5 mio. kr. og kaution af sælgerne.

Sikkerhedsværdien er samlet opgjort til 32,9 mio. kr. Ifølge låneindstillingen havde Vendelbo

Bolig ApS ikke noget eksisterende engagement i sparekassen. I rubrikken

”Debitoroplysninger” er angivet følgende:

”Person 47, der bor i Brønderslev, ejer to selskaber:



/

- 199 -

Vendelbo Bolig ApS (VB) og Højvang Invest ApS (HI).

VB køber huse, ejerlejligheder og ejendomme, der renoveres og videresælges.

HI køber jord til udstykning til sommerhusgrund (1 projekt).

Person 47 og Selskaberne er primært kunde i Dronninglund Spks.

Kontakten til kunden er skabt via Person 21.”

I rubrikken ”Indstilling” i låneindstilling nr. 9701 er angivet følgende:

”Vi har set budget for renovering af begge ejendomme;

Torvet 3 købes for 5 mio.kr. og renoveres imkl. at bygge et nyt fiskerhus for godt
2 mio.kr., heraf egen finansiering på 2 mio.kr. Forventet samlet salgspris godt 10
mio.kr. – provenu ca. 3 mio.kr.

Landskronagade 25, København, købes for 26 mio.kr. og renoveres for ca. 10
mio.kr., heraf finansiering 5 mio.kr. via sælger (Virksomhed ApS 1 og C-
Holding Group).
Forventet samlet salgspris godt 50 mio.kr. - provenu ca. 13 mio.kr.
Sælgerne har ønsket, at køberen skulle få finansieringen via Sparekasse, derfor
tilbyder sælgerne sikkerhed for de 5 mio.kr. samt kautionen”

Til låneindstilling nr. 9701 er fremlagt en sikkerhedsbeskrivelse (ekstrakten side 4228) og en

dækningsbidragsberegning (ekstrakten side 4229). Begge bilag er udarbejdet den 24. april

2006 af Vidne 5. I sikkerhedsbeskrivelsen er det bl.a. angivet, at der opnås pant i indestående

på 5 mio.kr. af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS, der er angivet med en

sikkerhedsværdi på 5 mio. kr., og at der etableres to ejerpantebreve på 37,5 mio.kr. og 5,5 mio.

kr. med pant i henholdsvis Landskronagade 25 og Torvet 3. Sikkerhedsværdien af

ejerpantebrevet i Landskronagade 25 er opgjort til 90% af købsprisen på 26 mio. kr., svarende

til 23,4 mio. kr., og sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet i Torvet 3 er opgjort til 90% af

købsprisen på 5 mio. kr., svarende til 4,5 mio. kr. Det er endvidere anført i

sikkerhedsbeskrivelsen, at der stilles kautioner af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group

ApS, begge begrænset til 1,5 mio. kr.

Sikkerhedsværdien af kautionerne er opgjort til 0 kr.



/

- 200 -

På bestyrelsesmøde den 9. maj 2006 (ekstrakten side 11846) blev låneindstilling nr. 9701

behandlet. Det fremgår bestyrelsesreferatet, at lånesagen var tilsagt af direktionen.

Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 den 9. maj 2006.

I en låneindstilling af 10. oktober 2006 (ekstrakten side 5795) vedrørende Vendelbo Bolig

ApS, der er udarbejdet af Vidne 5 til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er selskabets samlede

engagement opgjort til et maksimum på 44 mio. kr., idet der udover de to byggekreditter

fremgår en erhvervskredit på 1 mio. kr. Sikkerhederne er opgjort til en værdi på i alt 35,919

mio. kr. Af en medfølgende sikkerhedsoversigt af 12. november 2006 (ekstrakten side 5797)

fremgår, at ejerpantebrevet med pant i Landskronagade 25 fortsat var opgjort til en

sikkerhedsværdi på 23,4 mio. kr. I den pågældende sikkerhedsoversigt er kautionerne fra C-

Holding Group ApS og Virksomhed ApS 1 hver opgjort til en sikkerhedsværdi på 1,5 mio. kr.

Den 10. november 2006 blev der afsagt konkursdekret over Vendelbo Bolig ApS.

I en mail af 28. februar 2007 fra Person 48 til Vidne 5 er bl.a. anført følgende (ekstrakten side

6877):

Vedr: Ejendommen beliggende Landskronergade 25, 2100 København Ø.

Jeg kan bekræfte at vi er indstillet på at erhverve ovennævnte ejendom for kr
29.000.000, et beløb der efter vor mening er 3-4 millioner over hvad
ejendommen kan sælges til pt, vi vil dog efter afsluttet ombygning, kunne
videre sælge denne ejendom, med fortjenste som vi vurdere den.

I fri handel ville vi ikke tilbyde mere end kr 25.000.000 for en sådan ejendom,
og som markedet er lige pt, ville vi også blive højst bydende med et bud på kr
25.000.000.

Vi har tidligere medvirket til at et pengeinstitut har kunne få fuld dækning for
en ydet kredit, og vi er indstillet på at færdigebygge denne ejendom, således at
den igen bliver en omsættelig handelsvarer, med en mindre fortjenste end vi
ellers kunne opnå ved at købe tilsvarende ejendomme til den rette
pris i markedet.

Vores tilsagn om køb af ovennævnte ejendom vil være betinget af at vi kan
opnå en meget kunstig kredit, evt. et finanslån med et mindre tillæg.

Lånets størrelse skal være kr. 55.000.000, de kr. 29.000.000 anvendes itl
betaling af ovennævnte ejendom, og det overskydende skal bevilges som en



/

- 201 -

ramme, hvor vi så aftaler hvor stor egenkapital vi selv skyder ind, som
overdækning på kreditten.

Jeg har overfor Person 33 som er god ven af huset her, nævnt en sag i
Frederiksværk,som et muligt emne hvor vi havde et kredit behov, vi fik dog et
endelig tilsagn om en totalfinansering af af denne ejendom i mandags, få timer
efter jeg havde nævnt ejendommen for Person 33.

Vi bruger i dag Amagerbanken og Roskilde Bank som byggelåns banker, så en
kredit hos jer ville typisk blive godt plaseret et stykke under handelsværdien, i
godt beliggende ejendomme i større byer i Danmark, og de behov vi har for
mellemfinansering ligger typisk i løbetid mellem 6 og 12 måneder.

Såfremt ovennævnte skulle føre til en aftale, er mit foreslag at aftalen laves på
12 måneder, med en fast aftale om forlængelse i yderligere 12 måneder, såfremt
samarbejdet de første 12 måneder er forløbet som det blev aftalt.

Jeg vedlægger vort seneste Koncern regnskab, det er første år vi har vælgt at
lave et sådan Koncern regnskab, derfor er der ikke sammenligningstal, jeg står
dog til rådig for evt. at besvare yderligere spørgsmål.

Herudover medsendes en folder, hvoraf fremgår Koncernen samlede selskaber
og ejendomme, og der er en kort beskrivelse af hvad der er planen med den
enkelte ejendom.

Jeg kan oplyse at der i 3 og 4 kvartal er solgt ejendomme i den samlede
Koncern, med et samlet netto overskud på kr 57.000.000.

…”

I en mail af 3. maj 2007 (ekstrakten side 7240) fra Advokat 4 til Vidne 5 om ejendommen

Landskronagade 25 er bl.a. anført følgende:

”Til orientering kan det oplyses, at Person 48 har underskrevet skøde på
ovennævnte ejendomshandel samt returneret dette til kurator. Køber er et
nyoprettet selskab, der etableres mandag.

Vedrørende ejendommens finansiering kan jeg oplyse, at jeg har modtaget et
ubetinget lånetilsagn på 24,5 mio. kr. forudsat primær pant i ejendommen og jeg
kan forstå, at restkøbesummen, 4,5 mio. kr., er tilbudt finansieret ved et lån fra
Sparekasse. Med hensyn til udnyttelse af det eksisterende ejerpantebrev stort
37,5 mio. kr. for afgiftsbesparelse har Person 48 oplyst, at De gerne medvirker til
den fornødne dokumentgang.
Ejerpantebrevet kan udnyttes fuldt ud på følgende måde:

1. ejerpantebrevet ændres til et bankpantebrev med hovedstol 37,5 mio. kr.
(omkostning kr. 1.400)
2. bankpantebrevet afløses af 15 bankpantebreve (omkostning 15 x kr. 1.400)



/

- 202 -

3. de 15 bankpantebreve omdannes til private pantebreve for de første 12 stk. og
til ejerpantebreve for de sidste 3 stk. (omkostning 15 x kr. 1.400)

De 15 private pantebreve vil blive omsat ti1 24,5 mio. kr. til indsættelse i
Sparekasse i henhold til lånetilsagnet, det rangførste ejerpantebrev stort 4,5 mio.
kr. vil blive håndpantsat til Sparekasse til sikkerhed for det tilbudte lån og de 2
rangsidste ejerpantebreve vil blive udleveret til Person 48 til anden anvendelse.

Jeg foreslår af praktiske grunde, at opdelingen i pantebreve gennemføres efter
overskødningen, da jeg vil kunne bistå aktivt med
tinglysningsekspeditionen på vegne Sparekasse.

Såfremt De kan tiltræde fremgangsmåden foreslår jeg, at De meddeler kurator, at
finansieringen er gennemført, således at skødet kan ekspederes. Deres
lånedokumenter kan samtidig fremsendes via mail til undertegnede til
underskrivelse, ligesom ejerpantebrevet med de 2 sæt bankpantebreve kan
fremsendes for videre ekspedition. Jeg afgiver i denne forbindelse gerne de
fornødne indeståelser for sagens gennemførelse på disse vilkår.

…”

I et svar af 7. maj 2007 (ekstrakten side 7239) til Advokat 4 anførte Vidne 5 bl.a. følgende:

”Jeg kan bekræfte, at Sparekasse har givet et tilsagn om finansiering af kr. 4,5
mio.kr. efter kr. 24,5 mio.kr. på købet af Landskronagade 25 til købspris 29
mio.kr. pr. 01.03.2007.

Jeg har et alternativt forslag til udnyttelse af stempeloverførsel fra ejerpantebrev
37,5 mio.kr., som følger:

1. ejerpantebrev 37,5 mio.kr. ændres til bankpantebrev (direkte pant) (1x kr.
1400)
2. det direkte pant afløses 12 stk. private pantebrev samt 3 stk.
bankpantebreve (15 x kr. 1400)
3. de 3 stk. bankpantebreve ændres til ejerpantebreve (3 x kr. 1400)

På denne måde undgåes der at blive lavet 12 af de 15 stk. bankpantebreve, og
samtidig laves de private pantebreve med de ønskede vilkår fra starten.
Alternativt (din 3 punkts plan) bør vi få oplyst de ønskede vilkår (af
pantebrevskreditorerne), således disse vilkår fremgår af bankpantebrevene.

Når det nye selskabet er blevet stiftet, og vi har modtaget tegningsudskriften
samt oplysning om valg af fremgangsmåde for stempeloverførsel og vilkår til
pantebreve + kreditor (All Nordic Group?) på de to sidste ejerpantebreve, vil vi
lave de nødvendige dokumenterne, og maile disse til Dem.

Jeg kontakter kurator for at meddele, at finansieringen er på plads.
…”



/

- 203 -

Ved skøde af 23. maj 2007 (ekstrakten side 7179) overdrog kurator for Vendelbo Bolig ApS

under konkurs ejendommen Landskronagade 25 til All Nordic Landskronagade 25 ApS for en

købesum på 29 mio. kr. Ifølge skødet udgjorde den offentlige ejendomsværdi pr. 1. oktober

2006 15,8 mio. kr. Det fremgår af en påtegning på skødet (ekstrakten side 7186), at dette er

tinglyst første gang den 13. august 2007.

All Nordic Landskronagade 25 ApS blev stiftet den 4. juni 2007 med Person 48 som direktør

(ekstrakten side 14885).

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 11609), der er underskrevet den 18. juli 2007, er

der ydet en kreditramme på 4,5 mio. kr. til All Nordic Landskronagade 25 ApS. Det fremgår

af kontrakten, at denne vedrører Landskronagade 25. Det er angivet i kontrakten, at der til

sikkerhed for kreditten er stillet pant i henhold til særskilt håndpantsætningserklæring af 16.

juli 2007.

Der er ikke under sagen fremlagt en håndpantsætningserklæring af 16. juli 2007, men derimod

en håndpantsætningserklæring (ekstrakten side 11612), der er udskrevet den 31. oktober 2007

og underskrevet den 1. november 2007 af All Nordic Landskronagade 25 ApS. Ved

erklæringen er der givet håndpant i et ejerpantebrev på 4,5 mio. kr. med pant i

Landskronagade 25 næst efter 12 private pantebreve på i alt 25 mio. kr.

Den 11. februar 2009 blev der afsagt konkursdekret over All Nordic Landskronagade 25 ApS

(ekstrakten side 14884).

Sparekassens krav vedrørende All Nordic Landskronagade 25 ApS under konkurs er den 3.

marts 2009 anmeldt med 4,5 mio. kr. (ekstrakten side 11605).

Det fremgår af et håndskrevet notat på en sikkerhedsbeskrivelse (ekstrakten side 11101), at en

tvangsauktion over ejendommen Landskronagade 25 var på vej, og at ejendommen ifølge en

mæglervurdering fra september 2009 havde en værdi på 3 mio. kr.

Ejendommen Landskronagade 25 blev solgt på tvangsauktion den 5. maj 2010 for 10 mio. kr.

(ekstrakten side 15283). Der var således ingen dækning til sparekassens pant i



/

- 204 -

ejendommen, idet de foranstående prioriteter på tvangsauktionen blev opgjort til cirka 28 mio.

kr.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Landskronagade 25 til

4.500.000 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 3.758.002 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.4 Nørre Allé 94

CV Ejendomme ApS er stiftet den 11. november 2004 med Person 23 som stifter og direktør

(ekstrakten side 14953). Selskabets formål var at købe, sælge og eje fast ejendom.

Låneindstilling nr. 9694 (ekstrakten side 3989) vedrører Virksomhed ApS 1 og er udarbejdet

den 12. april 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår 2 kreditter fælles med C-Holding Group

ApS på 14,75 mio. kr. og 25,75 mio. kr. til køb af henholdsvis Landskronagade 25,

København og Nørre Allé 94, Aarhus. Ifølge låneindstillingen skulle der etableres sikkerhed i

form af pant i begge ejendomme med en angivet sikkerhedsværdi på samlet 36 mio. kr.,

ligesom der skulle stilles kaution af begge selskabsejere. Det påtænkte pant i Landskronagade

25 og Nørre Allé 94 fremgår ikke af de medfølgende sikkerhedsoversigter (ekstrakten side

3990), men der er i selve låneindstillingen angivet, at sikkerhedsværdien er beregnet som 90%

af 40,75 mio. kr. Det fremgår videre af låneindstillingen, at Virksomhed ApS 1's samlede

engagement inklusiv sammenhængende engagementer var opgjort til et maksimum på i alt

59,94 mio. kr., og at stillede sikkerheder samlet havde en sikkerhedsværdi på 55,18 mio. kr. I

rubrikken ”Indstilling” er anført følgende:

”Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS købes ejendommen Landskronagade
25, København, pris 14,5 mio.kr., som videresælges samme dag med projekt til 26
mio.kr.
De køber ejendommen Nørre Alle 94, Århus, pris 25,75 mio.kr., som videresælges
samme dag til 29 mio.kr.. Køberen vil sælge ejendommen til andelsboliger.

Danske Bank har også givet tilsagn til købet, men vi er valgt på grund af god
kundeservice og hurtig sagsbehandling.”

Låneindstilling nr. 9694 er underskrevet den 18. april 2006 af Vidne 5 og Sagsøgte 1.



/

- 205 -

Ved betinget skøde underskrevet den 1. maj 2006 (ekstrakten side 4633) solgte C-Holding

Group ApS og Virksomhed ApS 1 ejendommen Nørre Allé 94 til CV Ejendomme ApS for en

kontant købesum på 29 mio. kr. Den 6. juli 2006 underskrev Advokat 5 en

endelighedspåtegning på skødet (ekstrakten side 4640), og skødet blev tinglyst den 10. juli

2006 (ekstrakten side 4642).

Finansiel Stabilitet har for landsretten oplyst, at der ikke ses at foreligge en låneindstilling,

hvor CV Ejendomme ApS er bevilget lånefaciliteter i sparekassen til køb af Nørre Allé 94.

Låneindstilling nr. 9778 (ekstrakten side 4953) vedrører CV Ejendomme ApS og er udarbejdet

den 10. oktober 2006 af Vidne 5. Indstillingen angår etablering af en erhvervskredit på 4 mio.

kr., og det er angivet, at kreditten er til betaling af selskabsskat mv., og at den forventes

indfriet i løbet af ca. 14 dage. Det fremgår af indstillingen, at selskabets eksisterende

engagement udgjorde et maksimum på 29,772 mio. kr., fordelt på et udlandslån i CHF på

26,772 mio. kr. og en byggekredit (Konto nr. 8) på 3 mio. kr. vedrørende Nørre Allé 94. Det er

angivet, at der på byggekreditten var trukket ca. 3,2 mio. kr. Ifølge låneindstillingen var der

stillet sikkerheder for det eksisterende engagement med en samlet sikkerhedsværdi på 15 mio.

kr. I låneindstillingen er angivet et sammenhængende engagement med Person 23 på ca. 14,9

mio. kr. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”Person 23 er forsikringsmægler, og er ansat ved Tryg Forsikring. Vi har fået
oplyst, at han har en årsindtægt på tkr. 800 – hvilket er ønsket dokumenteret.

Person 23 har sendt en opgørelse på sine værdi – primært ejendomme, hvor han
opgører sin private formue til godt 15 mio.kr. ekskl. sit selskab, CV Ejendomme
ApS. Selskabet er stiftet i 2005 og har ikke aflagt regnskab endnu. Opgørelsen
på selskabet viser en formue på knap 24 mio.kr. Vi har anmodet en form for
dokumentation for disse værdier.

Kontakten til kunden er formidlet via Person 21, der oplyser, at Person 23's
primære pengeinstitut er Spar Nord.”

Låneindstilling nr. 9778 er underskrevet af Sagsøgte 1 og Vidne 5 den 13. november 2006

under en afkrydsning i rubrikken ”Bevilget” . Der er med låneindstillingen fremlagt en

sikkerhedsoversigt, hvoraf bl.a. fremgår, at der er pant i et ejerpantebrev på 30 mio. kr. med 1.

prioritets pant i Nørre Allé 94. Sikkerhedsværdien af



/

- 206 -

dette pant er angivet til 90% af handelsprisen på 29 mio. kr., svarende til 26,1 mio. kr. Til

låneindstillingen er der endvidere fremlagt en regnskabsanalyse vedrørende CV Ejendomme

ApS’ første regnskabsår fra 11. november 2004 til 31. december 2005.

Ifølge referat af bestyrelsesmøde den 14. november 2006 (ekstrakten side 11860) blev

låneindstilling nr. 9778 behandlet af bestyrelsen som ”tilsagt inden for 25%-grænsen” .

Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 den 14. november 2006.

Ved en håndpantsætningserklæring, der er underskrevet den 27. juni 2007 af CV Ejendomme

ApS (ekstrakten side 7381) fik sparekassen håndpant i bl.a. et ejerpantebrev på 4 mio. kr. med

pant i Nørre Allé 94 efter et kreditforeningslån på 26,494 mio. kr.

Årsrapporten for 2006 for CV Ejendomme ApS (ekstrakten side 6745) blev offentliggjort den

13. juli 2007. Ifølge årsrapporten udgjorde selskabets aktiver pr. 31. december 2006 samlet ca.

151,5 mio. kr., hvoraf Nørre Allé 94 var opgjort til en regnskabsmæssig værdi på ca. 29,9 mio.

kr. Selskabets egenkapital var opgjort til ca. 10,3 mio. kr.

Ifølge en oversigt over engagementer over 10 mio. kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side

8419) var der på CV Ejendomme ApS’ engagement med sparekassen på daværende tidspunkt

en debetsaldo på ca. 13,8 mio. kr. Heri indgår ikke udlandslån.

Af et notat af 29. september 2009 fra Person 49 (ekstrakten side 4523) fremgår følgende:

”CV Ejendomme køber Nørre Alle 94, Århus

CV Ejendomme køber ejendommen af C-Holding Group og Virksomhed ApS 1
for 29.000.000 kr.

22.06.2006

Byggekonto - Nørre Alle 94 Konto nr. 8 etableres og der hæves 29.000.000 kr.
på kontoen. Pengene overføres til en deponeringskonto med Konto nr. 9
tilhørende Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group.

Engagementet ses ikke bevilget i bestyrelsen, i den løbende sag ligger en
låneindstilling udarbejdet af Vidne 5 den 08.05.06, den er ikke underskrevet.



/

- 207 -

Person 23's private engagement på 15.000.000 kr. blev bevilget i bestyrelsen den
19.04.06.

Næste gang det er i bestyrelsen er den 14.11.06 hvor det før bevilling af nye
faciliteter er et engagement med CV Ejendomme på 29.983.000 kr. Heraf er en
byggekredit på 3.000.000 kr. til ombygning af Nørre Alle 94 og et udlandslån på
26.772.000 kr.

12.07.2006
Der tinglyses endeligt skøde til CV Ejendomme.

06.03.2007
Realkredit Danmark udsteder lånetilbud på 26.494.000 kr. af forudsætningerne
for udbetaling af lånet fremgår bl.a. at der skal deponeres 2.200.000 kr.

11.05.2007
Lånet udbetales og provenuet indbetales på Konto nr. 10. Der deponeres ikke
2.200.000 kr. uanset dette er en forudsætning for udbetaling af lånet

27.06.2007
Valutalån Konto nr. 11/Konto nr. 8 indfries og opgørelsesbeløbet hæves på Konto
nr. 10. Samtidig opgøres kontoen og provenuet overføres til erhvervskredit
tilhørende CV Ejendomme med Konto nr. 12.

…”

Ifølge en tingbogsattest (ekstrakten side 13123) er ejendommen Nørre Allé 94 solgt på

tvangsauktion den 6. april 2010 for et bud på 15,55 mio. kr.

Den 31. oktober 2011 blev der afsagt konkursdekret over CV Ejendomme ApS (ekstrakten

side 14954).

Ved brev af 14. december 2011 (ekstrakten side 13627) anmeldte FS Finans A/S sparekassens

samlede krav i CV ejendomme ApS under konkurs. Det samlede krav blev opgjort til ca. 66,5

mio. kr. pr. dekretdagen, og det fremgår af en medfølgende kontooversigt, at kravet

vedrørende byggekreditten (Konto nr. 8) var opgjort til 6.656.797 kr. Det fremgår videre af

anmeldelsen, at der til sikkerhed for engagementet var håndpantsat et ejerpantebrev på 2,75

mio. kr. i Bogenhøjvej 6, Trige.

Det fremgår af en tingbogsattest (ekstrakten side 14145), at ejendommen Bogenhøjvej 6,

Trige, er solgt for 240.000 kr. ved skøde tinglyst den 26. august 2013.



/

- 208 -

Ifølge en indkaldelse til afsluttende skiftesamling i konkursboet CV Ejendomme ApS,

offentliggjort i Statstidende den 20. august 2014 (ekstrakten side 14397), udgjorde dividenden

i konkursboet 0,065106%, svarende til 4.178 kr.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Nørre Allé 94 til 6.412.619

kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 4.206.653 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.5 Gl. Kongevej 33

Ifølge en CVR-udskrift (ekstrakten side 14829) blev selskabet Arnborg Teknik ApS den 3.

januar 2005 omdannet til et aktieselskab og navneændret til Ejendomsselskabet Voldbrohus

A/S med Person 50 som direktør.

I en telefax af 26. april 2006 (ekstrakten side 4231) til Vidne 5 anførte Person 21 følgende:

”…
Ejd.selskabet Voldbrohus A/S.
Kunden ønsker at låne 40 mio til 1. prioriteten i købet af Gl Kongevej 33 jfr.
vedlagte skøde.
Restfinansieringen er tilbudt af Person 51 i Bank.
Kunden ønsker pt dkkrente lån med mulighed for veksling til CHFIån. Relevante
materialer vedr. ejd. medsendes via fax.
Regnskab for seneste regnskabsår har du modtaget.
Vi tales ved tlf. Jeg ringer til dig.
…”

Med telefaxen af 26. april 2006 fulgte et betinget skøde af 27. marts 2006 (ekstrakten side

3939), hvorefter Virksomhed ApS 5 solgte ejendommen Gl. Kongevej 33, København, til

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S for en kontant købesum på i alt 73 mio. kr. og med

overtagelse den 1. april 2006. Det er angivet i det betingede skøde, at sælger oplyser, at den

årlige huslejeindtægt vedrørende ejendommen andrager 1.988.486,40 kr. ekskl. moms. Der

medfulgte endvidere en kopi af et brev af 4. april 2006 (ekstrakten side 3953) fra

Ejd.selskabet af 28.11.2003 ApS til Dansk Folkeferie, Gl. Kongevej 33, København, med

opgørelse af ”husleje april md på nævnte adresse” på i alt 233.489,97 kr. Endelig medfulgte en

oversigt (ekstrakten side 3954-3955) med følgende indhold:



/

- 209 -

”Gl. Kongevej 33

Huslejeindtægter
DFF 1989000
Vennetj 1500000

PP 450000

Driftsudg 672000

Netto 3267000 4,48% p.a.

Normal udlejning
2852 X. 1375 = 3922000
PP = 450000
Driftsudg = 672000
Netto = 3700000 5,07% p.a. ”

I en telefax af 27. april 2006 (ekstrakten side 4233) til Vidne 5 anførte Person 21 følgende:

”…
GL Kongevej 33 fortsat

Hoslagt diverse materialer.

Person 50 har planer om, at flytte Advokatfirma 2 ind i ejd. til 1375kr./m2
hvilket giver en årlig husleje på kr. 1327000 i de 2 øverste etager i alt 965 m2 og
samtidig leje de 19 parkeringspladser ud til samme for kr. 2000 ex moms i alt kr.
456.000,- p.a.

Endvidere vil han tage en samtale grundet den generelle markedsleje med Dansk
Folke Ferie, hvis husleje er klart for lav. DFF betaler pt hvad der svarer til 1054
kr/ m2. Lejen burde være ca 2.792.000 for de 1887m2 de har lejet grundet, at de
har fuld display af deres forretning direkte ud til GL Kongevej. Vægtet leje 1480
kr/ m2.

Den vennetjeneste jeg pt. giver DPA af 1950 A/S Ribevej 6 8900 Randers
udmøntes i en endelig pris ved fraflytning på 125.000 pr måned. Jeg har
modtaget 1,5 mio up front og de har beboet ejd. i pt. 7 mdr.

Vi ses fredag.
…”

Med telefax af 27. april 2006 fulgte dele af en lejekontrakt (ekstrakten side 4235) vedrørende

Dansk Folkeferies leje af lokaler på Gl. Kongevej 33.



/

- 210 -

Låneindstilling nr. 9703 (ekstrakten side 4241) er udarbejdet af Vidne 5 den 27. april 2006.

Låneindstillingen angår et lån på 40 mio. kr. til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S. Det

fremgår af indstillingen, at der skulle etableres et førsteprioritetspant på 40 mio. kr. i

ejendommen på Gl. Kongevej og selvskyldnerkaution af Person 50. Sikkerhedsværdien af

pantet er angivet til 39,39 mio. kr., og det fremgår af indstillingen, at denne værdi er beregnet

som ”tkr. 3939 x faktor 10” . I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S er moderselskab i et ejendomsselskab.
Koncernen ejes af Person 50.

Selskabet er primært kunde i Sparbank Vest, og var en af Person 21's kunder, da
Person 21 var erhvervsrådgiver i Sparbank Vest i Århus. Person 50 var i øvrigt
en af de kunder, der foreslog Person 21 at blive selvstændig.

Selskabet har en balance på knap 500 mio.kr. Og en egenkapital på ca.125
mio.kr. Overskud i 2005 var 5 mio.kr. efter skat + opskrivninger af ejendomme
godt 26 mio.kr. efter skat”

Låneindstilling nr. 9703 er underskrevet af Sagsøgte 1 den 27. april 2006 under en

afkrydsning i rubrikken ”Bevilget” , idet det samtidig er anført, at ”Lejeindtægt på 1,5 mio.

skal dokumenteres.” . Sammen med låneindstillingen er fremlagt dels en sikkerhedsoversigt af

9. maj 2006 (ekstrakten side 4242), der beskriver pantet på 40 mio. kr. i Gl. Kongevej 33 og

selvskyldnerkautionen af Person 50, og dels en regnskabsanalyse (ekstrakten side 4243)

vedrørende årsrapporterne 2003/2004 og 2004/2005 for Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S.

Der er endvidere sammen med låneindstillingen fremlagt en beregning af dækningsbidraget

(ekstrakten side 4245).

Ifølge et gældsbrev (ekstrakten side 4269), der er udskrevet den 28. april 2006 men ikke

underskrevet, har Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S opnået et lån i sparekassen på 40 mio.

kr. (Konto nr. 13). Det fremgår af gældsbrevet, at dette vedrører Gl. Kongevej, og at der stilles

sikkerhed i form af selvskyldnerkaution fra Person 50 og håndpant i henhold til særskilt

håndpantsætningserklæring af 28. april 2006.

Den 30. april 2006 udstedte Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S et ejerpantebrev på 40 mio.

kr. med pant i Gl. Kongevej 33 (ekstrakten side 6987). Det fremgår af ejerpantebrevet, at

pantet var udstedt med første prioritetspant i ejendommen.

Ejerpantebrevet er tillige underskrevet af Person 21 på vegne af



/

- 211 -

Virksomhed ApS 5 som adkomsthaver. Ifølge en påtegning fra Retten i København,

Tinglysningsafdelingen, er ejerpantebrevet imidlertid tinglyst første gang den 20. marts 2007

og med anmærkning om foranstående prioriteter i form af 4 private pantebreve på hver 2,875

mio. kr.

I en mail af 1. maj 2006 (ekstrakten side 4275) til Vidne 10, Sparekasse, anmodede Person 21

om, at der blev overført 35.890.999,44 kr. til Spar Nord, København att. Person 52, og i et

brev af samme dag (ekstrakten side 4277) til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S, bekræftede

Vidne 10, at overførslen var foretaget. Ifølge kontoudskrift af 24. september 2006 (ekstrakten

side 4847) er det pågældende beløb trukket den 1. maj 2006 på Konto nr. 13 tilhørende

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S.

Det fremgår af referatet af bestyrelsesmøde den 9. maj 2006 (ekstrakten side 11846), at bl.a.

låneindstilling nr. 9703 blev gennemgået, og at den var tilsagt af direktionen.

Låneindstillingen er underskrevet den 9. maj 2006 af Sagsøgte 2. I bestyrelsesmødereferatet er

endvidere bl.a. anført følgende:

”Formanden bemærkede, at sparekassen arbejdede med nogle spændende
kunder, hvor der var god indtjening. Selvom sparekassen den senere tid havde
fået mange større kunder, var ingen af dem nogensinde at finde overtrækslisten.
…”

Ved en rekvisition af 15. september 2006 (ekstrakten side 4821) anmodede Sparekasse

Nørresundby Bank om at formidle et udlandslån på 40 mio.kr. til Ejendomsselskabet

Voldbrohus A/S, idet sparekassen indestod for debitors forpligtelser.

Det fremgår af en kontoudskrift (ekstrakten side 8791), at udlandslånet på 40 mio. kr. den 22.

september 2016 er indsat på Konto nr. 14 tilhørende Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S. Det

fremgår af udskriften, at den pågældende konto vedrører ”drift Gl. Kongevej 33” . Samme dag

– den 22. september 2006 – blev de 40 mio. kr. overført til Konto nr. 14, der herefter var

indfriet (ekstrakten side 4847).

I en låneindstilling (ekstrakten side 5907), der er udarbejdet den 10. oktober 2006 af Vidne 5

til brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er det anført, at



/

- 212 -

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S’ engagement bestod af et udlandslån på 40 mio. kr., og at

der var stillet pant med en sikkerhedsværdi på 39,38 mio. kr. I rubrikken debitoroplysninger er

anført samme tekst som ved låneindstilling nr. 9703, men nu med en tilføjelse om, at selskabet

var ved at indgå lejekontrakt med Advokatfirma 2 om leje af halvdelen af ejendommen Gl.

Kongevej 33. Med låneindstillingen er der fremlagt en sikkerhedsoversigt og en

regnskabsanalyse, der begge indeholder samme oplysninger som de tilsvarende bilag, der er

fremlagt med låneindstilling nr. 9703. Med låneindstillingen af 10. oktober 2006 er der

endvidere fremlagt en engagementsoversigt pr. 11. oktober 2006 (ekstrakten side 5913).

På en kopi af et brev af 18. september 2007 (ekstrakten side 8081) fra sparekassen til

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S vedrørende udlandslånet på 40 mio. kr. er anført følgende

håndskrevne påtegning af Vidne 10:

”Iflg. dokumenterne burde lånet forfalde 18.09.07, men Nrsb. Bank har blot ladet
lånet køre videre. Iflg. Vidne 5 sendes ingen ny regaranti til kunden, da lånet
forventes indfriet af Person 21 inden 01.10.07.
…”

Ifølge en oversigt over engagementer over 10 mio. kr. (ekstrakten side 8423) var der på

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S’ engagement i sparekassen fortsat en debetsaldo på 40

mio. kr. den 10. oktober 2007.

Årsrapporten for 2006/2007 for Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S (ekstrakten side 7637)

blev offentliggjort den 7. januar 2008.

I et brev af 15. januar 2008 (ekstrakten side 8509) til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S, att.:

Person 50, anførte Vidne 5 følgende:

”Finansiering af Gammel Kongevej 33
Konto nr. 14 er efter betaling af renter på udlandslånet overtrukket med kr.
318.782,27, jvf. vedlagte kontoudskrift.
Beløbet bedes indbetalt inden 8 dage.
Vi kan se, at der ifølge tingbogen fremgår en anden ejer af ejendommen, hvorfor
du bedes kontakte mig
…”



/

- 213 -

I et brev af 6. marts 2008 (ekstrakten side 8623) til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S

meddelte Vidne 10, at selskabets udlandslån udløb, og hun anmodede derfor selskabet om at

underskrive og returnere et vedlagt gældsbrev. Det vedlagte gældsbrev (ekstrakten side 8625)

er udskrevet den 6. marts 2008 og angår et lån på 40 mio. kr., Konto nr. 15. Finansiel Stabilitet

har oplyst, at Finansiel Stabilitet ikke er i besiddelse af et underskrevet eksemplar af

gældsbrevet.

Det fremgår af en kontooversigt for 2008 (ekstrakten side 10891), at Ejendomsselskabet

Voldbrohus A/S’ samlede gæld til Sparekasse pr. 31. december 2008 udgjorde ca. 42,3 mio.

kr.

Advokaterne Vidne 13 og Vidne 1 har i et notat af 12. februar 2009 (ekstrakten side 11119)

om sparekassens engagement med Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S bl.a. anført følgende:

”Vi har gennemgået ovennævnte engagement, og undergivet engagementet en
juridisk vurdering vedrørende den for engagementet stillede sikkerhed.

Sparekassens sikkerhed består i ejerpantebrev, stort 40 mill. kr., med pant i
ejendommen Gl. Kongevej 33, København V, næst efter fire foranstående
prioriteter, opgjort til i alt 11,5 mill. kr.

Ejerpantebrevet er håndpantsat som tredjemandspant af førnævnte ejendoms ejer
og All Nordic Erhverv III, hvilket selskab er erklæret konkurs den 23. januar
2009.

For så vidt angår baggrunden for sikkerheden henvises til den
handlingsplan/status, som er udarbejdet af Sparekasse den 7. februar 2009.

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S har notorisk modtaget et lån på 40 mill. kr.,
og underskrevet lånedokumenter herom. Det er muligt - endog sandsynligt - at
sparekassen har begået en fejl ved ikke ved fremsendelse af de 40 mill. kr. at
have draget omsorg for, at beløbet blev deponeret, således at beløbet først kunne
frigives, når der forelå endeligt, tinglyst, anmærkningsfrit skøde på ejendommen
til Voldbrohus A/S, men dette spørgsmål har ikke relation til om sikkerheden er
gyldig. Dette spørgsmål er alene et erstatningsretligt spørgsmål mellem
Voldbrohus og Sparekasse.

Det kan herefter konstateres,

at sparekassen har ydet Voldbrohus et lån på 40 mill. kr.,
at Voldbrohus har underskrevet lånedokumenter vedrørende lånet, og i

øvrigt aldrig bestridt hæftelsen for lånet,



/

- 214 -

at der uomstødeligt er stillet tredjemandspant i form af førnævnte
ejerpantebrev,

at dette tredjemandspant er gyldigt.

I det omfang sparekassen ved dette pantebrev bliver inddækket ved
ejendommens salg/salg på tvangsauktion, vil sparekassen derfor være berettiget
til den dækkede del af ejerpantebrevet, som vil afgå på lånet.

Vi har fået oplyst, at Voldbrohus er villig til at afgive bud på ejendommen med
op til 5l mill. kr. Vi er endvidere bekendt med, at der er andre interesserede
købere til ejendommen. Det provenu, som fremkommer ved et sådant salg, vil
som anført i medfør af tredjemandspantet tilgå sparekassen, -og i det omfang
sparekassen over for Voldbrohus vil være erstatningsansvarlig for manglende
deponering, vil et sådant provenu nedbringe et muligt erstatningsansvar
tilsvarende.

Sælges ejendommen med fuld dækning til de fire forprioriteter og
ejerpantebrevet, vil det være ensbetydende med, at engagementet inddækkes, og
Voldbrohus vil herefter være afskåret fra at rejse erstatningskrav over for
sparekassen som følge af manglende deponering.
…”

Den 23. oktober 2009 afsagde Skifteretten i Randers konkursdekret over Ejendomsselskabet

Voldbrohus A/S (ekstrakten side 14831).

Sparekassens krav i konkursboet blev anmeldt den 21. december 2009 (ekstrakten side

14.229) med i alt 47.310.312 kr. pr. dekretdagen.

I et brev af 23. januar 2010 (ekstrakten side 12461) til sparekassen har Person 50 anført

følgende:

”…
Vedr. Gl. Kongevej 33, København
Som jeg tidligere har omtalt overfor Sparekasses medarbejdere, blev det
omhandlede lån på kr. 40.000.000,00 overført i forbindelse med
Ejendomsselskabet Voldbrohus's køb af ovennævnte ejendom.

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S fik imidlertid aldrig skøde på ejendommen,
hvilket var en forudsætning i handlen, ligesom det var en forudsætning, at
foranstående hæftelse blev indfriet. Årsagen til, at handlen ikke blev gennemført
var, at den tidligere ejer solgte ejendommen til en af Sparekasses andre kunder,
og med hjælp fra Sparekasse.

Det må derfor konstateres, at Sparekasse har frigivet lånet på kr. 40.000.000,00
uden at sikre sig, at Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S fik skøde på
ejendommen på de aftalte betingelser, ligesom Sparekasse har medvirket til salg
til anden side, uden at underrette undertegnede.



/

- 215 -

Jeg må derfor afvise, at der på noget tidspunkt har fundet en handel sted. At jeg
efterfølgende har forsøgt på - sammen med Sparekassens advokat, Vidne 1 - at få
udvirket en overtagelse af ejendommen ved bud på tvangsauktion, skal ses som
udtryk for et forsøg på at få genoprettet handelen.

Jeg skal for øvrigt bemærke, at Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S har lidt et
betydeligt tab ved ikke at kunne levere ejendommen i renoveret stand til en
navngivet kunde.
…”

Det fremgår af en udskrift af fogedbogen for Københavns Byret (ekstrakten side 15325), at

der blev afholdt tvangsauktion den 22. februar 2010 over ejendommen Gl. Kongevej 33.

Ejendommen blev på auktionen solgt til Sparekasse for et bud på 21,6 mio. kr.

Ved brev af 21. december 2011 (ekstrakten side 13687) meddelte FS Finans A/S, at man

”grundet de særlige omstændigheder” havde besluttet ikke at gøre Person 50's

selvskyldnerkaution for Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S’ engagement gældende.

Ved brev af 14. januar 2014 (ekstrakten side 14220) fra Finansiel Stabilitet til kurator i

konkursboet efter Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S blev sparekassens krav i konkursboet

nedsat til 20.401.740 kr., idet det blev oplyst, at man ved tvangsauktionen havde modtaget

dækning med 9.400.000 kr., og at man ved efterfølgende salg af ejendommen den 16. juni

2011 havde modtaget et provenu på 17.508.572 kr.

Ved brev af 27. oktober 2014 (ekstrakten side 14449) fremsendte kurator 206.843 kr. til

Finansiel Stabilitet, svarende til 1,013849% i dividende af sparekassens krav i konkursboet.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Gl. Kongevej 33 til

20.194.898 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 13.584.851 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.6 H.J. Henriksens Vej 12

Ifølge en CVR-udskrift (ekstrakten side 14917) blev Estate Developer ApS (senere All Nordic

Ølsted ApS) stiftet den 27. marts 2007 med ejendomsmægler Person 53



/

- 216 -

som stifter og direktør. Den 20. april 2007 indtrådte Person 48 som direktør i stedet for Person

53, og den 28. juni 2007 blev selskabets navn ændret til All Nordic Ølsted ApS.

Ved betinget skøde af 28. marts 2007 (ekstrakten side 7028) overdrog Insigma AG

ejendommen H.J. Henriksens Vej 12 til Estate Developer ApS for en kontant købesum på 40

mio. kr. og med overtagelsesdag 20. april 2007. Skødet var betinget af deponering af

købesummen senest den 20. april 2007. Skødet blev tinglyst som betinget skøde den 29. marts

2007. Advokat 4 er i skødet angivet som anmelder og berigtigende advokat.

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 7011), der er underskrevet den 20. april 2007, er

der på Konto nr. 16 ydet Estate Developer ApS en kreditramme på 38 mio. kr. Det fremgår af

kontrakten, at Estate Developer ApS har stillet sikkerhed i henhold til særskilt

håndpantsætningserklæring af 20. april 2007, og at der stilles selvskyldnerkaution af All

Nordic Group ApS, All Nordic Holding ApS, ApS KBUS 17 nr. 1861 og Person 48.

Kassekreditkontrakten er underskrevet af Person 48 på egne vegne og på vegne af samtlige de

involverede selskaber. Det fremgår af en håndskrevet tilføjelse på kontrakten, at

kassekreditten er etableret af Vidne 11 og bevilget af Vidne 5.

Det fremgår af allonger af 20. og 23. april 2007 (ekstrakten side 3455-3456), at et

ejerpantebrev på 18 mio. kr. med pant i ejendommen H. J. Henriksens Vej 12 er overdraget til

Estate Developer ApS, og at meddelelser i henhold til retsplejelovens kap 51 mv. skal sendes

til Sparekasse. Allongerne blev tinglyst den 2. maj 2007 (ekstrakten side 3457).

Den 20. april 2007 udstedte Estate Developer ApS et ejerpantebrev på 7 mio. kr. med pant i

ejendommen H. J. Henriksens Vej 12 (ekstrakten side 7017) med oprykkende panteret efter

ejerpantebrevet på 18 mio. kr. Det fremgår af ejerpantebrevet, at meddelelser i henhold til

retsplejelovens kap. 51 mv. skal sendes til Sparekasse. Pantebrevet blev tinglyst den 2. maj

2007 (ekstrakten side 7020).



/

- 217 -

Skødet vedrørende H. J. Henriksens Vej 12 blev den 23. april 2007 forsynet med en påtegning

om, at skødet var endeligt (ekstrakten side 7033), og det blev tinglyst som endeligt den 2. maj

2007.

Det fremgår af en posteringsoversigt (ekstrakten side 12175), at der fra Konto nr. 16 den 23.

april 2007 blev overført 36,33 mio. kr. med posteringsteksten ”Restkøbesum” og 1,47 mio. kr.

med posteringsteksten ”Advokat 4” . Der blev endvidere trukket 200.000 kr. i gebyr for

dokumentudfærdigelse.

Finansiel Stabilitet har for landsretten oplyst, at der ikke forefindes en låneindstilling

vedrørende sparekassens finansiering af Estate Developer ApS’ (All Nordic Ølsted ApS) køb

af H. J. Henriksens Vej 12.

Ved allonger (ekstrakten side 3458 og side 7021) til ejerpantebrevene på 18 mio. kr. og 7 mio.

kr. er det angivet, at ejerpantebrevene yderligere respekterede 71 stk. sideordnede pantebreve

på hver 500.000 kr. Allongerne, der er underskrevet den 31. maj 2007 af Vidne 5 og Vidne 10

på vegne af Sparekasse i henhold til fuldmagt, blev tinglyst den 1. juni 2007.

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8419), at All Nordic

Ølsted ApS’ engagement på daværende tidspunkt udviste en debetsaldo på 18.305.547 kr.,

hvori indgik et overtræk på 305.547 kr.

Låneindstilling nr. 9969 (ekstrakten side 9055) er udarbejdet den 19. maj 2008 af Vidne 5 og

vedrører lånefaciliteter til All Nordic Group ApS. Der er anført, at der er sammenhængende

engagement med bl.a. All Nordic Ølsted ApS, og All Nordic Ølsted ApS’ engagement er

angivet til 18 mio. kr. og med tilhørende sikkerheder til en sikkerhedsværdi på 25 mio. kr. Det

samlede engagement er i låneindstillingen opgjort til ca. 73 mio. kr., og stillede sikkerheder er

opgjort til en samlet sikkerhedsværdi på 57,75 mio. kr. Låneindstillingen er underskrevet den

19. maj 2008 af Sagsøgte 1 og Vidne 5 under følgende påtegning: ”Indstilles til bevilling” . I

rubrikken ”Debitoroplysninger” er angivet følgende:

”Person 48 ejer All Nordic Holding-koncern, hvor All Nordic Group ApS er det
primære selskab.



/

- 218 -

All Nordic beskæftiger sig med projektudvikling, byggerier samt renovering af
ejendomme, hvor grundene sælges enten til byggefirmaer eller private, huse
sælges til private og erhvervsejendomme med eller uden lejekontrakter sælges til
investorer.
…”

Med låneindstilling nr. 9969 er der fremlagt en regnskabsanalyse vedrørende All Nordic

Holding ApS (ekstrakten side 9063) og en sikkerhedsoversigt af 20. maj 2008 (ekstrakten side

9056). Af sikkerhedsoversigten fremgår bl.a., at der for All Nordic Ølsted ApS’ engagement

var ydet håndpant i ejerpantebrevene på 18 mio. kr. og 7 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 12.

Det er anført, at der ikke var foranstående prioriteter til ejerpantebrevet på 18 mio. kr., og for

ejerpantebrevet på 7 mio. kr. er det anført, at der var 18 mio. kr. i foranstående prioriteter. Det

er samtidig angivet, at ejendommens handelspris udgjorde 40 mio. kr., og med en angivet

belåningsprocent på 90% er sikkerhedsværdien for ejendommen ansat til i alt 36 mio. kr.,

således at de håndpantsatte ejerpantebreve på 18 mio. kr. og 7 mio. kr. er ansat til en samlet

sikkerhedsværdi på 25 mio. kr.

På bestyrelsesmøde den 20. maj 2008 (ekstrakten side 11918) blev låneindstilling nr. 9969

bevilget, og låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 den 20. maj 2008.

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 9531), der er udskrevet den 9. juni 2008 og

underskrevet den 20. juni 2008, er der på Konto nr. 16 ydet All Nordic Ølsted ApS en

kreditramme på 18 mio. kr. Det fremgår af kontrakten, at bl.a. All Nordic Ølsted ApS har

stillet sikkerhed i henhold til særskilt håndpantsætningserklæring, og at der stilles

selvskyldnerkaution af All Nordic Group ApS, All Nordic Holding ApS og Person 48.

Kassekreditkontrakten er underskrevet af Person 48 på egne vegne og på vegne af samtlige de

involverede selskaber.

Ved en håndpantsætningserklæring (ekstrakten side 10545), der er underskrevet den 11.

november 2008, har All Nordic Ølsted ApS håndpantsat ejerpantebrevene på 18 og 7 mio. kr. i

H. J. Henriksens Vej 12 til sikkerhed for bl.a. selskabets egne forpligtelser over for

sparekassen. Det fremgår af håndpantsætningserklæringen, at denne erstatter erklæring af 20.

april 2007.



/

- 219 -

Det blev den 12. januar 2009 registreret i CVR-registret, at Erhvervsstyrelsen havde anmodet

om opløsning af All Nordic Ølsted ApS, og den 11. februar 2009 afsagde Sø- og

Handelsretten konkursdekret over selskabet (ekstrakten side 14918).

Ved brev af 2. marts 2009 (ekstrakten side 11533) anmeldte advokat Vidne 13 sparekassens

krav i All Nordic Ølsted ApS under konkurs med 18 mio. kr. Advokat Vidne 13 meddelte

samtidig, at sparekassen havde sikkerhed i form af håndpant i de to ejerpantebreve på 18 og 7

mio. kr. med pant i H. J. Henriksens Vej 12.

På en sikkerhedsbeskrivelse af 5. februar 2009 (ekstrakten side 11097) vedrørende

sparekassens håndpant i de to ejerpantebreve er det anført med håndskrift, at der er 71 stk.

ejerpantebreve a 500.000 kr. i foranstående hæftelser. Den anførte sikkerhedsværdi er herefter

med håndskrift ændret fra 25 mio. kr. til 0 kr.

Den 10. marts 2010 blev der på konkursboet All Nordic Ølsted ApS’ begæring afholdt

tvangsauktion over ejendommen H. J. Henriksens Vej 12 (ekstrakten side 15334). De to

ejerpantebreve var opgjort som prioritet nr. 72 og 73. Forud for tvangsauktion havde kurator

den 5. februar 2010 i en beskrivelse af ejendommen (ekstrakten side 12469) bl.a. anført

følgende:

”Ubebygget stor grund (ikke landbrug) beliggende i Ølsted, tæt på bus, tog og
indkøbsmuligheder.

Ejendommen er beliggende i byzone med adgang fra privat fællesvej.
Ejendomsværdi pr. 1. oktober 2008 kr. 1.725.500, heraf grundværdi kr.
1.725.500.

Ejendommens grundarealer 97.931 m2 (heraf vej 3.456 m2).

Den ubebyggede grund er beliggende ved siden af en stor kontorejendom. Den
ubebyggede grunds nordlige ende ligger op til jernbanen. I gåafstand fra grunden
ligger Ølsted Station.

Grunden har tidligere været anvendt til erhverv. På grunden står eller ligger
stadig rester af de tidligere produktionsbygninger. Ligesom der også på grunden
forefindes bunker af sten, beton og porebeton, samt jern.

Kommunen oplyser i det kommunale oplysningsskema at der er en
igangværende miljøsag på ejendommen. Miljøsagen er på nuværende tidspunkt
afsluttet og ejendommen er kortlagt på vidensniveau 1 pr. 10-08-2005, jf. bilag 9
om jordforurening. Vidensniveau 1 betyder at der foreligger mistanke om



/

- 220 -

forurening på grunden udover lettere forurening. Region Hovedstaden meddelte
den 20. juli 2009 at de ville foretage en nærmere forureningsundersøgelse af
ejendommen, da grunden ligger i et område med særligt værdifuldt grundvand.
Denne undersøgelse er endnu ikke færdigbehandlet.

På ejendommen har der i perioden 1937 til 2004 været et større olieoplag.
Tankning af benzin og gasbetonfabrik med bl.a. smedeværksted og
overfladebehandling af grunden, hvorfor grunden er kortlagt på vidensniveau l
som muligt forurenet.

Kortlægningen af grunden som muligt forurenet medfører en række
begrænsninger for ejeren af ejendommen, jf. bilag 9 om jordforurening, herunder
kommunens skrivelse af 11. august 2005, side 2.

…”

Ved ny auktion den 14. april 2010 (ekstrakten side 15338) blev ejendommen solgt for 700.000

kr., og der fremkom således ikke dækning til ejerpantebrevene.

Ifølge en cirkulæreskrivelse af 7. juli 2010 (ekstrakten side 12921) fra kurator, Advokat 6, var

der i konkursboet All Nordic Ølsted ApS ikke midler udover hvad der medgik til boets

behandling.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende H. J. Henriksens Vej 12, til

18 mio. kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 15.424.714 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.7 Meterbuen 18

Ifølge en CVR-udskrift (ekstrakten side 14616) blev K/S All Nordic Erhverv II (senere K/S

All Nordic Skovlunde I) stiftet den 30. juni 2006. Bestyrelsen bestod af Person 48. All Nordic

Erhverv nr. 2 B ApS indtrådte som komplementar ved en vedtægtsændring af 29. juni 2007.

Den 14. september 2007 blev det registreret, at ved en vedtægtsændring af 31. juli 2007 havde

kommanditselskabet ændret navn til K/S All Nordic Skovlunde I.

Ved endeligt skøde af 31. juli 2007 (ekstrakten side 7859) overdrog Ejendomsselskabet

Glerupvej 7 ApS ejendommen Meterbuen 18, Skovlunde, til Person 48 for en købesum på

36,8 mio. kr. Det er angivet i skødet, at købesummen skulle berigtiges efter aftale mellem

parterne, og at overtagelsesdagen var den 1. juli 2007. Det er videre angivet, at



/

- 221 -

køber respekterede og overtog alle sælgers forpligtelser i henhold til 8 nærmere angivne

private pantebreve på samlet nominelt 22 mio. kr. Ifølge skødet var Advokat 4 anmelder og

berigtigende advokat i ejendomshandlen.

Den 31. juli 2007 udstedte Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS et ejerpantebrev (ekstrakten

side 7867) på 20 mio. kr. i Meterbuen 18 med oprykkende panteret efter de 8 private

pantebreve på samlet nominelt 22 mio. kr. Det fremgår af pantebrevet, at meddelelser ifølge

retsplejelovens kapitel 51 mv. skulle sendes til Sparekasse. Ejerpantebrevet er tinglyst den 1.

august 2007.

Ved håndpantsætningserklæring af 31. juli 2007 (ekstrakten side 7863) gav

Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS sparekassen håndpant i ejerpantebrevet på 20 mio. kr. til

sikkerhed for K/S All Nordic Erhverv II’s (K/S All Nordic Skovlunde I) forpligtelser over for

sparekassen.

Ifølge en oversigt over kontobevægelser (ekstrakten side 6565) på Konto nr. 17, der var

angivet som en ”speciel kredit” tilhørende K/S All Nordic Skovlunde I, blev der den 31. juli

2007 overført 20 mio. kr. med posteringsteksten ”Advokat 4” , ligesom der samme dag blev

trukket 100.000 kr. i gebyr for dokumentudfærdigelse, hvorefter kontoen udviste en

debetsaldo på 20,1 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har for landsretten oplyst, at der ikke forefindes en låneindstilling

vedrørende sparekassens finansiering af K/S All Nordic Erhverv II’s (K/S All Nordic

Skovlunde I) køb af Meterbuen 18.

I en låneindstilling af 20. oktober 2007 (ekstrakten side 8301), der er udarbejdet af Vidne 5 til

brug for bestyrelsens aktiveftersyn, er det angivet, at K/S All Nordic Skovlunde I havde et

eksisterende engagement i form af en kredit på 20 mio. kr. Det er samtidig angivet, at der er

stillet sikkerhed med en sikkerhedsværdi på 20 mio. kr. uden nærmere angivelse af hvilken

sikkerhed, der er tale om. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

”K/S All Nordic Skovlunde I er stiftet for at eje ejendommen Meterbuen 18,
Skovlunde.



/

- 222 -

K/S er en udlejet erhvervsejendom, der er udbudt til investorer med den
forudsætning, at der skaffes en 1. prioritet i kreditforeningen, hvilket pt. ikke er
faldet på plads. Vi forlangt 10 økonomisk gode interessenter.

Sælgeren har kautioneret, indtil alle forhold er endeligt godkendt.

Nettolejeindtægt ca. 4 mio.”

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8419), at K/S All

Nordic Skovlunde I’s engagement på daværende tidspunkt udviste en debetsaldo på

20.319.766 kr., hvori indgik et overtræk på 319.766 kr.

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 8503), der er udskrevet den 21. december 2007

og underskrevet den 11. januar 2008, er der på Konto nr. 17 ydet K/S All Nordic Skovlunde I

en kreditramme på 20 mio. kr. Det fremgår af kontrakten, at kreditrammen nedskrives med 20

mio. kr. den 31. januar 2008, og at der stilles håndpant og selvskyldnerkaution af flere

selskaber i All Nordic koncernen. Det er anført med håndskrift øverst på kontrakten, at

kassekreditkontrakten er en forlængelse, og det er videre anført med håndskrift, at kreditten er

etableret den 27. december 2007 af Vidne 11 og bevilget af Vidne 5. Kontrakten er

underskrevet af Person 48 på vegne af K/S All Nordic Skovlunde I og på vegne af de

selskaber, der har stillet håndpant eller selvskyldnerkaution.

I et notat af 3. februar 2009 (ekstrakten side 11717) fra Vidne 9 om K/S All Nordic Skovlunde

I er bl.a. anført følgende:

”Engagement 20,0 mio. – etableret 31/7 2007.

Formål: Køb af ejendommen beliggende Meterbuen 18, 2740 Skovlunde, for
36,8 mio.

Sikkerhed: Kr. 20 mio. ejerpantebrev med pant i ejendommen, næstefter 22,0
mio. pantebreve, (restgæld på pantebrevene er ca. 24,8 mio.). Der er tale om et 3.
mands pant, idet ejerpantebrevet er udstedt og håndpantsat af sælger af
ejendommen, Ejendomsselskabet Glerupvej 7, 2610 Rødovre.

Det er endvidere også sælger ES Glerupvej 7, 2610 Rødovre, der er tinglyst ejer
af ejendommen. Men ifølge utinglyst skøde ejes ejendommen af Person 48
(indehaver af vores kunde All Nordic Group Aps). Debitor K/S All Nordic
Skovlunde I har således aldrig ejet ejendommen, men alene betalt købesummen.



/

- 223 -

Bevilling: Bevilget indstilling forefindes ikke, og engagementet har heller ikke
været forelagt sparekassens bestyrelse til bevilling. Effektuering af engagementet
er sket på foranledning af erhvervskundechef Vidne 5.

Der eksisterer 3 forsider af en indstilling udarbejdet i forbindelse med
revisionsbesøg. Heraf fremgår, at ovennævnte ejerpantebrev skal have 1.
prioritets pant, og at sælger har kautioneret for engagementet, indtil "alle forhold
er bragt i orden". Men ingen af disse 2 oplysninger har været tilfældet. Endvidere
fremgår det den 3l/5 2008, at ejendommen var solgt, og at engagementet ville
blive indfriet i løbet af 1 uge. Dette er ikke sket, og der findes ingen forklaring
herpå.

Sagen blev aktuel i forbindelse med berammet tvangsauktion over ejendommen
til 3/2 2009, og Vidne 5 redegjorde for sagen mundtligt overfor sparekassens
ledelse.

Vidne 5 oplyste på forespørgsel, at engagementet ikke er registreret som
sammenhængende med All Nordic Group ApS, og at dette var godkendt af
Finanstilsynet i forbindelse med deres besøg medio 2008. Vidne 5 kunne ikke
redegøre for hverken komplementar eller kommanditist(er) i K/S, og det fremgår
heller ikke af sagen.

Den 31/1 2007, samme dag som etablering af faciliteten, er kr. 20,0 mio overført
til konto tilhørende Advokat 4, og vi har indledt en undersøgelse af, hvad
pengene er brugt til samt grunden til, at beløbet er frigivet, før der foreligger
tinglyst, anmærkningsfrit skøde til K/S All Nordic Skovlunde I.

Restkøbesummen for ejendommen (36,8 - 22) = 14,8 mio. er uden videre frigivet
til sælger. Restbeløbet ca. 5,2 mio. er stillet til Person 48's disposition til brug for
ombygning af ejendommen Meterbuen 18, Skovlunde.

Det fremgår ikke af sagen, at der er ydet finansiering til ombygning.

Undersøgelsen af beløbstransaktionerne er ikke afsluttet endnu, og vi vurderer
samtidig, om sparekassen skal rejse krav mod Advokat 4 om tilbagebetaling af
kr. 20 mio. + renter, idet almindelige regler og sædvaner for ejendomshandel
synes tilsidesat i denne sag.

Den 2/2 2009 blev der afsagt konkursdekret for All Nordic Group ApS, All
Nordic Svogerslev og Person 48 personligt. Konkursbegæringerne blev indgivet
den 21/1 2009 af Roskilde Bank. Vi modtog først underretning om konkurserne
den 2/2 om eftermiddagen.

Med baggrund i KL § 85 forsøgte kurator at få tvangsauktionen over
ejendommen aflyst, men dommeren valgte at udsætte sagen og bad om et
processkrift. Dette skyldes dels de ovenfor nævnte ejerforhold til ejendommen,
samt at der åbenbart findes flere skøder end de ovenfor nævnte, og dommeren
ønskede altså på den baggrund ikke at gennemføre auktionen i dag.



/

- 224 -

Det lykkedes os at få telefonisk kontakt til Person 48, og han oplyste, at han
arbejder på at sælge ejendommen, således at engagementet bliver fuldt indfriet.
Men der foreligger dog ingen skriftlig aftale herom.

I dagene op til auktionen har der været betydelig interesse for at købe vores
ejerpantebrev, og der har været indikeret en kurs på op til 50%.

Vi har også erfaret, at 1. prioritets panthaver havde taget ejendommen til
administration. Vedkommende har også haft kontakt til os, og bl.a. oplyst, at der
er tale om en ejendom i særdeles god stand, samt at ejendommen er næsten fuldt
udlejet med stabilt betalende lejere. 2 mindre lejemål er p.t. uudlejet, men
vedkommende oplyste, at de var nemme at udleje.

På forespørgsel oplyste Person 48, at både komplementar og kommanditist var
100% ejet af ham, og der er således ingen tvivl om, at engagementet med K/S'et
er sammenhængende med engagementet med All Nordic Group ApS m.fl.

Der er naturligvis OIV i engagementet, og nedskrivningsberegning skal
udarbejdes.

Endvidere skal indstilling vedrørende engagementet forelægges direktion og
bestyrelse til efterbevilling eller efterretning.”

Låneindstilling nr. 10056 (ekstrakten side 11085) vedrører K/S All Nordic Skovlunde I og er

udarbejdet den 4. februar 2009. Låneindstillingen angår bevilling af speciel kredit Konto nr.

17 med et maksimum på 20 mio. kr. Det er angivet i indstillingen, at der stilles sikkerheder

med en sikkerhedsværdi på 8 mio. kr. Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

”Engagementet er etableret 31.07.2007 og forlænget flere gange efter 1. udløb
31.01.2008, senest den 30.12.2008.

Engagementet er ydet til køb af en ejendom, som selskabet aldrig har fået skøde
på.

Engagementet er aldrig bevilget af direktion og bestyrelse, men alene af Vidne 5.
Indstilling i underskrevet stand af Vidne 5 eksisterer ikke.

Engagementet forelægges derfor direktion og bestyrelse til efterbevilling eller
efterretning.”

Låneindstilling nr. 10056 er underskrevet af Sagsøgte 1 den 9. februar 2009 under en

afkrydsning i rubrikken ”B-indstilling” . Med låneindstillingen er fremlagt en

virksomhedsbeskrivelse samt en sikkerhedsbeskrivelse af 6. februar 2009, hvoraf det fremgår,

at der af Ejendomsselskabet Gl. Glerupvej 7 ApS er meddelt sikkerhed i et



/

- 225 -

ejerpantebrev på 20 mio. kr. i Meterbuen 18, næstefter nærmere angivne prioriteter på 22 mio.

kr. Det er videre anført, at en berammet tvangsauktion over ejendommen pt. er udsat og måske

bliver aflyst pga. konkurs i investorkredsen bag K/S All Nordic Skovlunde I. Med baggrund i

flere mundtlige indikationer op til auktionen er sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet ansat til

8 mio. kr. Med låneindstillingen er endvidere fremlagt en handlingsplan/status af 6. februar

2009 (ekstrakten side 11089), der er udarbejdet af Vidne 9, og af denne fremgår følgende:

”Lån etableret 31/7 2007 til finansiering af køb af ejendommen Meterbuen 18,
2740 Skovlunde, for 36,8 mio, af Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS, 2610
Rødovre. Af lånet er kr. 13,3 mio restkøbesum og resten ifølge det oplyste brugt
til ombygning/renovering af ejendommen.

Forudsat sikkerhed: Ejerpantebrev kr. 20 mio. med pant i ejendommen. Samt
selvskyldnerkautioner afgivet af Person 48 (indehaver af All Nordic Group
koncernen) samt af flere selskaber i All Nordic Group koncernen. Person 48 og
nogle af selskaberne i koncernen er kunder i sparekassen.

Ejerpantebrevet foreligger, men er udstedt af sælger ES Glerupvej 7 ApS, som
således er 3. mands håndpantsætter.

Køber, K/S All Nordic Skovlunde I, har aldrig fået skøde på ejendommen, idet
den tinglyste ejer fortsat er sælger, ES Glerupvej 7 ApS. Sælger hæfter også
fortsat som selvskyldnerkautionist på foranstående pantebreve, nominelt 22 mio.
ES Glerupvej 7 ApS har oplyst overfor os, at de har rykket køber/købers advokat
utallige gange for at få handelen bragt på plads.

Der blev dog udstedt et skøde vedrørende handelen, men køber er Person 48
personligt, og ikke K/S All Nordic Skovlunde I. Dette skøde er underskrevet,
men aldrig tinglyst.

De 20 mio er sendt til berigtigende Advokat 4, …, og Advokat 4 har ikke
destomindre frigivet købesummen til sælger helt tilbage ved handelstidspunktet,
samt resten af pengene til - ikke køber - men til Person 48, der oplyser, at han har
renoveret/ombygget ejendommen for pengene.

Der var berammet tvangsauktion over ejendommen til afholdelse den 3/2 2009.
Auktionen blev imidlertid udsat, idet ovennævnte Person 48 og 2 selskaber gik
konkurs. Eventuel fortsættelse af auktionen beror nu på processkrift som
dommerens beslutningsgrundlag for, om tvangsauktionen skal aflyses eller
genoptages.

Op til tvangsauktionen modtog vi henvendelser fra interesserede købere af vores
ejerpantebrev i ejendommen med højeste indikation på købskurs på 50%.



/

- 226 -

Der er tale om en ejendom i efter det oplyste meget god stand, og næsten fuldt
udlejet. Der står ca. 100 m” tom i øjeblikket. Der er et bebygget areal på 4.804
m2 og et samlet erhvervsareal på 9.608 m2 i to plan. Årlig lejeindtægt ca. 3,8
mio excl. forbrug og moms (tal fra 2007).

…”

Det fremgår af referatet af bestyrelsesmøde den 17. februar 2009 (ekstrakten side 11968), at

bl.a. låneindstilling nr. 10056 var indstillet til godkendelse eller efterretning, og at bestyrelsen

tog indstillingen til efterretning.

Advokaterne Vidne 13 og Vidne 1 har i et notat af 10. marts 2009 (ekstrakten side 11705) om

”Undersøgelse af diverse dispositioner udført af tidligere erhvervskundechef Vidne 5 samt All

Nordic Group koncernens advokat, Advokat 4” , bl.a. anført følgende:

” Overvejelser vedrørende Advokat 4's eventuelle
erstatningsansvar.

Vedrørende K/S All Nordic Skovlunde I.

Der foreligger mailkorrespondance af 30. juli 2007, hvor Sparekasse overfører
kr. 20.000.000,00 under forudsætning af:

▪ Underskrevet ejerpantebrev, håndpantsætningserklæring,
garantirekvisition kr. 20.000.000,00.

▪ Kopi af underskrevet skøde.
▪ Indeståelse for anmærkningsfrit ejerpantebrev kr. 20.000.000,00 (

Sparekasse lægger til grund, at Advokat 4 sørger for tinglysning af
ejerpantebrev).

Mod indeståelse om lysning om endeligt anmærkningsfrit skøde oplyste
sparekassen sig indforstået med, at skødet først blev lyst senere.

Advokat 4 besvarer straks mailen med:

"Jeg bekræfter nedenstående betingelser ... " (de betingelser, der er anført her
ovenfor).

Ved de nævnte mails fremgår det ikke klart, hvem skødehaver skal være. Det
vides ikke, om skødekopi nogensinde blev modtaget af Sparekasse. Det står
klart, at der aldrig er tinglyst skøde til K/S All Nordic Skovlunde I, men af
tidligere mailkorrespondance af 25. juli 2007 med Advokat 4 fremgår det, at
Sparekasse overfor Advokat 4 forudsætter, at K/S All Nordic Skovlunde I køber
ejendommen.



/

- 227 -

Det er derfor vores opfattelse, at Advokat 4 har indestået for tinglysning af
skøde, og at denne indeståelse må fortolkes som tinglysning af skøde til K/S All
Nordic Skovlunde I.

Dette er ikke sket, og der kan derfor ifaldes et garantiansvar. Dette er et
erstatningsansvar, der forudsætter et tab. Dette tab er endnu ikke realiseret, idet
der er tinglyst pant i den ejendom, der forudsættes købt af K/S All Nordic
Skovlunde I. Hvis det pant, der er tinglyst, har den prioritetsstilling, der var
forudsat ved bevillingen, vil der ikke lides noget tab, idet den tinglyste ejer af
ejendommen har stillet sin ejendom til pant for K/S All Nordic Skovlunde I's
gæld overfor Sparekasse.

Det er derfor tvivlsomt, om Advokat 4 har noget erstatningsansvar overfor
Sparekasse i og med, at sparekassen har fået det pant, som var forudsat.
…”

K/S All Nordic Skovlunde I er slettet af CVR-registret den 4. februar 2010, jf. § 10 i lov om

visse erhvervsdrivende virksomheder (ekstrakten side 14616).

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, anmeldte den 18. maj 2010 (ekstrakten side 12679)

et samlet krav på ca. 102 mio. kr. i Person 48's konkursbo, hvoraf 20.011.125 kr. vedrørte

sparekassens engagement med K/S All Nordic Skovlunde I i henhold til kredit Konto nr. 17.

Ifølge en udskrift af tingbogen (ekstrakten side 12967) købte Sparekasse ejendommen

Meterbuen 18 på tvangsauktion den 22. december 2009, og Sparekasse videresolgte derefter

ejendommen for 32 mio. kr. Overdragelsen medførte et provenu til Sparekasse på 4.920.869

kr. efter indfrielse af foranstående hæftelser ifølge en indbetalingskvittering af 30. maj 2011

(ekstrakten side 13309).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit samlede tab vedrørende Meterbuen 18 til

15.090.256 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til 10.717.268 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.2.8 Frederikssundsvej 84-86

Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS blev stiftet 28. september 2006 (ekstrakten

side 14891) med Person 54 som direktør. Person 55 indtrådte i direktionen den 12. januar

2007, og selskabet fik adresse hos D.F.C. Group Holding A/S. Selskabets



/

- 228 -

formål var at erhverve og ombygge ejendommen beliggende Frederikssundsvej 84-86,

København.

Ifølge låneindstilling nr. 9829, der er udarbejdet af Vidne 5 den 2. maj 2007 (ekstrakten side

7173), havde D.F.C. Group Holding A/S bl.a. anmodet om en kredit på 35 mio. kr. med

sikkerhed ”i anparterne, i ejendommen + kaution” til køb af Frederikssundsvej 84-86,

København. Sikkerhederne var vurderet til 23,380 mio. kr. D.F.C. Group Holding A/S havde i

forvejen en kredit på 15 mio. kr. til køb af 50% af anparterne i Dansk Jord ApS. Af

låneindstillingen, der er underskrevet af Sagsøgte 1 samme dag, og som med håndskrift er

påført ”indstilles” , fremgår følgende under rubrikken ”Indstilling” :

”…
2. Sag- Frederikssundssvej 84-86, København - nyt selskab. Selskab ejes med
25% til Person 54 og 75% til D.F.C. Der købes en ejendom, som skal nedrives,
og der skal bygges ny ejendom p-kælder, dagligvarebutik, erhverv og boliger.
Kreditten er til køb af ejendommen (29,22 mio.kr.) samt projektudvikling ca. 5
mio. kr. Der forventes at foreligge byggetilladelse medio 2008, så vi forventer
et salg gennemføres primo 2009. Ejendommen er vurderet til 80%.
…”

Med håndskrift er låneindstillingen påført en bemærkning om, at den var bevilget på

betingelse af bl.a. kaution fra ”3 søstre/holdingselskaber” , og at sikkerheder og budget holder.

Sammen med låneindstillingen er fremlagt et notat, der er udarbejdet af Vidne 5 den 2. maj

2007 (ekstrakten side 7174), hvoraf følgende fremgår:

”…
Vurdering af ejendommen Frederikssundsvej 84-86, København:

Ejendommen er beliggende i et kvarter, hvor der skal ske byfornyelse.

Den eksisterende ejendom bliver nedrevet, og bygges ny ejendom (ikke af
vores kunde), som bliver med p-kælder, dagligvarebutik, erhvervslokaler samt
boliger.

Kommunen har tildelt denne ejendom 2.000 kvm til butikslokale af
lokalplansområdet samlede 8.000 kvm til butik.



/

- 229 -

Den nye ejendom får 25 lejligheder med i alt ca. 2400 kvm, ca. 600 kvm butik
og ca. 1500 kvm butik i kælderplan samt p-kælder med 36 p-pladser.

D.F.C. vurderer, at der skal investeres yderligere op til ca. 120 mio.kr., men
herefter vil have en salgsværdi på godt 200 mio.kr., hvor der allerede er dialog i
gang med Lidl om leje/salg af dagvarebutikken i kælderen. Lidl har erfaret, at
der er stor mangel på lokaler til dagligvarer i det indre København.
…”

Endvidere er der sammen med låneindstillingen fremlagt en sikkerhedsoversigt (ekstrakten

side 7175), en beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side 7176) og en oversigt over

regnskabstal for D.F.C. Group Holding A/S (ekstrakten 7177). Ifølge sikkerhedsoversigten er

der meddelt sikkerhed i selskabskapitalen i Dansk Jord ApS og kaution af Person 40.

Bestyrelsen godkendte låneindstillingen på bestyrelsesmødet den 8. maj 2007 (ekstrakten side

11880), og af referatet fra mødet fremgår følgende:

”…
I sag nr. 9829, D.F.C. Group Holding A/S spurgte Person 4] om Vidne 5 havde
set bygningerne i København. Vidne 5 har ikke set bygninger, men via sit
netværk havde han fået kyndige personer til at se på bygningerne og deres
beliggenhed. Vidne 5 noterede, at projektet som sådan var attraktiv, og
bestyrelsen gav en betinget bevilling på bl.a. kaution af 3 døtre, hvis far ejer
75% af aktierne.
Person 3] spurgte om de store bevillinger kunne gå ud over de mindre
bevillinger i lokalsamfundet, men det afviste Sagsøgte 1] idet sparekassen
stadig har fokus på denne del af forretningen..
…”

Ejendommen Frederikssundsvej 84-86, København, er også behandlet ved låneindstilling nr.

9841 (ekstrakten side 7341), som er udarbejdet af Vidne 5 den 12. juni 2007. Ifølge denne

låneindstilling er 28,22 mio. kr. af lånet på 33,22 mio. kr. til en garanti og 5 mio. kr. til en

kredit. Sikkerhederne er som i den tidligere låneindstilling af 2. maj 2007 værdiansat til 23,38

mio. kr., men med yderligere sikkerheder i form af transport i tilgodehavende og pant i aktier

til 8,5 mio. kr. I rubrikken ”Indstilling” er der i forhold til den tidligere låneindstilling

supplerende anført ”Bemærk nye sikkerheder i forhold til indstilling af 02.05.07” .



/

- 230 -

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 12. juni 2007. Der er afkrydset i rubrikken

”Bevilget” og med håndskrift tilføjet ”til indstilling” . Den tidligere låneindstilling af 2. maj

2007, Vidne 5's notat af samme dato, sikkerhedsoversigten og regnskabstallene er fremlagt

sammen med låneindstillingen.

Bestyrelsen godkendte uden bemærkninger bevillingen til D.F.C. Group Holding A/S på

bestyrelsesmødet den 12. juni 2007 (ekstrakten side 11883).

Af en kontoudskrift af 17. september 2009 (ekstrakten side 12199) vedrørende Konto nr. 6,

der tilhører Ejendomsselskabet 84-86 ApS under konkurs, fremgår, at der den 29. juni 2007 på

kontoen indgik et provenu fra et udlandslån på 28,22 mio. kr., og at beløbet samme dag blev

trukket til deponering af restkøbesum.

Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS aflagde den 29. februar 2008 årsrapport for

2006/2007 (ekstrakten side 8209), der var selskabets første regnskabsår. Af den uafhængige

revisors påtegning fremgår det, at selskabet havde tabt mere end 50% af sin kapital

(ekstrakten side 8213). Ifølge ledelsesberetningen udgjorde årets samlede resultat

-692.586 kr. med en samlet aktivmasse på 31.760.952 kr. og en egenkapital på -564.586 kr.

(ekstrakten side 8215).

Fra materialet indhentet fra aktindsigten hos Finanstilsynet er der fremlagt en ”Låneindstilling

– Sparekasse Finanstilsynets rapportside 51-52” (ekstrakten side 18428). Dokumentet er

udarbejdet den 31. maj 2008 af Vidne 5, og det fremgår heraf, at debitor ifølge udlandslånet

på 28,22 mio. kr. (Konto nr. 18) og forretningskreditten på 5 mio. kr. (Konto nr. 6) er

Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS, og at der var bevilget et overtræk på

300.000 kr. Den samlede kredit er dog opgjort til 33,649 mio. kr., og sikkerhederne er vurderet

til 27,167 mio. kr. D.F.C. Group Holding ApS er anført som sammenhængende engagement.

Låneindstillingen indeholder følgende oplysninger om debitor:

”…
D.F.C. Group Holding A/S ejer Ejendomsselskabet Frederiksundsvej 84-86
ApS.

Frederiksundsvej 84-86 er igang med at søge byggetilladelse til projektet.



/

- 231 -

Selskabet (Ejendomsselskabet Frederiksundsvej 84-86) er solgt til All Nordic
Group ApS, der forventer at have sin finansiering på plads senest 1. juli 2008.
All Nordic ApS nedbringer sit engagement med ca. 40 mio.kr. pr. 30.06.08, så
sparekassen overvejer at hjælpe med en del af finansieringen af købet af
Frederikssundsvej 84-86.
…”

Person 40 indtrådte i direktionen for Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS den 9.

juni 2008 (ekstrakten side 14890).

Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS blev taget under konkursbehandling ved

dekret afsagt den 17. juli 2009 (ekstrakten side 14888).

Finansiel Stabilitet anmeldte den 13. august 2009 (ekstrakten side 15279) et krav på

36.015.962 kr. i konkursboet Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS.

Der blev den 23. september 2010 afholdt tvangsauktion over ejendommen Frederikssundsvej

84-86 (ekstrakten side 13020), hvor det højeste bud blev 2,1 mio. kr. Bank, som Sparekasse

var fusioneret med på daværende tidspunkt, og som havde ejerpantebreve på henholdsvis 1.

og 2. prioritet opgjort til 31.460.000 kr., begærede ny auktion. Ny auktion blev afholdt den 1.

november 2010 (ekstrakten side 13023). Ejerpantebrevene med meddelelse til Bank var ved

den nye auktion overdraget til Bach Gruppen København A/S. Der er ikke fremlagt nærmere

oplysninger om denne overdragelse. Ejendommen blev solgt til tredjemand for 9,5 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har på denne baggrund i tabsopgørelsen lagt til grund, at provenuet på

ejerpantebrevet maksimalt har været 9,5 mio. kr.

D.F.C. Group Holding A/S’ køb af halvdelen af anparterne i Dansk Jord ApS blev ikke

berigtiget, hvorfor sparekassens sikkerhed heri ikke blev gyldigt etableret. Kautionisten,

Person 40, gik konkurs, og konkursboet blev sluttet i medfør af konkurslovens § 143, da der

ikke var midler udover til delvis dækning af omkostningerne (ekstrakten side 13231).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab vedrørende Frederikssundsvej 84-86 til den

anmeldte fordring på 36.015.962 kr. fratrukket 9.500.000 kr. i provenu for ejerpantebrevet,

eller i alt 26.515.962 kr. før fradrag af renter og gebyrer og til 23.628.464 kr. efter fradrag af

renter og gebyrer.



/

- 232 -

2.4.2.9 Ågade 106

Ejendommen Ågade 106, København blev ifølge oplysningerne i OIS erhvervet af

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS ved slutseddel af 8. januar 2005 for 13,5 mio. kr.

(ekstrakten side 15463). Videre er det oplyst i OIS, at ejendommen forud herfor i maj 2004

blev handlet for 5,2 mio. kr. og i juni 2004 for 8,6 mio. kr.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erkendte ved gældsbrev af 1. marts 2005 (ekstrakten side

8808) at skylde Sparekasse 4 mio. kr. vedrørende et boliglån til ejendommen Ågade 106 i

København. Der blev samtidig meddelt sparekassen håndpant i effekter tilhørende

Entrepriseselskabet. Person 17 og Person 14 skrev på samme tidspunkt under på gældsbrevet

som selvskyldnerkautionister.

Ifølge låneindstilling nr. 9497, der er udarbejdet af Vidne 5 den 12. april 2005 (ekstrakten side

3263), havde Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS en erhvervskredit på 20.000 kr. og ansøgte

foruden et boliglån på 4 mio. kr. om en forhøjelse af erhvervskreditten til 150.000 kr. og om et

udlandslån på 2,217 mio. kr. Formålet hermed var finansiering af Entrepriseselskabet 1/9 3003

ApS’ køb af ejendommen Ågade 106 for 13,5 mio. kr. Sparekassen skulle have pant i Ågade

106, kaution fra Person 14 og Person 17 og pant i en firmagruppelivsforsikring på Person 17.

Sikkerhederne var værdiansat til 9,746 mio. kr. Det er i låneindstillingen beskrevet, at der er

sammenhængende engagement med Person 17 og Person 14, og det samlede engagement er

opgjort til godt 27 mio. kr. Låneindstillingen indeholder følgende oplysninger om debitor:

”Entrepriseselskabet ejes og drives af Person 17. Selskabet er stiftet i 2003. Vi
har set balancen pr. 30.09.04, der viser en indtjening på tkr. 730 på l år.

Firmaet renoverer og byfornyer ejendomme for Person 14 (Person 17's
storebror), der har ejendomme for ca. 500 mio.kr. samt en kvinde, der har
ejendomme for ca. 500 mio.kr.

Vi har fået en kopi af kautionisten Person 14's holdingselskabs regnskab, der
har en egenkapital på godt 81mio.kr.”



/

- 233 -

Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1 den 12. april 2005, og der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” . Lånesagen blev behandlet på et bestyrelsesmøde samme dag

(ekstrakten side 11808).

Sammen med låneindstillingen er der fremlagt en låneindstilling vedrørende Person 17, som

ligeledes er udarbejdet af Vidne 5 den 12. april 2005 (ekstrakten side 3264),

sikkerhedsoversigt for Person 17 (ekstrakten side 3265), sikkerhedsoversigt for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 3267), regnskabstal for Entrepriseselskabet

1/9 2003 ApS (ekstrakten side 3269), beregning af dækningsbidrag vedrørende Person 17

(ekstrakten side 3270) og beregning af dækningsbidrag vedrørende Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS (ekstrakten side 3271).

Det fremgår af låneindstillingen med Person 17 som debitor, at det eksisterende engagement

var på ca. 10,1 mio. kr., med sikkerheder værdiansat til 7,17 mio. kr., og at det skulle forhøjes

med 2,117 mio. kr. til en garanti for ”RD-lån” , idet Person 17 havde købt sommerhus for 3,5

mio. kr. i Grønhøj, hvoraf 60% var finansieret med ”RD-lån” , mens han havde betalt resten

kontant. I låneindstillingen er der angivet et sammenhængende engagement med

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Den samlede kreditfacilitet udgjorde efter ændringen

27,227 mio. kr., og værdien af sikkerhederne var opgjort til 27,673 mio. kr. Låneindstillingen

indeholder følgende debitoroplysninger:

”…
Person 17 ejer og driver Entrepriseselskabet af 1/9 2003 ApS, som har 4
ansatte.

Firmaet renoverer bygninger i hovedstadsområdet, der primært ejes af Person
17's storebror ejendomme for godt 500 mio.kr. - samt en anden ejendomsudlejer
- ejendomme for ca. 500 mio.kr.
…”

Af sikkerhedsoversigten for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 3267) fremgår

et ejerpantebrev på 6 mio. kr. i Ågade 106 med foranstående hæftelser for 8,64 mio. kr.

Værdien af sikkerheden er medtaget med 3,51 mio. kr. Beregningsgrundlaget for sikkerheden

er handelsprisen og en belåningsprocent på 90.



/

- 234 -

Opstillingen af de vedlagte regnskabstal (ekstrakten side 3269) er udarbejdet af Vidne 5 og

angiver at være balance pr. 30. september 2004. Det ordinære resultat for Entrepriseselskabet

1/9 2003 ApS er angivet til 730.000 kr.

Boliglånet til købet af Ågade 106 fremgår af låneindstilling nr. 9718 af 1. juni 2006

(ekstrakten side 4447), der angår en investeringskredit til køb af aktier. Rubrikken

”Indstilling” indeholder følgende oplysninger:

”Investeringskredit til køb af aktier.

Det vægtet engagement udgør efter fradrag godt 34 mio. kr., jf. vedlagte
opstilling.

Samlet indtjening på engagementet inkl. privat ca. 1,4 mio. kr.”

Ifølge denne låneindstillings debitoroplysninger var ejendommen Ågade 106 solgt pr. 1.

september 2006 med en fortjeneste på ca. 6 mio. kr. Ejerpantebrevet på 6 mio. kr. fremgår

uændret af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstillingen. Der er også

fremlagt regnskabstal for 2004, hvoraf det fremgår, at Entrepriseselskabet 1/9 2003 havde et

ordinært resultat på 425.000 kr. Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 1. juni

2006, og der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” .

Lånesagen blev behandlet på bestyrelsesmødet den 21. juni 2006 (ekstrakten side 11849) med

bemærkning om, at den sammen med de øvrige låneindstillinger var tilsagt af direktionen.

Årsrapport for 2005 for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev offentliggjort den 19. juli 2006

(ekstrakten side 4573).

Ifølge en låneindstilling, der er udarbejdet af Vidne 5 den 9. november 2006 (ekstrakten side

5060), er Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ samlede engagement udvidet til 72,361 mio. kr.

Boliglånet vedrørende Ågade 106 fremgår fortsat som en eksisterende kredit. I rubrikken med

debitoroplysninger er anført:

”…
solgt Ågade 106 pr. 1.10.2006 (fortjeneste ca. 6 mio. kr. – solgt finansieret – vi
afventer afregning af provenuet.
…”



/

- 235 -

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 10. november 2006, hvor der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” .

En engagementsoversigt til brug for sparekassens aktiveftersyn i 2006 viser, at

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS havde en gruppedebetsaldo på 70.208.577,58 kr. og en

gruppekreditsaldo på 10.670.222,42 kr. (ekstrakten side 5053).

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side 11860) fremgår

følgende bemærkninger vedrørende det gennemførte aktiveftersyn:

” Aktiv eftersyn blev afviklet i henhold til bestyrelsens forretningsorden med
gennnemgang af:
- 10 største engagementer
- øvrige engagementer> 7 mio. kr.
- § 78-engagementer
- restancer
- sparekassens fondsbeholdning
- sparekassens ejendomme. Gennemgangen, specielt af de 10 største
engagementer, var grundig. Vidne 5 deltog tillige i præsentationen. Bestyrelsen
havde ganske få positive kommentarer til gennemgangen, hvor bl.a. Sagsøgte 3]
bemærkede. at det var flot med så få restancer.”

Ifølge oplysningerne i OIS blev ejendommen Ågade 106 solgt for 21 mio. kr. ved skøde af 9.

januar 2007 (ekstrakten side 15463).

Årsrapport 2006 for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev offentliggjort den 21. juni 2007

(ekstrakten side 6793). Ledelsesberetningen indeholder bl.a. følgende bemærkninger:

” Det er ledelsens opfattelse at årets resultat på 8.352 t.kr. er tilfredsstillende.

Da der var fejl i årsrapporten for året 2005, er sammenligningstallene for 2005
tilrettet. Fejlen er en såkaldt fundamental fejl, idet regulering af udskudt skat af
ejendomme til dagsværdi ikke er medtaget i resultatopgørelsen
for året 2005. Reguleringen af udskudt skat er foretaget direkte på
egenkapitalen, så effekten for 2005 er således, at resultatet påvirkes negativt
med 3.189 t.kr., men det har ingen effekt på egenkapitalen.



/

- 236 -

Årsrapportens finansielle poster samt saldo for værdipapirer og bankgæld er
påvirket af en væsentlig investeringsforretning. Investeringsforretningen er
afsluttet i 2007 uden tab eller gevinst i forhold til de bogførte værdier pr.
31.12.2006.”

Der er fra materialet fra aktiveftersynet i 2007 fremlagt bl.a. en oversigt over engagementer

over 10 mio. kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8427). Ifølge denne oversigt udgør den

samlede debetsaldo for engagementet med Person 17 750.000 kr. og kreditsaldoen 10.020,91

kr., mens debetsaldoen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS udgør 64.472.271,93 kr. og

kreditsaldoen er 219.564,41 kr.

Ved låneindstilling nr. 9973 udarbejdet af Vidne 5 den 17. april 2008 (ekstrakten side 8781)

blev Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ samlede kreditfaciliteter forhøjet fra 48,488 mio. kr.

til 58,599 mio. kr. Boliglånet vedrørende Ågade 106 er også på denne låneindstilling angivet

som et eksisterende lån. Kreditten er bevilget af Sagsøgte 1 samme dag. Lånesagen blev

behandlet på bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 (ekstrakten side 11918) med bemærkning

om, at den var bevilget inden for ”25%-grænsen, dog max. 5 mio. kr.” .

Sparekasse modtog ved DLR Kredits brev af 27. april 2010 (ekstrakten side 12671)

meddelelse om, at DLR Kredit havde overtaget Ågade 106 på tvangsauktion den 23. april for

et bud på 3 mio. kr. Af brevet fremgår endvidere:

”…
Der blev på tvangsauktionen ikke opnået dækning for nominelt kr.
6.302.119,11 af DLR Kredits tilgodehavende. Kursen på de bagved liggende
obligationer var den 23. april 2010 100,447, hvorfor kontantværdien af DLR
Kredits udækkede fordring på tvangsauktionen udgjorde kr. 6.322.279,48 jfr.
salgsopstillingen, der jfr. garantivilkårene danner grundlag for
garantibetalingen.

Garantisaldoen på erhvervsgarantien stillet af Sparekasse udgør kr. 3.240.000,-.

Det udækkede garantibeløb kr.3.240.000,- bedes indbetalt inden 4 uger fra dato
…”

I et notat af 26. april 2010 (ekstrakten side 12669) har Person 56, der var ansat hos

Sparekasse, anført følgende:



/

- 237 -

”…
Ejendommen solgt af Entrepriseselskabet l/9-2003 ApS til Europolitan K/S,
men der er aldrig sket gældsovertagelse af mellemværende i Sparekasse.

Ejendom i dårlig vedligeholdt stand.

Vi bød ikke på ejendommen.

Ejendommen overtaget af DLR med et bud på 3 mio. kroner.

Ingen andre interesserede.
…”

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den

19. maj 2010.

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, har i en

”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” af 27. maj 2010 (ekstrakten side 12699)

bl.a. anført følgende om Person 17 og Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS:

”I 2003 stifter Person 17 Entrepriseselskabet 1/9-2003 ApS. Selskabet startede
med ejendomsservice, lettere renoveringer af ejendomme og viceværtsservice.
Over tid udvikledes forretningsomfanget til også at omfatte investering i
udlejningsejendomme.
Der købes og sælges flere ejendomme over årene. Køb bliver overvejende
finansieret via lån i Sparekasse.
Op til ejendomsmarkedets endelige kollaps finansieres 7 ejendomme. Ud fra
seneste salg vedr. ejendommen Ågade 106 har vi fornemmelse af, at
ejendommen tilsyneladende skulle indgå i handelskarrusellen. Ejendommen
blev solgt til CPH Ejendomme ApS, derefter til Europolitan K/S under stigende
prisniveau uden at der skete endelig gældeovertagelse og uden at sælger
(Entrepriseselskabet) fik provenu ud af handlerne.”

Bank anmeldte den 3. juni 2010 (ekstrakten side 12703) i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9

2003 et krav på 3.590.931,85 kr. (vedrørende

Konto nr. 19), 3.631.943,25 kr. (vedrørende Konto nr. 20) og 2.343.062,33 kr. (vedrørende

Konto nr. 21), eller i alt 9.565.937 kr. uden tilskrevne renter, der angik Ågade 106.

Ved annonce indrykket i Statstidende den 15. december 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i Konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS.



/

- 238 -

Det fremgår videre, at boet ville blive sluttet i medfør af konkurslovens § 143, da der ikke var

midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab vedrørende Ågade 106 til 9.565.937 kr. før

fradrag af renter og gebyrer og til 8.095.857 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.10 Linde Allé 14

Ved skøde underskrevet af Person 17 den 29. november 2005 (ekstrakten side 3521)

erhvervede Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS ejendommen Linde Allé 14 i Vanløse for 9,95

mio. kr. med overtagelse 1. december 2005.

Ifølge låneindstilling nr. 9634 (ekstrakten side 3533) ansøgte Entrepriseselskabet 1/9 2003

ApS bl.a. om kredit i form af erhvervskredit på 100.000 kr., boliglån på 2,2 mio. kr. og garanti

for udlandslån på 2,2 mio. kr. til bl.a. køb af Linde Allé 14. Selskabet havde ifølge

indstillingen allerede fået bevilget kreditter for 13,837 mio. kr., for hvilke der var stillet

sikkerheder værdiansat til 9,687 mio. kr. Efter forhøjelsen ville det samlede engagement være

36,172 mio. kr. med sikkerheder for 29,997 mio. kr. De nye sikkerheder bestod i pant i Linde

Allé og Benløse Centeret, som også var omfattet af låneindstillingen. Det fremgår af

låneindstillingen, at der er sammenhængende engagement med Person 17.

Låneindstillingen, der er udarbejdet af Vidne 5 den 13. december 2005, indeholder følgende

oplysninger om formålet med forhøjelsen:

”…
Køb af ejendommen Linde Alle 14, Vanløse, ca. 11 mio. kr. samt knap 1 mio.kr.
til investeringer i ejendommen, hvilket vil øge forretningen fra godt 3% til ca.
5%. Der overtages gæld i RD på 6,6 mio. kr. Vores finansiering 4,4 mio. kr.
…”

Af rubrikken ”Debitoroplysninger” fremgår følgende:



/

- 239 -

”Entrepriseselskabet ejes og drives af Person 17. Selskabet er stiftet i 2003.

Firmaet renoverer og byfornyer egne ejendomme samt storebrorens ca. 40
ejendomme samt for en kvinde, der har arvet ejendomme for ca. 500 mio. kr.

CBA Holding A/S er solgt til sin storebrors Ejd.selskabet Bagerstræde 8-10
ApS.”

Der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” , og Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen

uden angivelse af dato. Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 10. januar 2006

(ekstrakten side 11832), at lånesagen blev bevilget på dette møde.

Der er som bilag til låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt for Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS (ekstrakten side 3534), sikkerhedsoversigt for Person 17 (ekstrakten side 3536),

regnskabstal for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS vedrørende regnskabsåret 2004 (ekstrakten

side 3537), beregning af dækningsbidrag vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS,

beregning af dækningsbidrag vedrørende Person 17 og Person 14. Af sikkerhedsoversigterne

fremgår bl.a. et ejerpantebrev på 4,4 mio. kr. i Linde Allé 14. Sikkerhedsværdien af

ejerpantebrevet er angivet til 0 kr., idet beregningsgrundlaget er anført som handelsprisen på 6

mio. kr., belåningsprocenten er 100, og restgælden på prioriteter er 6,6 mio. kr.

Låneindstilling nr. 9654, der er dateret den 26. januar 2005 (rettelig 2006) (ekstrakten side

3149), angår en yderligere bevilling til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Brøndby

Allé 1 a og indeholder under oplistningen af de eksisterende kreditter 2,21 mio. kr. på boliglån

(Konto nr. 22) og 2,2 mio. kr. på garanti vedrørende udlandslån (Konto nr. 23).

Sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet på 4,4 mio. kr. i Linde Allé 14 er i den

sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstillingen, fortsat angivet til 0 kr.

Kreditterne vedrørende Linde Allé 14 fremgår af låneindstilling nr. 9918 af 23. november

2007 (ekstrakten side 8327) som eksisterende med 91.000 kr. på kredit (Konto nr. 24), som

udløb den 30. juni 2007, 2,11 mio. kr. på boliglån (Konto nr. 22) og 2,083 mio. kr. på garanti

vedrørende udlandslån (Konto nr. 23). Ifølge den sikkerhedsoversigt, der var vedlagt denne

låneindstilling, var værdien af ejerpantebrevet på 4,4 mio. kr. i Linde Allé 14 nu 3 mio. kr.

(ekstrakten side 8330). Beregningsgrundlaget var



/

- 240 -

en handelspris på 9,6 mio. kr. og belåningsprocenten 100. Restgælden på foranstående

prioriteter er angivet til 6,6 mio. kr. Låneindstilling nr. 9918 angik en forhøjelse af en

kassekredit til udlejning af Øster Farimagsgade. Sagsøgte 1 bevilgede samme dag forhøjelsen.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 11. december 2007 (ekstrakten side 11899) fremgår, at

lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Person 17 underskrev den 23. juni 2008 på vegne af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS en

kassekreditkontrakt (ekstrakten side 8819). Der var tale om en erhvervskredit på 100.000 kr.

(med Konto nr. 24) vedrørende Linde Allé 14, som var en ændring af bestående kredit. Den 2.

december 2008 underskrev han et gældsbrev vedrørende et lån på 2,25 mio. kr. med Konto nr.

25 (ekstrakten side 8814). Sparekassen fik håndpant i effekter tilhørende Entrepriseselskabet

1/9 2003 ApS, og Person 17 indestod som selvskyldnerkautionist for lånet.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den

19. maj 2010.

Af ”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” (ekstrakten side 12699), der er

udarbejdet den 27. maj 2010 af Bank, som Sparekasse var fusioneret med, fremgår bl.a.

følgende:

”Der beror fortsat 2 ejendomme i selskabet, hvor vi har hhv. 8,0 mio. kr og 4,4
mio. kr. i ejerpant.

Dyrehegnet 2, Maribo, …

Linde Alle 14, Vanløse (EPB 4,4 mio.kr.) udlejningsejendom med 2 små
butikker og 7 boliglejemål, næst 6,6 mio kroner til RD. Nettoleje iflg. det
oplyste t/kr. 296. Pantet skønnes uden værdi for os.”

Bank anmeldte ved brev af 3. juni 2010 (ekstrakten side 12703) et krav på 557.781,94 kr.

vedrørende Konto nr. 24, 2.055.101,83 kr. vedrørende Konto nr. 22 og 2.274.699,90 kr.

vedrørende Konto nr. 25, eller i alt 4.887.584 kr. uden tilskrevne renter i konkursboet

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS.

Af en intern handlingsplan fra Bank af 22. juni 2010 (ekstrakten side 12905) fremgår

følgende:



/

- 241 -

”…
Der ansøges om:
Budindstilling ved tvangsauktion over ejendommen Linde Allé 14, 2720
Vanløse:

Bank byder ikke på ejendommen.
Iflg. vores vurderingsrapport skulle vort max. bud være t/kr. 2885. Første
prioritetspanthaver RD har et max. bud, der er højere.
…”

Finansiel Stabilitet har på denne baggrund anført, at ejendommen blev solgt på tvangsauktion

den 24. juni 2010 uden provenu for Sparekasse, hvis ejerpantebrev respekterede foranstående

hæftelse på ca. 6,5 mio. kr.

Ved annonce i Statstidende for den 15. november 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Det

fremgår af annoncen, at konkursboet forventedes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143

uden midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.

De 3 anmeldte krav fremgår uændret af kontooversigt af 20. oktober 2010 (ekstrakten side

12959) og af kontooversigt af 30. december 2011 (ekstrakten side 13693).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 4.887.584 kr. før fradrag af renter og gebyrer

og til 3.985.118 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.11 Brøndby Allé 1 A-B

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erhvervede ved købsaftale af 6. januar 2006 (ekstrakten

side 3613) ejendommen Brøndby Allé 1 A+B / G. Køge Landevej 778 – 780, Brøndby Strand

for 11,3 mio. kr. til overtagelse 1. februar 2006. Af købsaftalen fremgår, at den offentlige

ejendomsværdi pr. 1. oktober 2004 var 4,15 mio. kr., og at ejendommen indeholdt 4

erhvervslejemål og 8 beboelseslejemål, hvoraf et var ledigt på købstidspunktet.



/

- 242 -

Købsaftalen indeholder en oplistning af bilag udleveret til køberen. Blandt de oplistede bilag

er meddelelser om varslede lejeforhøjelser, 11 lejeaftaler og et salgsprospekt.

Forud for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb var ejendommen ifølge oplysningerne i OIS

(ekstrakten side 15453) senest handlet ved skøde af 3. december 2002 for 4,8 mio. kr.

Advokat 7 anmodede ved brev af 24. januar 2006 (ekstrakten side 3629) stilet til Vidne 5

Sparekasse om et tilbud på finansieringen af købesummen, idet han vedlagde kopi af

købsaftalen. Vidne 5 udarbejdede herefter låneindstilling nr. 9654 (ekstrakten side 3149), der

er dateret 26. januar 2005 (rettelig 2006), hvoraf det fremgår, at kreditten angik finansiering af

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Brøndby Allé for 11,3 mio. kr. som et lån med

udløb 30. juni 2007 og en erhvervskredit på 100.000 kr. Ifølge låneindstillingen havde

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS eksisterende kreditter for 29,521 mio. kr. og stillet

sikkerheder, der var værdiansat til 24,78 mio. kr. Ved låneforhøjelsen skulle sparekassen have

pant i Brøndby Allé og Person 17's sommerhus. Sikkerhedsværdien heraf er anført til 6,2 mio.

kr. Det fremgår af låneindstillingen, at der er sammenhængende engagement med Person 17

for 10,295 mio. kr. Det samlede engagement ville efter forhøjelsen være 54,456 mio. kr. med

sikkerheder vurderet til 41,39 mio. kr. inklusive en DLR tabsgaranti på 3,24 mio. kr.

Der fremgår følgende debitoroplysninger:

”Entrepriseselskabet ejes og drives af Person 17. Selskabet er stiftet i 2003.

Firmaet renoverer og byfornyer ejendomme egne ejendomme samt storebrorens
ca. 40 ejendomme samt for en kvinde, der har arvet ejendomme for ca. 500
mio. kr.

Dette er firmaets 5. ejendomskøb..”

Sagsøgte 1 har skrevet under på låneindstillingen, og der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” .

Sammen med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigt for Person 17 (ekstrakten side

3150), sikkerhedsoversigt for Entrepriseselskabet 1/9 2003 (ekstrakten side 3152),

regnskabstal for 2004 vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 3156) og

beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side 3157).



/

- 243 -

Sikkerhedsoversigterne er begge udskrevet den 14. februar 2006. Af sikkerhedsoversigten for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS fremgår et ejerpantebrev i Brøndby Allé på 5 mio. kr. med

en sikkerhedsværdi på samme beløb. Det er anført, at beregningsgrundlaget er handelsprisen i

2006 på 5,2 mio. kr., og at belåningsprocenten er 100. Videre fremgår et ejerpantebrev på 6,3

mio. kr. med en restgæld på foranstående prioriteter på 5 mio. kr. Sikkerhedsværdien af dette

ejerpantebrev er ansat til 200.000 kr.

Vidne 5 har i et brev af 1. februar 2006 (ekstrakten side 3649) til sælgerens bank oplyst

følgende:

”…
På foranledning af vores kunde:

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS …

har vi dags dato overført kr. 10.710.000,00 til skødekonto tilhørende
Virksomhed ApS 6 … via Nationalbanken. Beløbet fremkommer som
restkøbesum kr. 10.875.000,00 med fradrag af foreløbigt refusionsopgørelse kr.
165.000,00 i alt kr. 10.710.000,00.

Beløbet, der skal deponeres, er overført på betingelse af køberen,
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, får tinglyst endeligt anmærkningsfrit skøde
på ejendommen Brøndby Alle la +b / g og Køge Landevej 778-780,2660
Brøndby Strand med matr.nr. 13 x Brøndbyvester by, Brøndby Strand.
…”

Lånesagen blev bevilget på bestyrelsesmødet den 14. februar 2006 (ekstrakten side 11836).

Af låneindstilling nr. 9973 (ekstrakten side 8781), der er udarbejdet af Vidne 5 den 17. april

2008, fremgår lånet på 11,3 mio. kr. og driftskreditten på 100.000 kr. vedrørende Brøndby

Allé fortsat. I rubrikken ”Afvikling” er anført ”g.i.v.” . Endvidere fremgår det, at

sikkerhedsværdien blev reduceret med 9,459 mio. kr. pga. ”rykning i Brøndby Alle” . Under

formålet med ændringen er det angivet, at der var ”hjemtaget BRF-lån i Brøndby Alle. Lånet

er afdraget på gælden til sparekassen” . Lånesagen er underskrevet af Sagsøgte 1 samme dag,

og der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” . Ifølge referatet fra bestyrelsesmødet den 20. maj

2008 (ekstrakten side 11918) var lånesagen bevilget inden for ”25%-grænsen, dog max 5 mio.

kr.” .



/

- 244 -

Person 17 underskrev den 12. marts 2008 (ekstrakten side 8823) på vegne af

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS et gældsbrev på et Cibor-lån på 2 mio. kr. vedrørende

Brøndby Allé 1 A m.fl. med Konto nr. 26. Tilsvarende skrev han den 23. juni 2008 (ekstrakten

side 8829) under på en kassekreditkontrakt, erhvervskredit, på 100.000 kr. vedrørende

ejendommen med Konto nr. 27 som en ændring af en bestående kredit.

Ejendommen blev solgt på tvangsauktion den 16. februar 2010. Det fremgår af

salgsopstillingen (ekstrakten side 12423), at sparekassens ejerpantebrev var placeret som

hæftelse nummer 3 efter 2 lån i BRF-Kredit A/S opgjort til ca. 9,7 mio. kr. Af et håndskrevet

notat på brev af 10. december 2009 fra advokat Person 57 til Sparekasse (ekstrakten side

12425) fremgår følgende:

”BRF Bød 9 mio. og begærede 2. auktion 16/2 … ingen nye bud. gik til BRF
for 9 mio. og ifølge advokat kan ejendommen ikke sælges til den pris.”

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den

19. maj 2010.

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, anmeldte ved brev af 3. juni 2010 (ekstrakten side

12703) et krav på 1.762.377,27 kr. vedrørende Konto nr. 26 og 573.530,26 kr. vedrørende

Konto nr. 27, eller i alt 2.335.908 kr. i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS.

Ved annonce i Statstidende for den 15. november 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Det

fremgår af annoncen, at konkursboet forventedes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143

uden midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.



/

- 245 -

De 2 anmeldte krav fremgår uændret af kontooversigt af 20. oktober 2010 (ekstrakten side

12959) og af kontooversigt af 30. december 2011 (ekstrakten side 13693).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 2.335.908 kr. før fradrag af renter og gebyrer

og til 315.227 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.12 Øster Farimagsgade 28 A-B

Erhvervskundechef Vidne 5 meddelte ved brev af 3. august 2006 (ekstrakten side 4679) til

FIH Erhvervsbank A/S, at Sparekasse havde overført købesummen på 41 mio. kr. i henhold til

optionsaftale vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Øster Farimagsgade 28 A-

B. Sparekasse ville frigive garantien, når der forelå anmærkningsfrit skøde til køber senest den

15. september 2006.

Person 17 underskrev den 4. august 2006 på vegne af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

endeligt skøde (ekstrakten side 4803) som køber af beboelses- og

erhvervsudlejningsejendommen Øster Farimagsgade 28 A-B til en købesum på 41 mio. kr. og

med overtagelse 1. august 2006. Af det endelige skødes punkt 7 fremgår, at købesummen

skulle berigtiges kontant pr. overtagelsesdagen til FIH Erhvervsbank A/S, og at denne skulle

stille garanti over for køber for tinglysning af anmærkningsfrit skøde. Ejendommen bestod af

14 ejerlejligheder vurderet pr. 1. oktober 2005 til mellem 920.000 kr. og 1,65 mio. kr.

Endeligt skøde blev tinglyst uden anmærkninger den 5. september 2006 (ekstrakten side

4811), og Sparekasse frigav den 13. september 2006 garantien stillet af FIH Erhvervsbank A/S

(ekstrakten side 4812).

Af låneindstilling nr. 9745 (ekstrakten side 4825), der er udarbejdet af Vidne 5 den 18.

september 2006, fremgår følgende under rubrikken ”Indstilling” :

”Køb af 14 ejerlejligheder med lav forretning (godt 2%), pris 42 mio.kr., hvilket
svarer til ca. kr. 31000/kvm, hvor salgsprisen pt. er godt 40000/kvm på
Østerbro. Det vil sige en mulig gevinst på ca. 10 mio.

Finansiering via kreditforening 27 mio.kr. og Sparekasse 15,25 mio.kr. ”



/

- 246 -

Det eksisterende engagement udgjorde før forhøjelsen en maksimal kredit på 45,826 mio. kr.

med sikkerheder værdiansat til 31,732 mio. kr. Efter forhøjelsen ville den maksimale kredit

være 70,31 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 61,878 mio. kr. inklusive

sammenhængende engagement med Person 17 og Person 14.

I rubrikken ”Følgende faciliteter bedes ændret, art og afdragsvilkår. Sikkerhedsændringer +/-”

er dels anført en indfrielse af et lån på 11,7 mio. kr. vedrørende Benløse Centeret, dels et nyt

udlandslån på 14 mio. kr. og en erhvervskredit på 1,25 mio. kr. med variable rente 7,75%

vedrørende Øster Farimagsgade. Om sikkerhedsændringerne er det angivet ”pant i Øster

Farimagsgade 28 – pant i deponering” til en værdi af 18,633 mio. kr. Pantet på 9,9 mio. kr. i

Benløse Centeret skulle samtidig frigives. Dertil kommer sammenhængende engagement med

”Person 14 og Person 17” til 9,921 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 10 mio. kr. og

kredit til Person 17 på 600.000 kr. med sikkerheder vurderet til 1 mio. kr. Det fremgår af en

låneindstilling, der ligeledes er udarbejdet af Vidne 5 den 18. september 2006 (ekstrakten side

4826), at Person 17's’ private kredit skulle forhøjes med 500.000 kr. til 600.000 kr. til køb af

privatbil.

Låneindstilling nr. 9745 indeholder følgende debitoroplysninger:

”Entrepriseselskabet ejes og drives af Person 17. Selskabet er stiftet i 2003.
Firmaet renoverer og byfornyer ejendomme, herunder firmaets 5 egne
ejendomme.

Regnskabet for 2005 kommer i løbet af ca. 2 uger.

Firmaet har solgt Benløse Centret pr. 01.05.2006 (fortjeneste ca. 1 mio.kr,.),
solgt Ledreborg Alle pr. 01.09.2006 (fortjeneste godt 3 mio.kr.) og solgt Ågade
106 pr. 01.10.2006 (fortjenste ca. 6 mio.kr.).
…”

Sammen med låneindstillingen er fremlagt en opstilling af store engagementer (ekstrakten

side 4827), koncernoversigt på Person 17 (ekstrakten side 4828), sikkerhedsoversigt for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 4829), sikkerhedsoversigt for Person 17

(ekstrakten side 4833), regnskabsanalyse for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS med udvalgte

tal for 2004 og 2005 (ekstrakten side 4835), beregning af dækningsbidrag vedrørende

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 4836) og beregning af dækningsbidrag

vedrørende Person 17 og Person 14 (ekstrakten side 4837). Ifølge



/

- 247 -

sikkerhedsoversigten vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS havde sparekassen et

ejerpantebrev på 14 mio. kr. i Øster Farimagsgade 28 A-B med en beregnet sikkerhedsværdi

på 9,318 mio. kr. Beregningsgrundlaget var handelsprisen på 41 mio. kr. og

belåningsprocenten 90. Restgælden på foranstående prioriteter var 27,582 mio. kr.

Sagsøgte 1 har skrevet under på låneindstillingen den 19. september 2006 (ekstrakten side

4825). Det fremgår, at lånesagen blev indstillet til bevilling. Indstillingen blev behandlet på

bestyrelsesmødet den samme dag (ekstrakten side 11856), hvor lånet blev bevilget.

Kreditten vedrørende Øster Farimagsgade blev forhøjet ved låneindstilling nr. 9781

(ekstrakten side 5269) til 1,4 mio. kr., da der ikke var taget højde for omkostningerne ved

handlen. Samtidig blev en investeringskredit forhøjet med 2 mio. kr. til køb af aktier i Codan.

Låneindstillingen er udarbejdet af Vidne 5 den 9. november 2006 og underskrevet af Sagsøgte

1 den 10. november 2006, hvor der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” . Af rubrikken

”Debitoroplysninger” fremgår bl.a., at ”Regnskabet for 2005 viser en god indtjening, dog

primært fra opskrivninger på ejendomme” .

Sammen med låneindstilling nr. 9781 er fremlagt opstilling på store engagementer (ekstrakten

side 5270), sikkerhedsoversigt for Person 17 (ekstrakten side 5271), sikkerhedsoversigt for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 5272), regnskabsanalyse vedrørende

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 5274), koncernoversigt for Person 17

(ekstrakten side 5275), beregning af dækningsbidrag vedrørende Person 17 og Person 14

(ekstrakten side 5276) og beregning af dækningsbidrag vedrørende Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS (ekstrakten side 5277). Ifølge referatet af bestyrelsesmødet den 14. november 2006

(ekstrakten side 11860) var lånesagen tilsagt inden for 25%-grænsen.

Ifølge låneindstilling nr. 9918 (ekstrakten side 8327), som er udarbejdet af Vidne 5 den 23.

november 2007, blev Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ kredit vedrørende Øster

Farimagsgade forhøjet med 200.000 kr. indtil videre uden ændringer i sikkerhederne. Af

indstillingen fremgår, at der var tale om ”Kassekredit til Konto nr. 28 (Øster Farimagsgade) til

udsving i likviditeten på ejendommens drift” . Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1

den 23. november 2007, og der



/

- 248 -

er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” . Af referatet fra bestyrelsesmødet den 11. december 2007

(ekstrakten side 11899) fremgår det, at lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Person 17 har på vegne af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS den 10. juli 2008 underskrevet en

kassekreditkontrakt, erhvervskredit vedrørende Øster Farimagsgade 28 A-B, med Konto nr. 28

(ekstrakten side 8833), ifølge hvilken selskabet havde fået tilsagn om en kreditramme på

200.000 kr. som en ændring af bestående kredit.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den

19. maj 2010.

Af ”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” udarbejdet den 27. maj 2010

(ekstrakten side 12699) af Bank, som var fusioneret med Sparekasse, fremgår bl.a. følgende:

” Vi har haft pant i selskabets 7 udlejningsejendomme.
Af disse er 1 solgt i 'fri" handel (Boligejendom beliggende Øster Farimagsgade
28). Vort ejerpant er solgt for tkr. 400 mod at vi kontant indfrier DLR garanti
t/kr. 7.173, Handelen er ikke endeligt effektueret og garantien er endnu ikke
indfriet. Vi har modtaget t/kr. 400.”

Bank anmeldte ved brev af 3. juni 2010 (ekstrakten side 12703) et krav på 1.539.542,80 kr.

vedrørende Konto nr. 28, 14.433.658,20 kr. vedrørende Konto nr. 29 og 7,173 mio. kr.

vedrørende garanti Konto nr. 30, eller i alt 23.146.191 kr. i konkursboet Entrepriseselskabet

1/9 2003 ApS.

Ejendommen Østre Farimagsgade 28 A-B blev som anført solgt i fri handel. Sparekassens

ejerpantebrev blev solgt for 300.000 kr. mod indfrielse af DLR garanti på 7,173 mio. kr.

(ekstrakten side 12949 og 13339).

I forhold til den anmeldte fordring blev kravet nedjusteret med renteposteringer på 5.436,88

kr. og 139.520,35 kr. (ekstrakten side 12925).

Ved annonce i Statstidende for den 15. november 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Det

fremgår af annoncen, at konkursboet forventedes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143

uden midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.



/

- 249 -

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.

De 3 anmeldte krav fremgår uændret af kontooversigt af 20. oktober 2010 (ekstrakten side

12959) og af kontooversigt af 30. december 2011 (ekstrakten side 13693).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 22.701.234 kr. før fradrag af renter og

gebyrer og til 21.413.867 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.13 Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé 210-212

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erhvervede ved endelige skøder af 11. januar 2007

ejendommen Ydunsgade 3, 5 og 5 a for 35 mio. kr. (ekstrakten side 6821) og ejendommen

Stengårds Allé 210-212 for 7,9 mio. kr. (ekstrakten side 6827) begge til overtagelse 1. januar

2007.

I det fremlagte materiale findes ikke låneindstillinger i tidsmæssig forbindelse til

Entrepriseselskabets køb af ejendommene. Ejendommene ses først på låneindstilling nr. 9918

(ekstrakten side 8327), som er udarbejdet af Vidne 5 den 23. november 2007. Denne

låneindstilling angår ”Kassekredit til Konto nr. 28 (udlejning af Øster Farimagsgade) til

udsving i likviditeten på ejendommens drift” , og ejendommene Stengårds Allé og Ydunsgade

fremgår som eksisterende kreditter med en kredit på 100.000 kr. (Konto nr. 31), et udlandslån

på 1,25 mio. kr. (Konto nr. 32) til Stengårds Allé, en kredit på 500.000 kr. (Konto nr. 33) og et

udlandslån på 6,1 mio. kr. (Konto nr. 34) til Ydunsgade 3, 5 og 5a. Begge udlandslån er anført

som ”stående lån” , mens der ud for kreditterne er anført ”g.i.v.” .

Den samlede maksimale kredit til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS inklusive

sammenhængende engagement med Person 17 og Person 14 er i låneindstillingen opgjort til

65,202 mio. kr., og sikkerhederne er værdiansat til 54,27 mio. kr.



/

- 250 -

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt for Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS (ekstrakten side 8329), sikkerhedsoversigt for Person 17 (ekstrakten side 8332),

regnskabsanalyse vedrørende 2004, 2005 og 2006 (ekstrakten side 8335) samt beregning af

dækningsbidrag (ekstrakten side 8336). Af sikkerhedsoversigten for Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS fremgår bl.a. et ejerpantebrev på 1,25 mio. kr. i Stengårds Allé med en

sikkerhedsværdi på samme beløb, idet beregningsgrundlaget er en handelspris på 7,9 mio. kr.

med en belåningsprocent på 100 og restgæld på prioriteter på 6,35 mio. kr. Videre fremgår et

ejerpantebrev på 6,1 mio. kr. i Ydunsgade.

Sikkerhedsværdien heraf er ligeledes 6,1 mio. kr. Beregningsgrundlaget er angivet til en

handelspris på 35 mio. kr., og belåningsprocenten er 100. Der er ikke anført restgæld på

prioriteter.

Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1 den 23. november 2007, og der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” . Af referatet fra bestyrelsesmødet den 11. december 2007 (ekstrakten

side 11899) fremgår det, at lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erkendte ved gældsbrev af 26. marts 2008 (ekstrakten side

8842) at skylde Sparekasse 6,1 mio. kr. vedrørende et lån til Ydunsgade (Konto nr. 35). Ved et

gældsbrev af samme dag (ekstrakten side 8856) erkendte Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

ligeledes at skylde sparekassen 1,25 mio. kr. vedrørende et lån til Stengårds Allé (Konto nr.

36).

Ved kassekreditkontrakt af 23. juni 2008 (ekstrakten side 8852) fik Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS tilsagn om en kreditramme på 100.000 kr. som en ændring af en bestående kredit.

Kassekreditten var en erhvervskredit til Stengårds Allé 210 – 212 med Konto nr. 31.

Tilsvarende fik Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS tilsagn om en kreditramme på 500.000 kr.

som en ændring af en bestående kredit ved kassekreditkontrakt af 10. juli 2008 (ekstrakten

side 8848). Kassekreditten var en erhvervskredit vedrørende Ydunsgade 3, 5 og 5a med Konto

nr. 33.

Af en salgsopstilling (ekstrakten side 12463) fremgår det, at der skulle afholdes tvangsauktion

over ejendommen Stengårds Allé 210 – 212 den 2. februar 2010.



/

- 251 -

Der blev ifølge en salgsopstilling (ekstrakten side 12611) afholdt tvangsauktion over

Ydunsgade 3, 5 og 5 a den 21. april 2010. Person 56, Sparekasse, har i et notat af 21. april

2010 (ekstrakten side 12613) anført følgende:

”…
Ejendommen overtaget af BRF som eneste bydende med et bud på
17.200.000.-.
Der blev begæret 2. auktion, men den er tilbagekaldt igen, idet det antages, at
selskabet erklæres konkurs i dag eller i morgen.

Vi kommer til at indbetale vores garanti til BRF kr. 5.598.400,-BRF forventer at
videresælge ejendommen for ca. 22 mio. kroner. Så de får også tab på
ejendommen.
…”

BRFkredit anmodede ved brev af 4. maj 2010 (ekstrakten side 12673) Sparekasse om at

indbetale garantiforpligtelsen. Af brevet fremgår, at garantien var stillet 15. maj 2007.

Ved låneindstilling af 19. maj 2010 (ekstrakten side 12683) blev der ansøgt om udbetaling af

den nævnte garanti til BRFKredit. Af indstillingen fremgår følgende historik:

”…
Tvangsauktion afholdt d. 21. april 2010, hvor BRF overtog ejendommen for et
bud på 17,2 mio. BRF tilgodehavende på kr. 29.258.610.-. Størstebeløbet
udgjorde kr. 966.061.-.
…”

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev erklæret konkurs ved dekret afsagt den 19. maj 2010.

I ”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” af 27. maj 2010 (ekstrakten side

12699) er følgende anført:

”…
Vi har haft pant i selskabets 7 udlejningsejendomme.
Af disse er 1 solgt i ”fri" handel (Boligejendom beliggende Øster Farimagsgade
28).
…
4 er solgt på tvangsauktion uden provenue til os.
1 er vej på TVA d. 24/6 uden forventet overskud til os. Ejendom er under
vurdering for stand og salgspris.



/

- 252 -

1 ejendom (Maribo) er fortsat i selskabet men skønnes uden værdi for os.
…”

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, anmeldte ved brev af 3. juni 2010 (ekstrakten side

12703) et krav på 7.553.920,61 kr. vedrørende Konto nr. 33, og 5.608.027,75 kr. vedrørende

Konto nr. 35, eller i alt 13.161.948 kr. i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

vedrørende Ydunsgade 3, 5 og 5 a.

Samtidig anmeldte Bank (ekstrakten side 12703) et krav på 450.974,23 kr. vedrørende Konto

nr. 31 og 1.124.879,92 kr. vedrørende Konto nr. 36, eller i alt 1.575.854 kr. i konkursboet

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS vedrørende Stengårds Allé.

Ved annonce i Statstidende for den 15. november 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Det

fremgår af annoncen, at konkursboet forventedes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143

uden midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.

De anmeldte krav fremgår uændret af kontooversigt af 20. oktober 2010 (ekstrakten side

12959) og af kontooversigt af 30. december 2011 (ekstrakten side 13693).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 14.737.802 kr. før fradrag af renter og

gebyrer og til 13.346.188 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.2.14 Dyrehegnet 2

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erhvervede ved endeligt skøde af 23. april 2007 (ekstrakten

side 7035) ejendommen Dyrehegnet 2 i Maribo for 34 mio. kr. med overtagelse 1. marts 2007.

Af Lolland Kommunes påtegning af 3. maj 2007 fremgår, at ejendommens kontantværdi pr. 1.

oktober 2006 var vurderet til 18,9 mio. kr., heraf kontant grundværdi



/

- 253 -

1.601.700 kr. Ejendommen var ifølge OIS (ekstrakten side 15473) i juli 2003 handlet for 5

mio. kr. og i november 2004 for 5,5 mio. kr.

Ifølge låneindstilling nr. 9973 (ekstrakten side 8781), som er udarbejdet af Vidne 5 den 17.

april 2008, havde Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS eksisterende kreditter for 48,488 mio. kr.

og stillet sikkerheder, der var værdiansat til 17,767 mio. kr. Efter ændringerne ville den

maksimale kredit udgøre 58,599 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 34,678 mio. kr.

Blandt ændringerne i faciliteterne er nævnt et ”boliglån, Cibor3+3, løbetid 15 år (Dyrehegnet

2, Maribo)” på 5,6 mio. kr. og ”Pant i Dyrehegnet 2 Vurdering (tkr. 2593 * 12 – i alt 20

mio.kr.)” , der er værdiansat til 8 mio. kr.

Låneindstillingen indeholder følgende debitoroplysninger:

”Entrepriseselskabet (stiftet 2003) ejes og drives af Person 17. Han er dygtig til
at forbedre ejendomme for få midler og få optimeret lejeindtægterne. Firmaet
renoverer ejendomme (også egne ejendomme).

Person 17 privat ejer sammen med sin bror Person 14 ejendommen Adresse 1,
der er købt for 10 mio.kr. (2004) og vurderet af BRF til ca. 21 mio.kr.

Han bor med Person 58. Parret har en søn, født 2006.”

Rubrikken med indstilling indeholder følgende:

”Der er hjemtaget BRF-lån i Brøndby Alle. Lånet er afdraget på gælden i
sparekassen.
Garanti for finansielle instrumenter til gældspleje/spekulation”

Standardskabelonens ”dato og underskrift” fremgår ikke af låneindstillingen.

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 17. april 2008, hvor der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” . Sammen med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigt for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side 8782), sikkerhedsoversigt for Person 17

(ekstrakten side 8785), regnskabsanalyse med regnskabstal for Entrepriseselskabet 1/9 2003

ApS for regnskabsårene 2004-2006 (ekstrakten side 8788) og beregning dækningsbidrag

(ekstrakten side 8789). Af sikkerhedsoversigten for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

(ekstrakten side 8782) fremgår et ejerpantebrev på 8 mio. kr. i Dyrehegnet 2 med en

sikkerhedsværdi på det samme.



/

- 254 -

Beregningsgrundlaget for sikkerhedsværdien er anført til handelsprisen på 32,163 mio. kr.

med en belåningsprocent på 100 og en restgæld på prioriteter på 19,983 mio. kr.

Entrepriseselskabet erkendte ved gældsbrev af 25. april 2008 (ekstrakten side 8862) at skylde

Sparekasse 5,5 mio. kr. vedrørende et lån til Dyrehegnet 2 i Maribo (Konto nr. 37). Person 17

hæftede som selvskyldnerkautionist for lånet.

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 (ekstrakten side 11918), at

låneindstilling nr. 9973 var bevilget inden for ”25%-grænsen, dog max. 5 mio. kr.” .

Årsrapport 2007 for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev offentliggjort den 18. juli 2008

(ekstrakten side 4645). Årets resultat var negativt med 967.307 kr. Af ledelsesberetningen

fremgår, at der var indhentet vurderinger af ejendommenes markedsværdi pr. 31. december

2007 fra uafhængig vurderingsmand og ejendomsmægler, og at tre af selskabets ejendomme

var sat til salg i 2008 og forventedes solgt til en lavere værdi end vurderingen. I årsrapporten

var disse 3 ejendomme værdiansat til de udbudte salgspriser efter salgsomkostninger. Videre

er det angivet, at selskabets hovedbankforbindelse, som havde stillet den kortfristede

finansiering til rådighed, havde bekræftet at ville forlænge engagementet.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den

19. maj 2010.

Bank har den 27. maj 2010 udarbejdet

”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” (ekstrakten side 12699), hvoraf bl.a.

følgende fremgår:

”Der beror fortsat 2 ejendomme i selskabet, hvor vi har hhv. 8,0 mio. kr og 4,4
mio. kr. i ejerpant.

Dyrehegnet 2, Maribo, (EPB 8,0 mio. kr.) udlejet til K. Balling-Engelsen A/S
på uopsigelig lejekontrakt til 01.09.2015, mdl. husleje t/kr. 211 + moms.
Vestjysk Bank har 1. prioritet i ejendommen og har transport i lejebetalinger.
Der betales dog reduceret leje, idet store dele af lejemålet ikke er brugbart i
regnvejr. Reparation af mangler vurderes at udgøre 3 mio. kroner. Med
baggrund i ejendommens stand samt lejers bonitet anslås en aktuel
handelsværdi væsentligt under 20 mio. kroner.
Ejendommen skønnes uden værdi for os.”



/

- 255 -

Af en indstilling udarbejdet af Person 56, Bank, 20. september 2010 (ekstrakten side 12949)

fremgår følgende:

”…
Den sidste ejendom er en fabriksbygning i Maribo skal på TVA d. 29/9-2010:
Dyrehegnet 2, Maribo, (EPB 8,0 mio. kr. næst efter 20 mio. kroner til Vestjysk
Bank) udlejet til K. Balling-Engelsen A/S på uopsigelig lejekontrakt til
01.09.2015, mdl. husleje t/kr. 211 + moms. Vestjysk Bank har 1. prioritet i
ejendommen og har transport i lejebetalinger. Der betales dog reduceret leje
(t/kr. 100 pr. måned), idet store dele af lejemålet ikke er brugbart i regnvejr.
Reparation af mangler vurderes at udgøre min. 4 mio. kroner. Hertil kommer
udgift for udbedring af krav i h.t. arbejdstilsyn og brandmyndigheder)

Lejer har tilbudt at købe ejendommen til en pris på 9 mio. kroner, under
forudsætning af at tag m.m. repareres.

Med baggrund i ejendommens stand, lejers bonitet og lejemålets varighed
anslås en aktuel handelsværdi v/9% forrentning at udgøre max. 17.
mio.kroner. væsentlig under 20 mio. kroner.

Max. handelspris v/9% forrentning kr. 17.000.000
Størstebeløb opgjort til kr. -   434.000
Krav fra myndigheder kr. - 1.588.000
Udbedring af tag m.m. anslået kr. - 4.000.000 
Max bud på auktion kr. 10.978.000 
Første prioritets panthaver skønnes at have en lidt højere vurdering af
ejendommen.
Vort pant er uden værdi for os.

Nedskrivning på engagement: t/kr. 60.850
…”

I et udateret notat (ekstrakten side 15475) er anført følgende:

”…
TVA
Over Dyrehegnet 2, Maribo
Kontakt til rekvirenten - advoaktfirmaet Poul Schmith - der oplyser: Solgt på
TVA d. 29/9-2010 til Vestjysk Bank for højeste bud kr.
13.500.000.-
Uden provenue til os.
…”



/

- 256 -

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, anmeldte ved brev af 3. juni 2010 (ekstrakten side

12703) et krav på 5.033.026 kr. vedrørende

Konto nr. 38 i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS vedrørende Dyrehegnet 2.

Det anmeldte krav fremgår uændret af kontooversigt af 20. oktober 2010 (ekstrakten side

12959) og af kontooversigt af 30. december 2011 (ekstrakten side 13693).

Ved annonce i Statstidende for den 15. november 2011 (ekstrakten side 13683) blev der

indkaldt til afsluttende skiftesamling i konkursboet Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS. Det

fremgår af annoncen, at konkursboet forventedes afsluttet i medfør af konkurslovens § 143

uden midler ud over, hvad der ville medgå til dækning af omkostningerne.

Ifølge ”Afviklingsplan Likvidationsengagementer” af 18. juli 2013 (ekstrakten side 14047)

var Person 17, der havde kautioneret for engagementet, erklæret konkurs den 1. november

2012, og der var ikke udsigt til dividende. Engagementet på 60,395 mio. kr. blev endeligt

afskrevet, og der blev registreret en fordring mod Person 17.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 5.033.026 kr. før fradrag af renter og gebyrer

og til 4.489.925 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.3 Projektfinansieringer

Sparekasse ydede lån til finansiering af projekter vedrørende bl.a. Smallegade 20B, Funder

Skovvej og Strandparken Tornby P/S. Disse projektfinansieringer er karakteriserede ved, at de

vedrører finansiering af dels erhvervelse af en ejendom (Smallegade 20B) med henblik på en

større renovering, dels finansiering af køb af jordstykker med henblik på udstykning og/eller

opførelse af huse (Funder Skovvej) eller sommerhuse (Strandparken Tornby P/S). Disse

engagementer er bl.a. kendetegnet ved, at der ikke ved kredittens oprettelse var et

indtægtsgivende aktiv, idet dette først ville blive skabt ved projektets gennemførelse.

2.4.3.1 Smallegade 20B (K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006)

K/S Smallegade 20B ansøgte ifølge låneindstilling nr. 9757 (ekstrakten side 4921), der er

udarbejdet af Vidne 5 den 10. oktober 2006, om et udlandslån på 25 mio.



/

- 257 -

kr. og en byggekredit på 11 mio. kr. til køb og renovering af ejendommen beliggende

Smallegade 20B, Frederiksberg. Sparekassen skulle ifølge låneindstillingen have sikkerhed i

form af ”Pant i ejendommen – ud fra mindste værdi af køb, udlejning og salg. Beregnet med

forventet leje – t.kr. 1452 x 80% x 20 (5%)” med en værdi på 23,2 mio. kr. Dertil kom

hæftelse fra hver af kommanditisterne Person 34 og Person 59 med 3,6 mio. kr. og en

ubegrænset hæftelse fra komplementaren, Person 54. Sikkerhedsværdien af disse hæftelser var

ansat til 0 kr.

Låneindstillingen indeholder følgende debitoroplysninger:

”K/S Investeringsselskab Smallegade 20B Frederiksberg har følgende
kommandister (begrænset hæftelse):
Person 34 (Jyske Ejendomme A/S)
Person 59 (gift med revisor Person 60, PWC) Person 54 (projektudvikler) - er
også komplementaren

Ejendommen købes for 25 mio.kr. (1118 kvm) og renoveres for godt 8 mio.kr.,
herunder to nyetablerede ejerlejligheder på tagetagen (sælges til Person 34 +
Person 59). De øvrige 9 lejligheder i ejendommen sælges til en
andelsboligforening.

Projektet forventes at give et overskud på 9 mio. kr. (40.000/kvm) til 15 mio.kr.
(45.000/kvm). En ejendomsmægler har vurderet salgsprisen er op til
50.000/kvm.

Der er tegnet kontrakt med polsk totalentreprenør, Nova Bau, der har bygget
flere større byggerier, bl.a. 30.000 kvm bolig i DK, Lufthavn i München,
Motorvej i Tyskland.”

Der er som bilag til låneindstillingen fremlagt beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side

4922), årsopgørelse for Person 59 (ekstrakten side 4923), årsopgørelse for Person 54

(ekstrakten side 4925) og personligt regnskab 2005 for Person 34 og Person 61 (ekstrakten

side 4927). Det fremgår heraf, at Person 59 i 2005 havde en lønindkomst på 343.076 kr. før

AM-bidrag/pension, at hun havde indestående i pengeinstitutter, obligationer og pantebreve

for 30.947 kr., og at hun ejede en ejendom med en værdi på 2,05 mio. kr. samt havde gæld til

realkredit, reallån, pengeinstitut på 949.049 kr. Af Person 54's årsopgørelse for 2005 fremgår,

at han havde en lønindkomst på 360.732 kr. før AM-bidrag/pension, og at han ejede en

ejendom med en værdi på 2,32 mio. kr. samt havde gæld til realkredit, reallån, pengeinstitut på

3.781.540 kr. Person 34 og Person 61 havde ifølge det personlige regnskab for 2005 pr. 31.

december en formue på 1.474.071 kr. Person 34's personlige indkomst udgjorde 1.154.807 kr.



/

- 258 -

Sagsøgte 1 underskrev den 10. oktober 2006 låneindstillingen. Det er anført, at lånesagen er

indstillet til bevilling. Af referatet fra bestyrelsesmødet samme dag (ekstrakten side 11858)

fremgår det, at lånet blev bevilget.

Ved endeligt skøde af 18. oktober 2006 (ekstrakten side 4987) købte K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 ejendommen Smallegade 20 B, Frederiksberg, for 24 mio.

kr. til overtagelse 1. oktober 2006. Af skødets punkt 2 fremgår, at ejendommen pr. 1. oktober

2005 var vurderet til en kontantværdi på 6,6 mio. kr., heraf grundværdi 1.882.400 kr. I

henhold til skødets punkt 9 oplyste sælger, at han ikke var bekendt med forhold, der var til

hinder for, at det af sælger udarbejdede projekt på ejendommen, herunder etablering af 2 nye

ejerlejligheder, kunne gennemføres.

Sparekasse meddelte ved brev af 18. oktober 2006 til Spar Nord Hadsund (ekstrakten side

4995), at der i henhold til købsaftalen var deponeret 23 mio. kr., indtil endeligt

anmærkningsfrit skøde og købsaftalens betingelser var opfyldt.

Af en indbetalingskvittering fremgår, at der den 18. oktober 2006 er indbetalt 1.502.417,50 kr.

på en konto tilhørende ”K/S Udv.selskabet Smallegade 20, B” med Konto nr. 39 (ekstrakten

side 4997).

Den 19. oktober 2006 (ekstrakten side 4999) sendte Sparekasse byggekredit,

kautionserklæringer, regaranti vedrørende CHF-lån, ejerpantebrev og

håndpantsætningserklæring til Person 34 med henblik på underskrift.

Håndpantsætningserklæringen (ekstrakten side 13248) vedrørende ejerpantebrev på 25 mio.

kr. i Smallegade 20B blev underskrevet den 21. oktober 2006 af Person 54 på vegne af K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006. Han underskrev samme dag en kautionserklæring som

selvskyldnerkautionist maksimeret til 3,6 mio. kr. (ekstrakten side 13251). Tilsvarende

kautionserklæring blev underskrevet af Person 34 (ekstrakten side 13253).

Anmærkningsfrit skøde blev tinglyst den 28. november 2006 (ekstrakten side 4994).

Ifølge en kontooversigt pr. 31. december 2006 (ekstrakten side 13103) udviste K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006’s kredit med Konto nr. 39 en gæld på



/

- 259 -

249.552 kr., mens garantien CHF-Smallegade med Konto nr. 40 var opgjort til 24.290.400 kr.

K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 blev ifølge udskrift fra CVR stiftet pr. 1. januar 2007

(ekstrakten side 14825) og havde til formål at erhverve og udvikle ejendomme med henblik på

videresalg og/eller udlejning heraf.

Af Sparekasses brev af 18. april 2007 (ekstrakten side 7009) til K/S Investeringsselskabet af

1.10.2006 fremgår, at der var sket omlægning af lånet i CHF til CZK, der blev afregnet til

24.136.162,78 kr. Lånet forfaldt i sin helhed den 18. oktober 2007.

Ved låneindstilling nr. 9859 (ekstrakten side 7837), der er udarbejdet af Vidne 5 den 17. juli

2007, ønskede K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 en forhøjelse af udlandslånet. Der er i

rubrikken ”Indstilling” anført følgende:

”Renoveringen er blevet knap 3 mio.kr. dyrere end forventet på grund af større
timeforbrug, men firmaet har tjent knap 1 mio.kr. på sit udlandslån.

Der startes på salg af lejligheder i august måned.”

De eksisterende kreditfaciliteter, der udgjorde 34,861 mio. kr., var udnyttet med 36,004 mio.

kr., idet der var trukket 12,143 mio. kr. på byggekreditten, der var bevilget med 11 mio. kr. De

eksisterende sikkerheder var værdiansat til 23,2 mio. kr. Ændringen ville ifølge

låneindstillingen bestå i en ”Forhøjelse af udlandslån til CZK 144.500.000” svarende til

14,139 mio. kr. og indfrielse af byggekreditten. Værdien af sikkerhederne blev samtidig

opskrevet med 1,8 mio. kr. under henvisning til udført renovering, således at

sikkerhedsværdien herefter var ansat til 25 mio. kr.

Under rubrikken ”Debitoroplysninger” indeholder låneindstillingen følgende:

”K/S Investeringsselskab 01.10.2006 – opstart uden kontant indskud – har
følgende kommandister (begrænset hæftelse):
Person 34 (Jyske Ejendomme A/S)
Person 59 (gift med revisor Person 60, PWC) Person 54 (projektudvikler) - er
også komplementaren (hæfter ubegrænset) – ifølge Person 54's egne
oplysninger har han en formue på min. 2 mio.kr. Der er ikke privat regnskab for
06.



/

- 260 -

Ejendommen købes for 25 mio.kr. (1118 kvm) og renoveres for godt i 1 mio.kr.
+ forentning 2 mio.kr.. Der etableres 2 nye ejerlejligheder på tagetagen (sælges
til Person 34 + Person 59). De øvrige 9 lejligheder i ejendommen sælges til en
andelsboligforening.

Det har været muligt at udnytte flere kvm i kælderetagen, således projektet nu
forventes at give et overskud på godt 11 mio.kr. (ved 40.000/kvm). Sjælsø
sælger ejerligheder til 45.000/kvm på anden side af vejen.
Nulpunktet for K/S'et er knap 31.000/kvm.

Bygningen er beliggende meget attraktivt på Frederiksberg – overfor
Frederiksberg Rådhus og meget tæt på Metroen. Der er udsigt til Frederiksberg
Have”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 20. juli 2007, og der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” .

Sammen med låneindstillingen er fremlagt økonomioversigt for Andelsboligforeningen

Smallegade 20 B (ekstrakten side 7838), økonomioversigt Ejerforeningen Smallegade 20 B

(ekstrakten side 7839), sikkerhedsoversigt for K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006

(ekstrakten side 7840) og beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side 7842). I

sikkerhedsoversigten er værdien af ejerpantebrevet på 25 mio. kr. medtaget til det fulde beløb,

idet beregningsgrundlaget er anført som værende handelsprisen, og handelsprisen er ansat til

34 mio. kr. i 2007. Belåningsprocenten er 90, hvorved der er beregnet en sikkerhedsværdi på

30,6 mio. kr.

Låneindstilling nr. 9859 blev behandlet på bestyrelsesmødet den 14. august 2007. Af referatet

fra bestyrelsesmødet (ekstrakten side 11886) fremgår det, at lånet var bevilget inden for 25%-

grænsen.

Sparekassen gav ved byggekredit (Konto nr. 39) af 25. september 2007 K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 tilsagn om en byggelånskreditramme på 3 mio. kr. til brug

for opførelse af en ejendom på Smallegade 20B (ekstrakten side 13255). Samtidig fik

sparekassen til yderligere sikkerhed pant i effekter tilhørende K/S Investeringsselskabet

1.10.2006. Person 54, Person 34 og Person 59 indestod som selvskyldnerkautionister

begrænset ”i henhold til vedhæftede kautionserklæringer” . Dokumentet er med håndskrift

påført et minus ud for Person 59's navn.



/

- 261 -

Såvel Person 54, Person 34 som Person 59 har underskrevet dokumentet som

selvskyldnerkautionister.

Den 31. oktober 2007 bevilgede Sagsøgte 1 K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 et

overtræk på 1 mio. kr. på byggekreditten Konto nr. 39 (ekstrakten side 8304). Bevillingen, der

er påført ”Bevilget af bestyrelsen. Nr. 9899. Dato 20/11-07” , indeholder følgende

oplysninger:

”…
Bevilget overtræk: DKK 1.000.000

Nedbringelse engang: DKK 1.000.000

Udløbsdato: 15. november 2007

Samlet engagement efter bevilling af overtræk: DKK 44.099.000

- sikkerheder i henhold til sikkerhedsregistering: DKK 25.000.000

Blanko / Overdækning DKK 19.099.000

Årsag til overtræk
Betaling af diverse regninger.

Hvordan forventer debitor at indfri overtrækket
Indbetaling fra Person 34 og revisor Person 60.
…”

Referatet fra bestyrelsesmødet den 20. november 2007 (ekstrakten side 11896) indeholder

under punkt 2 om overtræk større end 100.000 kr. og bevilgede engagementer mellem 2 og 5

mio. kr. en oplysning om, at lånesager og overtræk ikke gav anledning til bemærkninger

bortset fra, at Person 2 undrede sig over, at en navngivet landmand fortsat havde overtræk. Af

referatet vedrørende punkt 3 om lånesager til behandling fremgår, at bl.a. lånesag nr. 9899

blev behandlet, og at den var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Dagen efter bestyrelsesmødet oprettede Vidne 5 låneindstilling nr. 9914 (ekstrakten side

8323), hvorved K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006’s byggekredit blev forhøjet med 1 mio.

kr. til 4 mio. kr. Den maksimale eksisterende kredit er i låneindstillingen angivet til et

udlandslån på 40,344 mio. kr. og 3 mio. kr. i byggekredit. Der var imidlertid trukket 5,07 mio.

kr. på byggekreditten, således at den samlede kredit var udnyttet med 45,414 mio. kr., hvoraf

der var bevilget 43,344 mio. kr. Ifølge



/

- 262 -

låneindstillingen skulle sikkerhederne ændres i form af en forhøjelse af ejerpantebrev med 10

mio. kr., således der herefter var sikkerheder for 35 mio. kr. Det er anført, at ”Nulpunktet for

K/S’et er knap 37.000/kvm” .

Rubrikken ”Indstilling” indeholder følgende oplysninger:

”Renoveringen er blevet væsentlig dyrere end forventet. Der indskydes
yderligere min. t/kr. 500 pr. Ejer.

En af ejerne vil hellere beholde ejendommen, som udlejningsejendom. Hvis
dette bliver tilfældet, vil vi søge kreditforeningen om 1. prioriteten.”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 21. november 2007.

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt for K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 (ekstrakten side 8324) og beregning af dækningsbidrag

(ekstrakten side 8325). I sikkerhedsoversigten er værdien af ejerpantebrevet på 25 mio. kr.

medtaget til det fulde beløb, idet beregningsgrundlaget er anført som værende handelsprisen,

og handelsprisen er ansat til 34 mio. kr. i 2007. Belåningsprocenten er 90, hvorved der er

beregnet en sikkerhedsværdi på 30,6 mio. kr.

Lånesagen blev behandlet på bestyrelsesmødet den 11. december 2007 (ekstrakten side

11899), og det er i referatet fra mødet anført, at sagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Komplementaren, Person 54, blev erklæret personligt konkurs i december 2007 (ekstrakten

side 11702).

Ifølge en kontooversigt pr. 31. december 2007 (ekstrakten side 13102) havde K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 gæld til Sparekasse med 6.144.777,96 kr. vedrørende

byggekreditten og 40.532.250 kr. vedrørende udlandslånet.

K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 afgav herefter årsrapport for 2007 (ekstrakten side

8493), der viste et negativt resultat på 407.126 kr. Det er oplyst i note 2, at selskabskapitalen,

stamkapitalen, på 1,1 mio. kr. var fuldt indbetalt i 2007, og at der i årets løb var gennemført en

kapitalforhøjelse på 800.000 kr. Stamkapitalen udgjorde 300.000 kr. i 2006. Videre fremgår

følgende af noten:



/

- 263 -

”…
Komplementaren for selskabet er Person 54, Brønshøj.
Herudover udgør kommanditkapitalen DKK 1.100.000, der er fordelt i 12
andele på hver DKK 25.000 og 2 andele på hver DKK 400.000.
Komplementaren har ingen ejerandele i selskabet.
…”

Låneindstilling nr. 9968 (ekstrakten side 9037), der er udarbejdet af Vidne 5 den 19. maj 2008,

angår en forhøjelse af byggekreditten til 9 mio. kr., hvor det bevilgede overtræk på 5 mio. kr.

samtidig blev slettet. K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 havde allerede eksisterende

kreditter for 52,032 mio. kr. med sikkerheder, der var værdiansat til 25 mio. kr. Dette var

fortsat tilfældet efter ændringen.

Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

”Bevilget overtræk ændres til kredit.

Der sælges de renoverede to ejerlejligheder på tagetagen. Mens de resterende
lejligheder udlejes (alle er udlejet nu).

Vi får oplæg af investorerne til den fremtidige finansiering, herunder for meget
de selv indskyder - forventes at være 5-7 mio.kr. Det er aftalt, at der skal
hjemtages størst muligt kreditforeningslån.

Kreditforeningslånet forventes at være på plads ca. 1.07.08”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 19. maj 2008, og det er med håndskrift

angivet, at lånesagen ”Indstilles til bevilling” . Sammen med låneindstillingen er fremlagt

sikkerhedsoversigt for K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 (ekstrakten side 9038).

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 20. maj 2008 (ekstrakten side 11918) fremgår, at

lånesagen blev bevilget.

Til brug for Finanstilsynets inspektion i 2008 udarbejdede Vidne 5 den 31. maj 2008 en

oversigt over engagementet med K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 (”låneindstilling”),

der indgår som Finanstilsynets rapport side 87 (ekstrakten side 21991). Det fremgår heraf, at

den samlede maksimale kredit var på 51,96 mio. kr. fordelt på byggekredit, bevilget overtræk

og udlandslån, og at sikkerhederne var vurderet til 25 mio.



/

- 264 -

kr. Under rubrikken ”Debitoroplysninger” er der i forhold til de tidligere låneindstillinger med

håndskrift ud for ”Person 59 (gift med revisor Person 60, PWC)” tilføjet ”tjener 4 mio.” .

Der er anført følgende i rubrikken ”Indstilling” :

” Ejendommen Smallegade 20B, som er en beboelsesejendom, er købt med
henblik på videresalg og/eller udlejning.
Bev. overtræk forhøjet, da projektet er blevet dyrere end forventet.
Der kommer min. 7 mio. i kontanter fra investorerne.
Der søges størst muligt realkreditlån.
Niras vil blive sagsøgt, da de har godkendt udbetalinger, ud fra højere
færdiggørelsesgrad, end bygningen var færdig til.
Firmaets jurist vurderer, at der vil komme en udbetaling fra Niras på mellem 1
og 10 mio. sandsynligvis 5 mio.”

I en ejendomsspecifikation vedrørende Smallegade 20 B (ekstrakten side 21995) er

handelsprisen anført til 39 mio. kr. og nettolejen er 2,109 mio. kr. Der er sammen med

ejendomsspecifikationen fremlagt et håndskrevet notat (ekstrakten side 21997), hvori der er

stillet følgende spørgsmål:

”…
Verifikation af ejendomsværdi
(er det nødvendigt, når alene pant for 25 mio. kr.?)
Komplementarens hæftelse sættes til 0 kr.
Verifikation af den juridiske struktur?
Budgetteret nettolejeindtægt 2.109

Er ejendommen fuldt udlejet?”

Videre er der fremlagt en sikkerhedsoversigt (ekstrakten side 21999) og en

engagementsoversigt (ekstrakten side 22001) sammen med materialet fra Finanstilsynet.

Finanstilsynet stillede i forbindelse med det ordinære tilsyn i 2008 en række spørgsmål til

sparekassen bl.a. angående engagementet med K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006. Af

sparekassens svar (ekstrakten side 21987) fremgår følgende:

”…
K/S Inv.selskabet af 01.10.2006
- Hvornår er ejendom færdig? Ejendommen er blevet færdig i juni 2008



/

- 265 -

- Er den udlejet? Senest status på udlejning var pr. 16.06.2008. Der stod alene
de 2 øverste lejligheder tomme (til salg for i alt ca. 10 mio.kr.). Hvis de ikke er
solgt pr. 30.06.2008, så bliver de udlejet.

- Til hvilken pris? Nettoleje 1689 t.kr. ekskl. de to øverste lejligheder. Forventet
nettoleje inkl. de to øverste lejligheder 2.106 t.kr.

- Hvornår kommer penge (7 mio. kr.) fra investorer? Der kommer 7,2 mio.kr. i
juli 2008.
…”

Der er med håndskrift anført ” – skal lejes ud” efter ”så bliver de udlejet” .

Den 9. september 2008 indtrådte Puke Ejendomsinvest ApS som komplementar i K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 (ekstrakten side 14825). Puke Ejendomsinvest ApS, der

var et af Person 34 nystiftet anpartsselskab, havde til formål at være komplementar for K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 og blev tvangsopløst 28. oktober 2010 (ekstrakten side

14729).

K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006’ udlandslån i CZK blev ifølge brev af 19.

september 2008 fra Sparekasse (ekstrakten side 9883) omlagt til et udlandslån i CHF.

Ifølge en kontooversigt havde K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 pr. 31. december 2008

(ekstrakten side 13101) en gæld til Sparekasse på 10.999.800,91 kr.

vedrørende byggekreditten og 47.388.797,43 mio. kr. vedrørende udlandslånet.

K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 anmeldte den 26. februar 2009 at have standset sine

betalinger (ekstrakten side 11701). Tilsynsførende, Advokat 8, meddelte ved

cirkulæreskrivelse nr. 1, sendt til Sparekasse att. Person 15/Vidne 11 den 5. marts 2009

følgende (ekstrakten side 11701):

”…
Selskabet er stiftet i oktober 2006 af Person 54. Selskabet har 2
komplementarer, Puke Ejendomsinvest ApS og medkomplementar Person 54
under konkurs. Selskabet tegnes af Puke Ejendomsinvest ApS. Selskabet har
desuden 3 kommanditister. Kommanditselskabskapitalen er kr. 2.900.000,00,
som er tegnet med kr. 100.000,00 af den ene kommanditist og kr. 1.400.000,00
af hver af de 2 øvrige kommanditister.



/

- 266 -

Selskabets virksomhed består i at eje og udleje en ejendom på Frederiksberg.
Ejendommen har 3 erhvervs- og 6 beboelseslejemål, hvoraf lejeren af det ene
erhvervslejemål er erklæret konkurs for nylig.

Der vedlægges kopi af selskabets årsrapport for 2007. Der foreligger endnu
ikke en årsrapport for 2008, men det forventes klar inden for kort tid.

2. Aktiver:

Ejendommen Smallegade 20B, Frederiksberg,
anslået salgspris kr. 38.000.000,00

Ejendommens værdi er usikker. Den seneste vurdering er fra oktober 2008,
hvor ejendommen blev vurderet til kr. 38,0 mio. I årsrapporten for 2007 er
ejendommen ansat til en værdi af ca. kr. 46,0 mio. Henset til udviklingen på
ejendomsmarkedet siden vurderingen i oktober 2008 er det usikkert, om
ejendommens værdi er lavere end kr. 38,0 mio.
Ejendommen vil som et led i betalingsstandsningen blive vurderet på ny.
Tilgodehavende hos lejere, ca. kr. 50.000,00
Deponeringskonto, SKAT kr. 50.000,00
Udlæg til vand, varme mv. for lejere, ca. kr. 45.000,00
Periodeafgrænsningsposter, ca. kr. 190.000,00
Evt. tilgodehavende hos rådgivende ingeniørfirma,
ansættes foreløbigt til kr. 0,00 
Det mulige tilgodehavende hos det rådgivende ingeniørfirma vedrører
mangelfuld byggerådgivning i forbindelse med renoveringen af selskabets
ejendom. Det er usikkert, hvorvidt det vil være muligt at gennemføre et krav
mod det rådgivende ingeniørfirma.

Samlede aktiver kr. 38.335.000,00 

3. Passiver:

Selskabet har kreditorer for samlet ca. kr. 61 mio.

Sparekasse er selskabets hovedkreditor med et tilgodehavende hos selskabet på
ca. kr. 58,3 mio. Sparekasse har pant i selskabets ejendom på kr. 25,0 mio.
Desuden har selskabets kommanditister stillet pro rata selvskyldnerkaution på
hver kr. 3,6 mio. overfor Sparekasse.

…

5. Årsagerne til og formålet med betalingsstandsningen:

Medkomplementar Person 54 stod bag selskabets stiftelse, og kommanditisterne
i selskabet gik ind i selskabet som passive investorer. Person 54 stod for den
daglige og praktiske håndtering af selskabets ejendom. Hans personlige
konkurs i december 2007 har vanskeliggjort processen med ombygningen af
selskabets ejendom, jf. nedenfor.



/

- 267 -

Selskabet erhvervede sin ejendom i oktober 2006 med formål at
udvikle/ombygge ejendommen og derefter sælge den.
Ombygningsudgifterne var budgetteret til kr. 10 - 12 mio., men de faktiske
udgifter løb op i ca. kr. 24 mio. Derudover har to af de entreprenører, der har
udført en del af ombygningen af ejendommen fremsat krav på ekstraarbejder på
i alt kr. 1,1 mio. Selskabet bestrider disse krav.
Ombygningsperioden var forventet at vare 8 – 9 måneder, men endte med at
vare ca. 1½ år. Dette medførte store kurstab på fremmed valuta og større
renteudgifter i byggeperioden end forventet.

Hovedårsagen til at ombygningsudgifterne blev ca. dobbelt så høje som
budgetteret er ifølge selskabet primært, at det rådgivende ingeniørfirma, der har
stået for byggestyringen og -ledelsen samt tilsynet og kvalitetssikringen af de
udførte arbejder har udført sit arbejde meget mangelfuldt.

Efter ibrugtagningen af ejendommen er det konstateret, at der er flere alvorlige
mangler ved ejendommen. Omfanget af manglerne er endnu ikke fuldt ud
afklaret.

Som en direkte konsekvens af den finansielle situation i verden har selskabet
lidt et urealiseret valutatab på kr. 4,5 mio.

Som følge af ovennævnte forhold er selskabet ikke i stand til at opfylde sine
forpligtelser.

Formålet med betalingsstandsningen er at få den fornødne ro til i drift at få
rekonstrueret selskabet, enten ved tilførsel af kapital eller ved gennemførelse af
akkord eller ved salg af selskabets ejendom. Selskabets ejendom skal i den
forbindelse vurderes til brug for fastsættelse af ejendommens værdi.

Selskabets drift opretholdes i betalingsstandsningsperioden.
…”

Af Sparekasses brev af 20. marts 2009 til K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 (ekstrakten

side 12023) fremgår, at udlandslånet var omlagt til et sparekasselån, således at der blev hævet

46.250.192,87 kr. på Konto nr. 39.

En kontooversigt pr. 31. december 2009 (ekstrakten side 13100) viser, at K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 havde en samlet gæld til sparekassen med 60.881.425,27

kr., hvoraf 11.019.746,14 kr. vedrører byggekreditten (Konto nr. 39) og 49.861.679,13 kr.

vedrører et erhvervslån (Konto nr. 41). Selskabet havde desuden en modregningsfri bokonto

(Konto nr. 42) med et indestående på 875.938,19 kr.



/

- 268 -

Den 26. april 2010 aflagde K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 årsrapport for 2009

(ekstrakten side 12433).

Der blev afsagt konkursdekret over K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 den 17. februar

2011 (ekstrakten side 14826) på baggrund af en konkursbegæring indleveret af Bank, der var

fusioneret med Sparekasse, den 11. februar (ekstrakten side 13961). Bank anmeldte ved brev

af 23. marts 2011 (ekstrakten side 13243) et krav på i alt 66.009.312,46 kr. i konkursboet.

Som bilag til anmeldelsen var vedlagt en engagementsoversigt af 17. februar 2011 (ekstrakten

side 13244), oversigt over kontobevægelser i perioden 17. november 2010 – 21. marts 2011

(ekstrakten side 13245), håndpantsætningserklæring af 21. oktober 2006 (ekstrakten side

13248), kautionserklæring Person 54 af 21. oktober 2006 (ekstrakten side 13251),

kautionserklæring Person 34 af 21. oktober 2006 (ekstrakten side 13253), byggekreditkontrakt

af 25. september 2007 (ekstrakten side 13255) og regaranti af 21. oktober 2006 vedrørende

udlandslån (ekstrakten side 13261).

Af kurators boregnskab af 26. september 2012 (ekstrakten side 13959) fremgår følgende

oplysninger om K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006’s forhistorie:

”…
K/S Investeringsselskabet af 01.10.2006 blev stiftet omkring årsskiftet
2006/2007.

Komplementaren var Puke Ejendomsinvest ApS, hvilket selskab er
tvangsopløst som værende uden moder-kommanditist.

Selskabets kommanditkapital androg nominelt kr. 2.900.000,00.

Kommanditister var Person 34, Person 54 og Person 59.

Selskabets formål var at erhverve, udvikle og videresælge ejendomme.

Direktør i selskabet var Person 34.

Selskabets pengeinstitut var Sparekasse.

Selskabet var ikke omfattet af revisionspligt.

Selskabets regnskabsår var kalenderåret. Selskabets seneste aflagte årsregnskab
vedrørte perioden 1. januar - 31. december 2009.



/

- 269 -

Det seneste aflagte årsregnskab udviste et underskud på ca. 8 mio. kr. Det
foregående regnskabsår udviste et underskud på ca. 25 mio. kr.
Egenkapitalen pr. 31. december 2009 var negativ med ca. 30 mio. kr. Selskabets
økonomiske situation var således i de 2 sidste regnskabsår særdeles anspændt.

Selskabets eneste aktivitet bestod reelt i at erhverve udlejningsejendommen
beliggende Smallegade 20B, Frederiksberg og ombygge denne. Selskabet havde
erhvervet ejendommen for 24 mio. kr. og ombygget denne for minimum samme
beløb.

Uagtet at man incl. renter havde afholdt omkostninger for mindst 50 mio. kr. til
anskaffelse og forbedring af ejendommen, måtte selskabet konstatere, at
ejendommen var langt mindre værd.

Selskabet havde ingen fastansatte medarbejdere.

Den væsentligste del af selskabets underskud de sidste 2 år vedrørte
nedskrivning af ejendommens værdi. I kalenderåret 2010 var selskabet reelt
insolvent, og forskellige salgsbestræbelser blev iværksat. Det måtte konstateres,
at selskabets indtægter fra udlejning af ejendommen på ingen måde kunne
dække drifts- og renteudgifterne.

Selskabets pengeinstitut, Bank (tidl. Sparekasse), der havde et tilgodehavende
på 58,6 mio.kr. indgav den 10. februar 2011 konkursbegæring til Skifteretten i
Hjørring, der som indledningsvis nævnt blev modtaget i skifteretten den 11.
februar 2011.

Ejendommens værdi vurderedes på dette tidspunkt at udgøre ca. 28 mio. kr. og
var pantsat ved ejerpantebrev på 25 mio. kr. til Bank.
…”

Endvidere fremgår det af boregnskabet, at Smallegade 20 B med panthavers accept blev solgt

i januar 2012 for 24,2 mio. kr. Boet blev sluttet efter konkurslovens § 143 uden midler ud

over, havde der medgik til bobehandlingen (ekstrakten side 13957). Af kurators

panthaverregnskab af 3. juli 2012 (ekstrakten side 13883) fremgår, at der blev afregnet først

18 mio. kr. og dernæst 4.557.166,56 kr. til panthaveren, og af et panthaverregnskab af 27.

august 2012 (ekstrakten side 13884) fremgår, at panthaver yderligere fik afregnet 419.911 kr.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab vedrørende engagementet til 43.032.235 kr. før

fradrag af renter og gebyrer og til 31.012.904 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.



/

- 270 -

2.4.3.2 Funder Skovvej (Living Grunde Funder Bakker ApS)

Virksomhed ApS 7 meddelte ved en håndpantsætningserklæring, der er dateret 1. juni 2006,

men som angiver at være udskrevet den 4. juli 2006 (ekstrakten side 4445) Sparekasse

håndpant i 450.000 kr. i selskabskapitalen i Living Grunde Funder Bakker A/S US til

sikkerhed for enhver forpligtelse, som Living Grunde Funder Bakker A/S US havde eller

måtte få over for sparekassen.

Living Grunde Funder Bakker ApS under stiftelse erhvervede ved købsaftale af 3. juli 2006

(ekstrakten side 4603) ejendommen Funder Skovvej 12 i Silkeborg for 13,5 mio. kr. Den

offentlige ejendomsvurdering pr. 2004 var 1,3 mio. kr., heraf udgjorde grundværdien 330.100

kr. Det fremgår af købsaftalen, at jordstykket med ejendom var planlagt udstykket i 18

parcelhusgrunde som en del af en større plan for området, og at prisen var fastsat ud fra denne

forudsætning. Købsaftalen indeholder følgende bestemmelser om handelsprisen og

overtagelsen:

”…
Såfremt der bliver mere end 18 grunde reguleres prisen op med kr. 750.000 pr.
grund. Såfremt der bliver færre end 18 grunde reguleres prisen ned med kr.
750.000 pr. grund.

Parterne kan hver især vælge at træde tilbage fra handlen, såfremt der bliver
færre end 14 grunde. Ingen grund kan være mindre end 950 kvm eller større
end 1.100 kvm.

Sælger har iværksat udarbejdelse af lokalplaner, der forventes vedtaget 1. marts
2007. Såfremt der ikke er vedtaget endelig lokalplan senest den 1.6.2007 er
køber berettiget, men ikke forpligtet, til at træde tilbage fra handlen. Trædes der
tilbage fra handlen, returneres deponerede beløb uden fradrag af nogen art.

…

Arealerne overtages af køberen når de aftalte lokalplaner er vedtaget af byrådet
i Silkeborg Kommune, fra hvilket tidspunkt ejendommen henligger for købers
risiko i enhver henseende.

…”

Sparekasse udstedte på foranledning af Living Grunde Funder Bakker A/S US garanti af 4.

juli 2006 (ekstrakten side 4619), hvorved sparekassen uigenkaldeligt over for



/

- 271 -

sælgerne af ejendommen indestod for betaling af 13 mio. kr. til sikkerhed for ethvert krav som

følge af købsaftalen. Af garantien fremgår bl.a. følgende:

”Beløbet udbetales til Dem efter Deres skriftlige anmodning, når der er tinglyst
skøde uden præjudicerende retsanmærkninger, og når beløbet er frigivet i
overensstemmelse med købsaftalens afsnit 15 af den som berigtiger handlen, jf.
købsaftalens afsnit 12. Garantien stilles på betingelse af, at de vilkår der er
aftalt i købsaftalens afsnit 14 overholdes samt at der udstykkes 18 grunde.

Garantien erstattes på overtagelsesdagen af en deponering i et pengeinstitut på
de vilkår, der er bestemt i købsaftalens afsnit 15. Overtagelsesdagen er bestemt
således: Arealerne overtages af køberen når de i aftalte lokalplaner er vedtaget
af byrådet i Silkeborg Kommune.”

Ligeledes den 4. juli 2006 oprettede Living Grunde Funder Bakker A/S et ejerpantebrev på

9,5 mio. kr. med sikkerhed i Funder Skovvej 12 (ekstrakten side 4621). Ejerpantebrevet

håndpantsatte Living Grunde Funder Bakker A/S US samme dag til sikkerhed for enhver

forpligtelse, som selskabet havde eller måtte få over for Sparekasse (ekstrakten side 4625).

Håndpantsætningserklæring er med håndskrift påført ”÷ tinglyst” . Desuden blev der oprettet

en kautionserklæring, hvorved Virksomhed ApS 7 og Jyske Ejendomme A/S påtog sig en

selvskyldnerkaution over for Sparekasse (ekstrakten side 4629). Selvskyldnerkautionen var

for Virksomhed ApS 7's vedkommende maksimeret til 900.000 kr. plus renter, mens den for

Jyske Ejendomme A/S’ vedkommende var maksimeret til 1,8 mio. kr. plus renter. Erklæringen

er alene underskrevet af Person 62, og Jyske Ejendomme A/S er overstreget.

Vidne 5 har den 31. august 2006 udarbejdet låneindstilling nr. 9742 (ekstrakten side 4773).

Denne låneindstilling vedrører bevilling af en garanti på 13,5 mio. kr. til Living Grunde

Funder Bakker A/S mod sikkerhed i ejerpantebrev på 9,5 mio. kr. og ”Kaution pro rata af de

tre ejere for i alt 2,7 mio. kr.” . Sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet var anført til 9,5 mio. kr.

Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

”Der stilles garanti 13,5 mio.kr. for restkøbesum overfor sælger.

Hvis jorden sælges engros, forventes ikke yderligere kreditbehov, mens salg til
private vil medføre et yderligere kreditbehov på ca. 3 mio.kr. til
udstykningsomk.”



/

- 272 -

Der er i låneindstillingens rubrik ”Debitoroplysninger” anført følgende om låntageren:

” Selskabet er stiftet af:
Jyske Ejendomme A/S, 47%
Virksomhed ApS 7, 33%
Advokat 9, 20%

Selskabet har købt jord i Funder Bakker ved Silkeborg.
Jorden kan udstykkes i 18 grunde.

Budgettet viser et overskud på 4 mio.kr. ved salg til private og ca. 2 mio.kr. ved
salg til engros (byggeselskab).

Der er indbetalt kontant 10% (1,35 mio.kr.) samt kautioneret for 20% (2,7
mio.kr.)”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen samme dag.

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt Koncernoversigt for Person 34 (ekstrakten side

4774), sikkerhedsoversigt for Living Grunde Funder Bakker A/S US (ekstrakten side 4775) og

beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side 4776).

Koncernoversigten, der fremtræder som opdateret af Vidne 5 den 1. august 2006, indeholder

følgende diagram:

”…

I sikkerhedsoversigten er værdien af ejerpantebrevet på 9,5 mio. kr. medtaget med det fulde

beløb. Beregningsgrundlaget herfor er ”simpel” og belåningsprocenten er 90. Handelsprisen er

anført til 13,5 mio. kr. i 2006. Ifølge sikkerhedsoversigten er der også kaution fra Jyske

Ejendomme A/S og Virksomhed ApS 7. Med håndskrift er der tilføjet ”+ Advokat 9” . Videre

er der sikkerhed i selskabskapital i Living Grunde Funder Bakker A/S US.

Lånesagen blev behandlet på bestyrelsesmødet den 19. september 2006 (ekstrakten side

11856), hvor den blev bevilget.



/

- 273 -

Engagementet med Living Grunde Funder Bakker A/S fremgår af oversigt over engagementer

over 7.000.000 kr. pr. 11. oktober 2006 (ekstrakten side 5403) med en samlet debetsaldo på 13

mio. kr. og en samlet kreditsaldo på 824.000 kr.

Der blev den 14. maj 2007 oprettet en allonge (ekstrakten side 4441) til købsaftalen

vedrørende Funder Skovvej 12, hvorved handelsprisen blev ændret til 11,65 mio. kr., idet det

nu var hensigten, at der kunne udstykkes 17 parcelhusgrunde. Hvis der blev opnået tilladelse

til mere end 17 grunde, skulle prisen reguleres med 705.000 kr. pr. grund ud fra en basispris

på 12 mio. kr. Hvis der blev færre grunde end 17, skulle prisen reduceres tilsvarende. Parterne

kunne træde tilbage, hvis der blev færre end 14 parcelhusgrunde. Videre er det anført:

”…
Sælger har iværksat udarbejdelse af lokalplaner, der forventes vedtaget d. 1.
februar 2008. Såfremt der ikke er vedtaget endelig lokalplan senest d. 1.
december 2008 er køber berettiget, men ikke forpligtet, til at træde tilbage fra
handlen. Trædes der tilbage fra handlen, returneres det deponerede beløb uden
fradrag af nogen art. Sælger betaler udgifter i forbindelse med udarbejdelse af
lokalplan m.v.
…”

Engagementet med Living Grunde Funder Bakker A/S fremgår af oversigten over

engagementer over 10 mio. kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8420) med en samlet

debetsaldo på 12 mio. kr. og en samlet kreditsaldo på 599.857,33 kr.

Der er fra aktindsigten hos Finanstilsynet fremlagt ”Låneindstilling, Finanstilsynets

rapportside 43-50” , som er dateret den 31. maj 2008 med initialerne ”an” (ekstrakten side

21163). Af dokumentet fremgår engagementet med Living Grunde Funder Bakker A/S US

som ”garanti restkøbesum” med 12 mio. kr. og med sikkerheder vurderet til 9,5 mio. kr. Der er

anført sammenhængende engagementer med Person 34, Virksomhed ApS 3, Jyske

Ejendomme A/S og Ejendomsselskabet Faarvang A/S. Person 34's maksimale kredit var på

12,65 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 5,318 mio. kr., mens Virksomhed ApS 3 havde

en kredit på 0,5 mio. kr. med sikkerheder ansat til 357.000 kr. Jyske Ejendomme A/S’

maksimale kredit var 45,492 mio. kr. med sikkerheder ansat til 21,847 mio. kr. Endelig var

Ejendomsselskabet Faarvang A/S’ maksimale kredit 1,984 mio. kr. med sikkerheder

værdiansat til 1,5 mio. kr. Det samlede engagement var således maksimalt 72,626 mio. kr.

med sikkerheder værdiansat til 38,522 mio. kr.



/

- 274 -

I rubrikken ”Debitoroplysninger” er oplyst, at selskabet er stiftet af Jyske Ejendomme A/S

med 67% og Virksomhed ApS 7 med 33%. Videre er følgende anført:

”Selskabet har købt jord i Funder Bakker ved Silkeborg. Jorden kan udstykkes i
18 grunde.

Budgettet viser overskud på 4 mio.kr. ved salg til private og 2 mio.kr. ved salg
til byggeselskab.”

Sammen med låneindstillingen er bl.a. fremlagt en regnskabsanalyse for Jyske Ejendomme

A/S (ekstrakten side 21165), sikkerhedsoversigt for Jyske Ejendomme A/S (ekstrakten side

21167), sikkerhedsoversigt for Ejendomsselskabet Fårvang ApS (ekstrakten side 21177),

sikkerhedsoversigt for Living Grunde Funder Bakker A/S US (ekstrakten side 21179),

sikkerhedsoversigt for Person 34 (ekstrakten side 21181), sikkerhedsoversigt for Virksomhed

ApS 3, ejendomsspecifikation for Jyske Ejendomme A/S (ekstrakten side 21185) og

koncernoversigt ”Person 34 og firmaer, hvor han har direkte eller indirekte ejerandel”

(ekstrakten side 21187). Bortset fra sikkerhedsoversigten for Living Grunde Funder Bakker

A/S US, der er udateret, er alle sikkerhedsoversigterne udskrevet den 8. juni 2008.

Sikkerhedsoversigten vedrørende Living Grunde Funder Bakker A/S US indeholder ikke

oplysninger om kaution fra Advokat 9. Koncernoversigten for Person 34 fremtræder som

værende opdateret af Vidne 5 den 30. juni 2008. Regnskabsanalysen for Jyske Ejendomme

A/S omfatter udvalgte regnskabstal fra regnskabsårene 2004/2005, 2005/2006 og 2006/2007.

Der er fra aktindsigten hos Finanstilsynets videre fremlagt bl.a. engagementsskemaer

vedrørende Jyske Ejendomme A/S (ekstrakten side 21143 og 21147), Person 34 (ekstrakten

side 21145), Ejendomsselskabet Fårvang ApS (ekstrakten side 21149), Living Grunde Funder

Bakker A/S US (ekstrakten side 21151) og Virksomhed ApS 3 (ekstrakten side 21153).

Skemaerne indeholder en række håndskrevne notater.

På foranledning af Living Grunde Funder Bakker A/S US udstedte Sparekasse den 9. juni

2008 (ekstrakten side 9487) en ny garanti vedrørende restkøbesummen over for sælgerne af

Funder Skovvej 12. Sparekassen indestod nu for 12 mio. kr.



/

- 275 -

Der blev den 2. november 2008 udarbejdet endnu en allonge til købsaftalen vedrørende

Funder Skovvej 12 (ekstrakten side 10493). Købsprisen blev ændret til 9,5 mio. kr., og

vilkåret om regulering af handelsprisen udgik. Handlen var herefter fra købers side alene

betinget af, at endelig lokalplan blev vedtaget. Allongen er med håndskrift påført følgende

bemærkninger:

”*) Det aftales endvidere, at sælger ikke betaler for købers garantiomkostninger
fra d. 2. november 2008 og fremad.
*) Det aftales, at jordlodder skal udmøntes i min. 17 helårsparceller jf.
lokalplanen.”

Ifølge en udskrift fra CVR (ekstrakten side 14695) blev Living Grunde Funder Bakker ApS

stiftet den 16. december 2008 af Jyske Ejendomme A/S og Virksomhed ApS 8 med en kapital

på 500.000 kr. Direktionen bestod af Person 34 og Person 62.

Af en kontooversigt pr. 31. december 2009 (ekstrakten side 13977) fremgår, at Living Grunde

Funder Bakker ApS havde et indestående på driftskontoen på 93.678,33 kr. og en gæld

vedrørende garanti på 12 mio. kr.

Danske Bank A/S bekræftede ved brev af 7. juli 2010 (ekstrakten side 12917) at have

modtaget deponering af restkøbesummen fra handlen vedrørende Funder Skovvej 12 og frigav

samtidig garantibrev på 12 mio. kr. udstedt den 9. juni 2008. Brevet er stilet til Vidne 9, Bank.

Skifteretten afsagde den 20. oktober 2010 konkursdekret over Living Grunde Funder Bakker

ApS (ekstrakten side 14696).

Bank, som Sparekasse havde fusioneret med, anmeldte et foreløbigt krav i konkursboet ved

brev af 17. november 2010 (ekstrakten side 13031). Den endelige anmeldelse fandt sted ved

brev af 28. marts 2011 (ekstrakten side 13265), hvor der blev anmeldt et krav på

10.477.352,81 kr. i konkursboet. I anmeldelsen er det anført, at der var stillet sikkerhed i form

af 450.000 kr. selskabskapital i Living Grunde Funder Bakker ApS, selvskyldnerkaution af

Virksomhed ApS 7 og Jyske Ejendomme A/S begrænset til henholdsvis 900.000 kr. og 1,8

mio. kr. Af anmeldelsen fremgår videre:



/

- 276 -

”…
Som bekendt er det ifølge håndpantsætningserklæring pantsatte ejerpantebrev
kr. 9.500.000,- ikke tinglyst, idet selskabet ikke har adkomst til den pantsatte
ejendom.
Garantien blev gjort gældende overfor banken den 5.7.2010.
…”

Jyske Ejendomme A/S, der havde påtaget sig en selvskyldnerkaution begrænset til 1,8 mio.

kr., blev erklæret konkurs ved dekret af 17. februar 2011 (ekstrakten side 15214) efter en

anmodning om tvangsopløsning. Konkursboet blev afsluttet med en dividende på 0,19318%

til § 97-krav (ekstrakten side 14403). Ved opgørelsen af tabet har Finansiel Stabilitet afskrevet

dividenden på koncerntabet vedrørende Jyske Ejendomme A/S.

Kurators boregnskab af 9. marts 2012 (ekstrakten side 13747) indeholder følgende

oplysninger om Living Grunde Funder Bakker ApS’ forhold før konkursen:

”…
Selskabet blev stiftet den 16. december 2008 under navnet Living Grunde
Funder Bakker ApS. Stiftere var Virksomhed ApS 8, Randers og Jyske
Ejendomme A/S, Frederikshavn.

Selskabets anpartskapital androg kr. 500.000,00.

Selskabets formål var at drive virksomhed med køb og salg af fast ejendom,
handel med jord samt projektudvikling og hermed beslægtet virksomhed.

Direktører i selskabet var Person 34 og Person 62.

Selskabets revisor var Revisionsfirma 1, By 6.

Selskabets pengeinstitut var Bank, nu FS Finans A/S.

Selskabets regnskabsår var perioden 1. april - 31. marts. Selskabet nåede
imidlertid aldrig at aflægge sit første regnskab.

I praksis havde selskabets eneste aktivitet bestået i, at man ved betinget
købsaftale erhvervede ejendommen beliggende Funder Skovvej 12, 8600
Silkeborg for 9 mio. kr. Formålet med erhvervelsen af ejendommen var at
udstykke denne i knap 20 parceller med videresalg for øje.

Der opstod forinden overtagelsesdagen en tvist mellem sælgeren og selskabet
(og selskabets pengeinstitut, der havde stillet garanti for købesummens
betaling) med hensyn til, om betingelserne i købsaftalen var opfyldte eller ej.
Tvisten verserede ved Retten i Hjørring, og det viste sig, at selskabet var
forpligtet af den indgåede købsaftale.



/

- 277 -

I tiden fra indgåelsen af den betingede købsaftale og indtil domsafsigelsen
havde selskabet ikke foretaget sig noget aktivt i relation til ejendommen, da
man jo ikke vidste, om man var ejer af denne eller ej. Der var således ikke
nogen daglig drift i selskabet overhovedet.

Som følge af den generelle finanskrise og det "overophedede"ejendomsmarked,
måtte selskabet og dettes pengeinstitut konstatere, at det økonomisk ikke var
muligt for selskabet at udvikle ejendommen.

Bank indgav således den 11. oktober 2010 konkursbegæring til Skifteretten i
Hjørring, der modtog begæringen den 12. oktober 2010.
…”

Videre fremgår det af boregnskabet, at en ejendomsmægler inden konkursen havde vurderet

Funder Skovvej 12 til 5 mio. kr., og at kurator ultimo maj 2011 havde afhændet grunden i fri

handel til 4 mio. kr. + moms, i alt 5 mio. kr. I konkursboet blev der udbetalt en dividende på

37,2262%. FS Finans A/S (senere Finansiel Stabilitet) opnåede således dækning med

3.900.325,49 kr.

Kautionisten Virksomhed ApS 8 blev taget under konkursbehandling den 28. marts 2011 efter

en forudgående tvangsopløsning sendt til skifteretten den 9. november 2010 (ekstrakten side

15363).

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab vedrørende engagementet til 6.577.027 kr. før

fradrag af renter og gebyrer og til 5.641.838 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.3.3 Strandparken Tornby P/S

Strandparken Tornby Partnerselskab blev stiftet den 7. marts 2006 af Euro Lux Fritidshuse

A/S, Aktieselskabet Dagelykke Ejendomme og Jyske Ejendomme A/S med

Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I ApS som komplementar (ekstrakten side 14561) og

en kapital på 500.000 kr. Første regnskabsperiode var 7. marts 2006 – 30. september 2006.

Selskabet havde til formål at købe, sælge og videreudvikle fast ejendom. Direktionen bestod

af Person 63, der sammen med Person 64 og Person 34 udgjorde bestyrelsen i Strandparken

Tornby P/S.

På stiftelsesdagen blev låneindstilling nr. 9672 oprettet af Vidne 5 (ekstrakten side 3837).

Låneindstillingen angår en garanti for betaling af købesummen med 31,406 mio. kr. og en

byggekredit på 6 mio. kr. mod sikkerhed i et ”Ejerpantebrev på 30



/

- 278 -

mio.kr. i jorden” og ”Selvskyldnerkaution begrænset til i alt 7,5 mio. kr. af ejerne” .

Sikkerhedsværdien er ansat til 28,265 mio. kr.

Af rubrikken ”Debitoroplysninger” fremgår følgende:

” Dette selskab (STP) stiftes som et partnerselskab, hvilket betyder, at et
overskud beskattes i den enkelte ejers eget selskab. Der er en komplementar,
der hæfter ubegrænset (Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I ApS), mens de
øvrige ejere har begrænset hæftelse. STPs øvrige regler bygger på principper
fra A/S-loven. Der er et indskud på tkr. 500.

Selskabets ejere er:
45% Jyske Ejendomme A/S, EK godt 5 mio.kr.
25% A/S Dagelykke Ejendomme, EK godt 12 mio.kr.
25% Euro Lux Fritidshuse A/S, ca. 0,5 mio.kr.
5% Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I ApS”

Der er i rubrikken ”Indstilling” anført følgende om formålet med kreditten:

”Der er lavet et budget, der viser et overskud på 17 mio.kr. Før skat ved en
gnm.snitlig salgspris pr. grund på tkr. 686, hvor kostprisen er tkr. 468. Budgettet
er vedlagt.

Garanti, der stilles overfor sælger, og afløses af en kontantbetaling, når Kort og
Matrikelstyrelsens approbation af udstykning foreligger.

Byggekreditten er betaling af byggemodning, men ikke tilslutning af el, vand
og kloak.

Sparekassens gebyr i sagen er aftalt til tkr. 60.”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen samme dag. Det er med håndskrift anført, at

sagen ”Indstilles til bevilling” .

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt en sikkerhedsoversigt for Strandparken Tornby

P/S U/S (ekstrakten side 3838), beregning af dækningsbidrag af 7. marts 2006 (ekstrakten side

3839) og budget for Tornby udarbejdet den 9. februar 2006 (ekstrakten side 3840). Ifølge

sikkerhedsoversigten var den offentlige vurdering i 2004 3,3 mio. kr. Beregningsgrundlaget

for sikkerhedsværdien var handelsprisen i 2006 på 31,406 mio. kr. og belåningsprocenten 90,

hvorved sikkerhedsværdien udgjorde 28.265.400 kr. Videre fremgår det, at der var

selvskyldnerkaution begrænset til 7,5 mio. kr. svarende til 20% af



/

- 279 -

engagementet fra A/S Dagelykke Ejendomme, Euro Lux Fritidshuse A/S og Jyske

Ejendomme ApS. Det enkelte firma havde ”en begrænset kaution i forhold til ejerandel” .

Af budgettet fremgår, at der blev budgetteret med en nettofortjeneste for hele projektet med

16.987.710 kr. Videre fremgår følgende:

”…
Finansiering:
Der er oprettet bankgaranti for beløbet i Sparekasse. Provision for
garantistillelsen betales af sælger, en stor tak til Person 63 for hans ihærdige
indsats med skødet.
Der tinglyses ejerpantebrev til sikkerhed for arrangement i
Sparekasse.

Forudsætninger:
Det forudsættes, at Hirtshals kommune godkender udstykning med 36 grunde i
område NORD (2 HA mindre end SYD), hvorfor der forventes 42 grunde i
område syd, som dog er mindre attraktivt p.g.a. områdets karakter. Område
NORD forventes offentligt til salg ca. 1. apri1 2006, da der her er tale om et
tillæg til den eksisterende lokalplan, vi har lovet Hirtshals kommune ikke at
annoncere før tillæg til lokalplanen sendes ud i offentlig høring. Område SYD
forventes politisk godkendt ca. den 1. oktober med ny lokalplan og sælges
derfor ikke her i foråret.

Salgsstrategi:
Vi sælger som udgangspunkt grundene selv (Person 63/selskab og Jyske
Ejendomme A/S) og ejendomsmæglere kan efter behov kontaktes på de i
budgettet nævnte vilkår.

1 grund sælges for kr. 598.000 598.000
9 grunde sælges for kr. 648.000 5.832.000
7 grunde sælges for kr. 698.000 4.886.000
6 grunde sælges for kr. 748.000 4.488.000
13 grunde sælges for kr. 798.000 10.374.000
42 grunde område SYD kr. 650.000 genn. 27.300.000
Forventet salgspris i alt 53.478.000
…”

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 7. marts 2006 (ekstrakten side 11840), at

lånesagen blev bevilget.

Der blev underskrevet en kautionserklæring den 9. marts 2006 (ekstrakten side 3889), hvorved

Jyske Ejendomme ApS’ selvskyldnerkaution maksimalt kunne andrage 3,375 mio. kr., mens

det var maksimal 2,25 mio. kr. for A/S Dagelykke Ejendomme og 1,875 mio. kr. for Euro Lux

Fritidshuse A/S.



/

- 280 -

En oversigt over engagementer over 7 mio. kr. sorteret i engagementsorden pr. 11. oktober

2006 (ekstrakten side 5398) viser, at Strandparken Tornby P/S havde en samlet debetsaldo på

37,406 mio. kr. og en samlet kreditsaldo på 13,639 mio. kr.

Ved håndpantsætningserklæring af 25. oktober 2006 (ekstrakten side 9823) håndpantsatte

Strandparken Tornby P/S et ejerpantebrev på 5 mio. kr. med pant i Stovby Ringvej m.fl.,

Væggerløse og et ejerpantebrev på 30 mio. kr. med pant i Kragevej 13, Hirtshals. Af

håndpantsætningserklæringen fremgår, at den erstattede en erklæring af 9. marts 2006.

Strandparken Tornby P/S’ kreditfaciliteter blev ved låneindstilling nr. 9780 (ekstrakten side

5019), der er udarbejdet af Vidne 5 den 1. november 2006, forhøjet med 5 mio. kr. til garanti

for restkøbesum ved køb af 10 grunde ved Marielyst på Lolland mod et ejerpantebrev på 5

mio. kr. i de 10 grunde. Sikkerhedsværdien heraf er angivet til 4,5 mio. kr. svarende til 90% af

5 mio. kr. Det samlede engagement var herefter 42,406 mio. kr. med sikkerheder ansat til

32,765 mio. kr.

Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

” Køb af 10 grunde ved Marienlyst på Lolland, pris tkr. 500 /stk = i alt 5 mio.kr.

Købet sker med henblik på videresalg. Der er allerede en interesseret køber.”

I forhold til den oprindelige låneindstilling indeholder låneindstilling nr. 9780 følgende

yderligere bemærkninger i rubrikken ”Debitoroplysninger” :

” Vi afventer udstykningen til køberen, før vi kan tinglyse på jorden. Der givet
tilladelse til salg af grunde. 1. etape er godt 2/3 solgt. Der er p.t. deponeret godt
13 mio.kr.. 2. etape bliver på 48 grunde mod forventet 40 grunde, hvilket vil
forøge overskudet.”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 6. november 2006. Der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” .



/

- 281 -

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt en sikkerhedsoversigt for Strandparken Tornby

P/S (ekstrakten side 5020) og en beregning af dækningsbidrag af 12. november 2006

(ekstrakten side 5021).

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side 11860) fremgår, at

lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

En kontooversigt pr. 31. december 2006 (ekstrakten side 13105) angiver, at Strandparken

Tornby P/S havde et indestående på 13.749.324,75 kr., gæld på 1.847.954,21 kr. samt

garantier på henholdsvis 31,406 mio. kr., 5 mio. kr. og 27 mio. kr.

Ved låneindstilling nr. 9799 (ekstrakten side 6817), der er udarbejdet den 4. januar 2007 af

Vidne 5, blev Strandparken Tornby P/S’ kredit ændret således, at garantien på 31,406 mio. kr.

vedrørende restkøbesummen udgik, at der blev etableret en garanti på 27 mio. kr. for et

udlandslån, og byggekreditten blev forhøjet med 3 mio. kr. til 9 mio. kr. Den maksimale kredit

udgjorde herefter 41 mio. kr. Der var ingen ændringer i sikkerhederne, der fortsat var

værdiansat til 32,765 mio. kr. Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

” Sælgeren har tilbudt firmaet, at jorden kan købes nu til en nedsat pris på 27
mio. kr. (rabat 4,406 mio.kr.) mod køberen overtager forpligtelsen med at lave
klitformationer ud mod vejen - forventet udgift til entreprenør på godt 2 mio.kr.

Dette har medført et behov for forhøjelse af byggekreditten med 3 mio.kr. (inkl.
ekstra renteudgift) til 9 mio.kr.”

Følgende bemærkninger fremgår af rubrikken ”Debitoroplysninger” :

”…
Vi afventer udstykningen til køberen, før vi kan tinglyse på jorden. Der givet
tilladelse til salg af grunde. 1. etape er godt 2/3 solgt. Der er p.t. deponeret ca.
14 mio.kr.. 2. etape bliver på 48 grunde mod forventet 40 grunde, hvilket vil
forøge overskudet”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 4. januar 2007. Der er afkrydset i rubrikken

”Bevilget” .



/

- 282 -

Sammen med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigt (ekstrakten side 6818) og

beregning af dækningsbidrag af 4. januar 2007 (ekstrakten side 6819).

Lånesagen blev behandlet på bestyrelsesmødet den 9. januar 2007, og det er i referatet fra

mødet (ekstrakten side 11866) anført, at sagen var bevilget inden for 25%-grænsen.

Af en oversigt over engagementer over 10 mio. kr. sorteret i størrelsesorden pr. 10. oktober

2007 (ekstrakten side 8427) fremgår, at Strandparken Tornby P/S havde en samlet debetsaldo

på 26 mio. kr. og en samlet kreditsaldo på 1.000 kr.

Strandparken Tornby P/S håndpantsatte ved erklæring af 5. november 2007 (ekstrakten side

9820) et ejerpantebrev på 5 mio. kr. med sikkerhed i Stovby Ringvej m.fl., Væggerløse og et

ejerpantebrev på 17 mio. kr. med sikkerhed i Kragevej 13, Hirtshals til Sparekasse.

En kontooversigt pr. 31. december 2007 (ekstrakten side 13107) angiver, at Strandparken

Tornby P/S havde et indestående på 1.000 kr., gæld på 749.953,56 kr. samt garantier på

henholdsvis 12 mio. kr. og 5 mio. kr.

Fra materialet indhentet ved aktindsigten hos Finanstilsynet er fremlagt ”Låneindstilling –

Sparekasse, Finanstilsynets rapportside 121” (ekstrakten side 22772). Af dokumentet, der er

udarbejdet af Vidne 5 den 20. marts 2008, fremgår det, at Strandparken Tornby P/S’

maksimale kredit var 26 mio. kr., og at denne var udnyttet med 19,863 mio. kr. Sikkerhederne

var værdiansat til 21,5 mio. kr. Det er videre anført, at Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I

ApS er ejet af A/S Dagelykke.

Rubrikken ”Debitoroplysninger” indeholder bl.a. følgende oplysninger:

”1. etape er ca. 10. 2. etape bliver på 48 grunde mod forventet 40 grunde.
Firmaet forhandler pt. om salg af jorden i Tornby - evt. mod at købe en
udlejningsejendom.”

Sammen med dokumentet er fremlagt bl.a. sikkerhedsoversigt pr. 11. maj 2008 (ekstrakten

side 22773) og regnskabsanalyse (ekstrakten side 22774). Ifølge sikkerhedsoversigten har

sparekassen et ejerpantebrev på 17 mio. kr. med sikkerhed i Kragevej 13, Hirtshals, et

ejerpantebrev på 5 mio. kr. i Stovby Ringvej m.fl., Væggerløse og kaution fra A/S Dagelykke

Ejendomme, Euro Lux Fritidshuse A/S samt Jyske Ejendomme A/S. Det



/

- 283 -

fremgår ikke af teksten, at kautionerne var begrænsede. Der er med håndskrift tilføjet

dokumentet en ikke læsbar kommentar.

Til brug for Finanstilsynets inspektion er der yderligere den 31. maj 2008 udarbejdet

”Låneindstilling – Sparekasse, Finanstilsynets rapportside 121” (ekstrakten side 18749), hvor

den maksimale kredit fortsat var 26 mio. kr., der var udnyttet med 20,223 mio. kr., og

sikkerhederne var værdiansat til 21,5 mio. kr. I forhold til de tidligere låneindstillinger til brug

for sparekassens bevilling indeholder dokumentet desuden følgende supplerende oplysninger:

”…
1. etape er ca. 10. 2. etape bliver på 48 grunde mod forventet 40 grunde..
Firmaet forhandler pt. om salg af jorden i Tornby - evt. mod at købe en
udlejningsejendom.

Ejer 53 sommerhusgrunde på Kragevej 13, Tornby og 10 sommerhusgrunde på
Stovby Ringvej, Væggerløse.”

Der er fra materialet indhentet ved aktindsigten hos Finanstilsynet fremlagt håndskrevne

notater, der bl.a. indeholder en række spørgsmål vedrørende sparekassens engagement med

Strandparken Tornby P/S (ekstrakten side 22767), engagementsskema med håndskrevne

bemærkninger (ekstrakten side 22768), engagementsoversigt (ekstrakten side 22769) og

ejendomsspecifikation (ekstrakten side 22770). Af de håndskrevne bemærkninger på

engagementsskemaet fremgår bl.a. følgende:

” 2) Erhverv 2007 2006 
res. -1.207 5.271
aktiv 23.490 40.769
EK 4.564 5.771

Betydelig nedgang i resultat!
3) Sikkerhedernes værdi???”

En besvarelse af Finanstilsynets spørgsmål angående engagementet med Strandparken Tornby

P/S, og som angiver at være udarbejdet af Vidne 5 den 26. juni 2008 (ekstrakten side 22776),

indeholder følgende:

”…
-Er der 10 grunde i Væggerløse

• Der er 10 grunde i Væggerløse, heraf er de 3 grunde blevet solgt i juni
måned



/

- 284 -

og 40, 48 eller 53 i Tornby? -Er der solgt grund?
• Der er købt 2 udstykninger, hvor Nord-arealet havde lokalplan med
godkendelse til 36 grunde, heraf er der solgt 27 inkl. 2 solgt efter jeres besøg
• Syd-arealet har fået godkendt lokalplan i år med opdeling af arealet i 42
grunde, og der er solgt 2 grunde efter jeres besøg. Der er lavet en betinget
handlen på salg af yderligere 25 grunde, hvilket dog kræver, at firmaet køber
en udlejningsejendom. Vi får oplysninger om handlen i løbet af juli måned.

-Hvad er grundende købt for, og af hvem er de købt?
• Nord og Syd-arealet er købt for i alt 27 mio.kr. af gårdejer Person 65

-Hvordan er beliggenheden?
• Begge arealer har som hovedregel god beliggenhed

-Er der en godkendt lokalplan?
• ja, se ovenstående.

-Hvordan er likviditeten i engagementet?
• Likviditeten kører indenfor de aftalte rammer, så der er god likviditet.

…”

Strandparken Tornby P/S erkendte ved gældsbrev af 30. juni 2008 (ekstrakten side 9681) at

skylde Sparekasse 12 mio. kr. Lånet skulle tilbagebetales som et serielån med 7 ydelser i

overensstemmelse med følgende ydelsesoversigt:

”…
Dato Afdrag Rente Ydelse Restgæld

25-06-2008 0,00 0,00 0,00 12.000.000,00
30-06-2008 0,00 11.536,17 11.536,17 12.000.000,00
30-09-2008 0,00 207.651,00 207.651,00 12.000.000,00
31-12-2008 0,00 207.651,00 207.651,00 12.000.000,00
31-03-2009 0,00 207.651,00 207.651,00 12.000.000,00
30-06-2009 0,00 207.651,00 207.651,00 12.000.000,00
30-09-2009 0,00 207.651,00 207.651,00 12.000.000,00
31-12-2009 12.000.000,00 207.651,00 12.207.651,00 0,00”

Af gældsbrevet fremgår videre, at der til yderligere sikkerhed i henhold til særskilt

håndpantsætningserklæring af 5. november 2007 blev givet sparekassen pant i effekter

tilhørende Strandparken Tornby P/S. Gældsbrevet er med håndskrift påført teksten ”afdrag

ekstra 5/9-08 1.200.000,-” , og der er over lånebeløbet på 12 mio. kr. anført ”NU:

10.800.000,-”



/

- 285 -

Strandparken Tornby P/S håndpantsatte ved håndpantsætningserklæring af 28. august 2008

(ekstrakten side 9817) ejerpantebrev på 2,2 mio. kr. med sikkerhed i Tannisbugtvej 49,

lejlighed 5 og 13, Tversted, ejerpantebrev på 5 mio. kr. med sikkerhed i Stovby Ringvej m.fl.,

Væggerløse og ejerpantebrev på 17 mio. kr. med sikkerhed i Kragevej 13, Hirtshals til

Sparekasse. Det er i håndspantsætningserklæringen anført, at den erstattede ”erklæring af 05-

11-2008” .

En kontooversigt pr. 31. december 2008 (ekstrakten side 13109) angiver, at Strandparken

Tornby P/S havde et indestående på 131.344,67 kr., gæld på 17.512.550,08 kr. samt en garanti

på 3,5 mio. kr. vedrørende Marienlyst.

En kontooversigt pr. 31. december 2009 (ekstrakten side 13111) angiver, at Strandparken

Tornby P/S havde et indestående på 71.912,63 kr. og gæld på 22.713.920,79 kr.

Strandparken Tornby Partnerselskab blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt

den 24. juni 2010 (ekstrakten side 14562) på baggrund af en begæring om tvangsopløsning fra

Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.

Bank, der var fusioneret med Sparekasse, anmeldte den 9. september 2010 (ekstrakten side

12945) en fordring på 24.153.201,60 kr. i konkursboet. Anmeldelsen angav at være vedlagt

posteringsoversigter pr. 8. september 2010, kopi af lånedokumenter,

håndpantsætningserklæring, ejerpantebreve og kautionserklæring. Den anmeldte fordring

omfattede 2.138.446,65 kr. vedrørende 2 lejligheder i Tversted. Finansiel Stabilitet har ikke

gjort et ansvar gældende vedrørende denne del af engagementet, hvorfor det anmeldte krav

udgør 22.014.754,95 kr.

Jyske Ejendomme A/S, der havde påtaget sig en selvskyldnerkaution begrænset til 3,375 mio.

kr., blev erklæret konkurs ved dekret af 17. februar 2011 (ekstrakten side 15214) efter en

anmodning om tvangsopløsning. Konkursboet blev afsluttet med en dividende på 0,19318%

til § 97-krav (ekstrakten side 14403). Ved opgørelsen af tabet, har Finansiel Stabilitet

afskrevet dividenden på koncerntabet vedrørende Jyske Ejendomme A/S.

Komplementaren i Strandparken Tornby P/S, Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I ApS,

blev tvangsopløst 8. august 2011 (ekstrakten side 15377).



/

- 286 -

Euro Lux Fritidshuse ApS, der har påtaget sig en selvskyldnerkaution begrænset til 1,875 mio.

kr., er opløst ved likvidation 11. december 2012.

Finansiel Stabilitet korrigerede ved brev af 26. marts 2014 (ekstrakten side 14263)

anmeldelsen i konkursboet Strandparken Tornby P/S således, at kravet pr. samme dato var

opgjort til 16.613.241,54 kr. Finansiel Stabilitet har på denne baggrund fratrukket 945.589 kr.

ved opgørelsen af tabet.

Kurators boregnskab af 9. maj 2014 (ekstrakten side 14267) indeholder bl.a. følgende om

baggrunden for konkursens indtræden:

” Selskabets regnskabsår var perioden 1. oktober - 30. september. Selskabets
senest aflagte årsregnskab vedrørte perioden 1. oktober 2007 - 30.
september 2008.

Det seneste aflagte årsregnskab udviste et underskud på ca. kr. 50.000,00. Det
foregående regnskabsår udviste et underskud på ca. kr. 1.200.000,00.
Egenkapitalen pr. 30. september 2008 var positiv med ca. kr. 450.000,00.

Selskabet var imidlertid et typisk ejendomsselskab, hvor selskabets ejendomme
på grund af finanskrisen og den generelle uro på ejendomsmarkedet viste sig at
være værdiansat for højt. Værdiansættelsen i regnskaberne var sket til
anskaffelsessum med tillæg af direkte forbundne omkostninger.

Som følge af krisen på ejendomsmarkedet måtte selskabet konstatere, at det
ikke var muligt at finansiere den stadigt stigende rentebyrde. Selskabet foretog
således ikke yderligere investeringer, men søgte i samarbejde med sit
pengeinstitut - der samtidigt var eneste panthaver - løbende at sælge den
bestående ejendomsportefølje.

Selskabet havde alene i yderst begrænset omfang gæld til andre end
pengeinstituttet.

Selskabet havde ikke frie midler til at få udarbejdet årsrapport for 2008/09 og
blev derfor af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen sendt til tvangsopløsning den 18.
maj 2010 grundet manglende aflæggelse af årsregnskab.

Årsagen til selskabets økonomiske situation var de væsentligt faldende priser på
ejendomsmarkedet kombineret med en væsentlig rentebyrde.”

Videre fremgår det af boregnskabet, at Strandparken Tornby P/S ved konkursens indtræden

ejede 6 grunde i Idestrup, 5 grunde på Klitageren i Hirtshals, 1 jordareal forberedt til

udstykning til 42 sommerhusgrunde beliggende Kragevej 13 i Hirtshals og 2



/

- 287 -

hotellejligheder beliggende Tannisbugtvej 49 i Tversted. Som tidligere omtalt er de 2

hotellejligheder ikke omfattet af det rejste erstatningskrav. Alle ejendomme var pantsat til

selskabets pengeinstitut og blev efter nærmere aftale med panthaver realiseret i fri handel. Der

fremkom ikke provenu til konkursboet bortset fra administrations- og salgshonorarer.

Dividenden i boet var anslået til 0,2331%, hvorved Finansiel Stabilitet fik udloddet 38.716,14

kr.

Af panthaveropgørelserne fremgår følgende provenu til panthaveren: 54.682,77 kr. vedrørende

Blommestien 12 (ekstrakten side 14245), 46.418,97 kr. vedrørende Blommestien 20

(ekstrakten side 14246), 54.587,08 kr. vedrørende Blommestien 34 (ekstrakten side 14247),

129.472,51 kr. vedrørende Blommestien 47 (ekstrakten side 14248), 143.173,43 kr.

vedrørende Blommestien 82 (ekstrakten side 14249), 54.361,14 kr. vedrørende Blommestien

107 (ekstrakten side 14250), 3.613.619,45 kr. vedrørende Kragevej 13 (ekstrakten side

14251), 1.295.033,97 kr. vedrørende Tannisbugtvej 49, lejlighed 5 og 13 (ekstrakten side

14252), 937.856,99 kr. vedrørende Klitageren 2, 4, 6 og 8 (ekstrakten side 14257) og

265.164,40 kr. vedrørende Klitageren 12 (ekstrakten side 14258), eller i alt 6.594.370,71 kr.

Finansiel Stabilitet har ved opgørelsen af sit tab alene fradraget 5.299.337 kr. under

henvisning til, at erstatningskravet ikke omfatter de 2 hotellejligheder i Tversted, og at

provenuet fra salget af disse ejendomme derfor ikke skal fradrages i tabsopgørelsen. Ved

tabsopgørelsen har Finansiel Stabilitet således fratrukket 6.283.643 kr. svarende til provenuet

fra ejerpantebrevene, differencen efter den korrigerede anmeldelse i konkursboet og

dividenden i konkursboet.

A/S Dagelykke Ejendomme, der havde påtaget sig en begrænset selvskyldnerkaution

begrænset 2,25 mio. kr., er fortsat i drift.

Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab til 15.731.112 kr. før fradrag af renter og

gebyrer og til 12.053.718 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.4 Rammebevillinger

Rammebevillinger er udtryk for sparekassens bevilling af en beløbsramme til en bestemt

kunde eller koncern, således at der kan etableres kreditfaciliteter inden for beløbsrammen til

senere dispositioner, fx ejendomskøb. Den konkrete betydning af, at bestyrelsen havde

bevilget en sådan låneramme er ikke nærmere fastlagt i sparekassens retningslinjer. Det



/

- 288 -

fremgår således ikke, om en konkret kreditfacilitet inden for lånerammen senere skulle

bevilges af bestyrelsen efter uændrede regler, selvom bestyrelsen tidligere havde bevilget

lånerammen.

I Finansiel Stabilitets erstatningskrav er der indeholdt krav vedrørende tre kunder, hvor der

forelå en rammebevilling. De tre kunder er C-Holding Group ApS, CV Ejendomme ApS og

Captil Invest ApS, som vil blive beskrevet nedenfor.

2.4.4.1 C-Holding Group ApS

Den 28. januar 2005 blev selskabet Bilhuset ApS navneændret til C-Holding Group ApS og

Person 32 indtrådte som direktør (ekstrakten side 14687).

C-Holding Group ApS var moderselskab for selskaberne Krøyer Invest ApS, Højensvej 32

Holding ApS og Sveavej 2 Skagen ApS. C-Holding Group ApS var ejet af Person 32, og

selskabernes aktivitet omfattede køb og salg af ejendomme. Person 32 er gift med Person 33.

Der er under sagen fremlagt følgende koncernoversigt vedrørende bl.a. C-Holding Group ApS

(ekstrakten side 23765):

Af en telefax af 7. april 2006 (ekstrakten side 7007) fra Person 21 til Vidne 5 fremgår bl.a.

følgende:

”C-Holding Group Aps.

Ramme 40 mio. ønskes.

Den er blevet bevilget d.d. i Danske Bank. Jeg har sagt til Person 33, at jeg har et
utrolig godt forhold til Sparekasse, så jeg synes, at han ligeledes skal søge den
der. Derfor nærværende. Person 33 vælger det, jeg siger. (det forventer jeg)

Så ønsket er Ramme 40 mio kr.

Vi kan tale om konditionerne efterfølgende.



/

- 289 -

Person 33 udviklede Krøyer i Skagen. Person 66 byggede det.

Jeg har flere handler med Person 33 løbende.

Der vedlægges 3 sider.

Vi tales ved tlf.

…”

C-Holding Group ApS’ første kreditfaciliteter i sparekassen blev bevilget ved låneindstilling

nr. 9694 af 12. april 2006 (ekstrakten side 3989) fælles med Virksomhed ApS 1 med henblik

på køb af ejendommene Landskronagade 25, København og Nørre Allé 94, Aarhus, jf. det

tidligere anførte vedrørende disse ejendomme.

Låneindstilling nr. 9887 (ekstrakten side 8283) vedrører C-Holding Group ApS og er

udarbejdet den 5. oktober 2007 af Vidne 5. Indstillingen angår en koncernramme på 75 mio.

kr. og 25 mio. kr. i ”Midlertidig forhøjelse af ramme mod tilsvarende nedvægtning” . Ifølge

indstillingen skulle der for koncernrammen på 75 mio. kr. etableres sikkerheder i form af

”pant i ejendom x 90%, kaution af ejere & selskaber” , hvilket blev angivet til en

sikkerhedsværdi på 67,5 mio. kr., og for den midlertidige forhøjelse på 25 mio. kr. skulle der

etableres sikkerhed ved pant i ejendomme og deponeringskonti, hvilket var angivet til en

sikkerhedsværdi på 25 mio. kr. I rubrikken ”Debitoroplysninger” er anført følgende:

“C-Holding Group ejes af Person 32. Hendes mand Person 33 har udviklet
Krøyer Huse ved Skagen. Firmaet vil kun beholde 1 hus (til sig selv) + 2
lejligheder (udlejning) i Krøyer Huse.

Person 32 og Person 33 er igang med at bygge deres drømmehus, men det er
blevet forsinket på grund af dårligt håndværk, og efterfølgende retssag.

Når de nuværende handler er gennemført er det aftalt, at firmaet altid selv betaler
20% i udbetaling ved ejendomskøb. Der er pt. indestående inkl. deponeringer
[med håndskrift er tilføjet ”egne midler” ] på over 40 mio.kr.”

I rubrikken ”Indstilling” i låneindstilling nr. 9887 er angivet følgende:

”Firmaet er meget tilfreds med samarbejdet med Sparekasse, og med denne
koncernramme bliver vi firmaets primære bank.

Koncernrammen revurderes ved regnskabsmøde (februar 2008).”



/

- 290 -

I låneindstilling nr. 9887 er det angivet, at der er sammenhængende engagementer med Person

32 og Person 33 (10 mio. kr.), Krøyers Invest ApS (30,9 mio. kr.), C-Holding Group ApS (0,2

mio. kr.), Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS (22,3 mio. kr.) samt Sveavej 2 Skagen

ApS (4,4 mio. kr.). Det samlede engagement er angivet til 100 mio. kr., og den samlede værdi

af sikkerheder er angivet til 92,5 mio. kr. Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1 og

Vidne 5 under teksten ”Indstilles til bevilling” Der er samtidig afkrydset i rubrikken

”Bevilget” .

Med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigter af 8. oktober 2007 (ekstrakten side

8284). Det fremgår heraf, at der bl.a. var stillet følgende sikkerheder for engagementet:

- Ejerpant 4,4 mio. kr. i 10 ejerlejligheder beliggende Sveavej 2A og 2B, Skagen, der

hver er angivet til en handelspris på 2,3 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%.

Sikkerhedsværdien er angivet til 4,4 mio. kr. Der er ikke angivet foranstående prioriteter.

- Ejerpant 7,5 mio. kr. i Person 33 og Person 32's private bolig beliggende

Adresse 2 i By 7 med en angivet handelspris på 5,995 mio. kr. og en belåningsprocent på

90%. Sikkerhedsværdien er angivet til 5,395 mio. kr.

- Ejerpant 15,2 mio. kr. i Højensvej 34H, 34L, 34M og 34K, Skagen med en angivet

handelspris på 3,8 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Den samlede sikkerhedsværdi

er angivet til 13,68 mio. kr.

- Ejerpant 7,1 mio. kr. i Knudrisgade 36, Aarhus, med en angivet handelspris på 7,1
mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien er angivet til 6,39 mio. kr.

- Ejerpant 6 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10 og 11, Ølsted, med en angivet

handelspris på samlet i alt 30,5 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er angivet, at

der er 26 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er

angivet til 1 mio. kr.

- Ejerpant 4,4 mio. kr. i Nørregade 15a, Bramming, med en angivet handelspris på 17

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er videre angivet, at der er 5,4 mio. kr. i

restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 4,4 mio. kr.

- Ejerpant 2,9 mio. kr. i Hjelmensgade 13, Aarhus, med en angivet handelspris på 7,5

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er videre angivet, at der er 4,64 mio. kr. i

restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 2,11 mio.

kr.



/

- 291 -

- Ejerpant 6 mio. kr. i Svanestræde 2, Nykøbing Sj., med en angivet handelspris på 5

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 3,6 mio. kr.

- Ejerpant 5,4 mio. kr. i Nørregade 15 a, Bramming, med en angivet handelspris på 17

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 5,4 mio. kr.

- Ejerpant 2 mio. kr. i Thunøgade 28, Aarhus, med en angivet handelspris på 10,3 mio.

kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 2

mio. kr.

- Ejerpant 6,5 mio. kr. i Nørregade 15 a, Bramming, med en angivet handelspris på 17

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er videre angivet, at der er 9,8 mio. kr. i

restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 5,5 mio. kr.

- Ejerpant 2,1 mio. kr. i Bendstrupvej 26, Hjortshøj, men en angivet handelspris på 3,15

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 2,1 mio. kr.

- Ejerpant 26 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted, med en angivet

handelspris på samlet 31 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på

ejerpantebrevet er angivet til 26 mio. kr.

- Ejerpant 0,4 mio. kr. i Bendstrupvej 26, Hjortshøj, men en angivet handelspris på 3,15

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er videre angivet, at der er 2,1 mio. kr. i

restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 0,4 mio. kr.

Låneindstilling nr. 9887 blev bevilget af bestyrelsen på bestyrelsesmøde den 8. oktober 2007

(ekstrakten side 11893), og indstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 samme dag. Det

fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 8. oktober 2007, at mødet fandt sted i kantinen

pga. ombygning, og at låneindstillingerne til behandling derfor alene blev mundtligt

gennemgået af Vidne 5 og Sagsøgte 1.

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8417), at det

samlede engagement for C-Holding Group ApS, Krøyers Invest ApS og Person 32 og Person

33 på daværende tidspunkt udgjorde i alt ca. 77 mio. kr.



/

- 292 -

Årsrapporten 2006/2007 for C-Holding Group ApS (ekstrakten side 8235) blev offentliggjort

den 4. marts 2008.

Låneindstilling nr. 9966 (ekstrakten side 9039) vedrører C-Holding Group ApS og er

udarbejdet den 19. maj 2008 af Vidne 5. Indstillingen angår en driftskredit på 2 mio. kr. og en

garanti på 0,5 mio. kr. for finansielle instrumenter. Det fremgår af indstillingen, at der stilles

sikkerhed i form af kaution af ejerne og ”transport i provenu Thunøgade” . Sikkerhedsværdien

af de nye sikkerheder er angivet til 0 kr. Ifølge låneindstillingen havde C-Holding Group ApS

et eksisterende engagement på ca. 18 mio. kr., og det er anført, at de eksisterende sikkerheder

for dette engagement har en sikkerhedsværdi på ca. 15 mio. kr. Det fremgår af rubrikken

”Debitoroplysninger” bl.a., at det er aftalt, at firmaet altid fremover selv betaler 20% i

udbetaling ved ejendomskøb, og at Krøyers Invest ApS og C-Holding Group ApS er i gang

med at hjemtage kreditforeningslån til nedbringelse af engagementet i sparekassen. I

rubrikken ”Indstilling” er anført følgende:

”Ejendommen Thunøgade er solgt med et provenu på 4 mio., som bruges til
indfrielse af driftskredit og til likviditetsreserve.

Ramme for finansielle instrumenter (gældspleje/spekulation)

Koncern-engagement efter endt konvertering tkr. 69.342, sikkerheder tkr.
50.570.”

I låneindstilling nr. 9966 er det angivet, at der er sammenhængende engagementer med Person

32 (14,5 mio. kr.), Krøyers Invest ApS (ca. 52,9 mio. kr.) og Højensvej 32 Holding ApS (4

mio. kr.). Det samlede engagement er angivet til 104,571 mio. kr. inkl. tabsgarantier til

Totalkredit/DLR på 12,91 mio. kr., og den samlede værdi af sikkerheder er angivet til ca. 83,7

mio. kr. Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1 og Vidne 5 den 19. maj 2008 under

teksten ”indstilles til bevilling” .

Med låneindstilling nr. 9966 er fremlagt en yderligere låneindstilling (ekstrakten side 9040),

der er udarbejdet den 19. maj 2008 af Vidne 5 og underskrevet samme dag af Sagsøgte 1 og

Vidne 5 under teksten ”indstillet til bevilling” . Denne låneindstilling vedrører Person 32 og

angår en forhøjelse af en byggekredit med 2 mio. kr. og 0,5 mio. kr. i garanti for finansielle



/

- 293 -

instrumenter. Med låneindstilling nr. 9966 er der endvidere fremlagt en regnskabsanalyse

(ekstrakten side 9053) vedrørende C-Holding Group ApS for regnskabsårene 2005/2006 og

2006/2007 og sikkerhedsoversigter af 19. maj 2008 (ekstrakten side 9041). Det fremgår af

sikkerhedsoversigten, at der bl.a. var stillet følgende sikkerheder for engagementet:

- Ejerpant 12,5 mio. kr. i Adresse 2, By 7, med en angivet handelspris på

5,995 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien er angivet til 5.395

mio. kr.

- Ejerpant 1 mio. kr. i Marstrandsgade 32, Aarhus, med en angivet offentlig vurdering

på 10,5 mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 7,776 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 432 x faktor 18 = tkr. 7.776” . Det er angivet, at der er

6,5 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdi på ejerpantebrevet er anført til 1

mio. kr.

- Ejerpant 3,8 mio. kr. i Højensvej 34H, Skagen, med en angivet handelspris på 6,5 mio.
kr. og en belåningsprocent på 90 %. Sikkerhedsværdien er angivet til 3,8 mio. kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Frederiks Alle 60, Aarhus, med en angivet offentlig vurdering på

11 mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 10,584 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 588 x faktor 18 = tkr. 10.584” . Det er angivet, at der

er 8,62 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er

angivet til 1,964 mio. kr.

- Ejerpant 2,822 mio. kr. i Knudrisgade 36, Aarhus, med en angivet handelspris på 7,1

mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 5,616 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 312 x faktor 18 = tkr. 5.616” . Det er angivet, at der er

4,29 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 1,326 mio. kr.

- Ejerpant 6 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10 og 11, Ølsted, med en angivet

handelspris på samlet i alt 30,5 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Det er angivet, at

der er 26 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er

angivet til 1 mio. kr.

- Ejerpant 2,9 mio. kr. i Hjelmensgade 13, Aarhus, med en angivet handelspris på

følgende: ”nettoleje tkr. 336 x faktor 18 = tkr. 6.048” . Det er angivet, at der er 4,877 mio.

kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 1,171

mio. kr.

- Ejerpant 1,07 mio. kr. i 18 ejerlejligheder i Aalborg, Randers og Nørresundby.
Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 1,07 mio. kr.



/

- 294 -

- Ejerpant 2,424 mio. kr. i Ny Munkegade 79, Aarhus, med en angivet handelspris på

følgende: ”nettoleje tkr. 324 x faktor 18 = tkr. 5.832” . Det er angivet, at der er 4,789 mio.

kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 1,043

mio. kr.

- Ejerpant 2 mio. kr. i Thunøgade 28, Aarhus, med en angivet handelspris på 10,3 mio.

kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet til 2

mio. kr.

- Ejerpant 26 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted, med en angivet

handelspris på samlet 31 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på

ejerpantebrevet er angivet til 26 mio. kr.

Låneindstilling nr. 9966 er bevilget af bestyrelsen på bestyrelsesmøde den 20. maj 2008

(ekstrakten side 11918), og låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 2 samme dag.

Årsrapporten 2007/2008 for C-Holding Group ApS (ekstrakten side 8235) blev offentliggjort

den 19. marts 2009 (ekstrakten side 14688).

Ved brev af 18. januar 2010 (ekstrakten side 12455) opsagde Sparekasse engagementerne med

C-Holding Group ApS, Person 32, Højensvej 32 Holding ApS, Krøyers Invest ApS og

Sveavej 2 Skagen ApS til fuld indfrielse under henvisning til, at engagementerne var

misligholdte. Engagementerne blev opgjort til i alt 79.518.505,89 kr.

C-Holding Group ApS blev tvangsopløst den 27. december 2012 (ekstrakten side 14687).

Finansiel Stabilitet har opgjort sit samlede tab vedrørende rammebevillingen til C Holding

Group koncernen til 56.694.897 kr. før fradrag af renter og gebyrer og til 53.019.992 kr. efter

fradrag af renter og gebyrer. Tabet er opdelt i følgende 4 poster:

- Sveavej 2 Skagen ApS

- H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted

- Thunøgade 28, Ny Munkegade 79 og Hjelmensgade 13, Aarhus

- C-Holding Group ApS.

Sveavej 2 Skagen ApS



/

- 295 -

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 7043), der er udskrevet den 27. april 2007, er

der ydet en kreditramme, Konto nr. 43 på 4,4 mio. kr. til Krøyers Invest ApS. Det er angivet i

kontrakten, at denne vedrører Sveavej, og at der er stillet pant i henhold til særskilt

håndpantsætningserklæring af 27. april 2007.

Sveavej 2 Skagen ApS blev stiftet den 9. maj 2007 af C-Holding Group ApS (ekstrakten side

7243) med Person 32 som direktør og Person 48 og Person 32 som bestyrelsesmedlemmer.

Selskabets formål var at erhverve lejligheder på Sveavej 2-2A, Skagen, med videresalg for

øje.

Ved en håndpantsætningserklæring af 21. maj 2007 (ekstrakten side 7048) gav Sveavej 2

Skagen ApS sparekassen pant i et ejerpantebrev på 4,4 mio. kr. med pant i 10 ejerlejligheder

beliggende Sveavej 2-2A, Skagen. Pantsætningen skete både til sikkerhed for Sveavej 2

Skagen ApS, Krøyers Invest ApS og C-Holding Group ApS’ forpligtelser over for

sparekassen.

Ved endeligt skøde af 29. maj 2007 (ekstrakten side 7961) købte Sveavej 2 Skagen ApS i alt

10 ejerlejligheder beliggende Sveavej 2-2A, Skagen, af Vendelbo Bolig ApS under konkurs

for en samlet købesum på 23 mio. kr. og med overtagelsesdag den 1. maj 2007. Ifølge skødet

skulle købesummen berigtiges ved gældsovertagelse af i alt 15 private pantebreve og betaling

af ca. 7,3 mio. kr. kontant. Det fremgår af en tingbogsattest (ekstrakten side 11751), at skødet

blev tinglyst den 26. september 2007.

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007 (ekstrakten side 8283), der angår bevilling af en

koncernramme til C-Holding Group ApS, er det anført, at Sveavej 2 Skagen ApS havde et

eksisterende engagement på 4,4 mio. kr., og at der var stillet sikkerheder med en

sikkerhedsværdi på 4,4 mio. kr. for dette engagement. I den medfølgende sikkerhedsoversigt

(ekstrakten side 8284) er det anført om ejerpantebrevet på 4,4 mio. kr., at der ikke er

foranstående prioriteter, og hver af lejlighederne er angivet til en handelspris på 2,3 mio. kr.

og en belåningsprocent på 90%.

Ifølge en tingbogsattest (ekstrakten side 11751) er det pågældende ejerpantebrev på 4,4 mio.

kr. tinglyst den 23. november 2007 med prioritet efter 15 foranstående private pantebreve.



/

- 296 -

Ifølge en kassekreditkontrakt (ekstrakten side 10555), der er underskrevet den 19.

november 2008, er kreditrammen på Konto nr. 43 forhøjet med 1,5 mio. kr. til 5,9 mio. kr.

med Sveavej 2 Skagen ApS som debitor. Det er angivet i kontrakten, at denne vedrører

Sveavej, og at der er stillet pant i henhold til særskilt håndpantsætningserklæring.

Ifølge en kontooversigt for 2008 (ekstrakten side 10893) havde Sveavej 2 Skagen ApS pr. 31.

december 2008 en debetsaldo på kassekreditten på godt 6 mio. kr.

De 10 ejerlejligheder tilhørende Sveavej 2 Skagen ApS blev afhændet på tvangsauktion den

16. juni 2009 (ekstrakten side 12100) for et samlet bud på 9,15 mio. kr. uden dækning til

ejerpantebrevet på 4,4 mio. kr., der var pantsat til Sparekasse, idet de 15 foranstående

hæftelser på auktionen blev opgjort til samlet ca. 16 mio. kr.

Ved opsigelsesskrivelse af 18. januar 2010 (ekstrakten side 12455) har Sparekasse opgjort sit

krav hos Sveavej 2 Skagen ApS i henhold til kredit Konto nr. 43 til 6.206.362 kr.

Sveavej 2 Skagen ApS blev registreret som tvangsopløst den 19. marts 2010 (ekstrakten side

14671).

Finansiel Stabilitet har opgjort sit samlede tab vedrørende Sveavej 2 Skagen ApS til 6.206.362

kr. før fradrag af renter og gebyrer og til 5.221.692 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted

Krøyers Invest ApS blev stiftet den 29. september 2006 (ekstrakten side 14725) af C-Holding

Group ApS og med Person 32 som direktør.

I et brev af 16. juli 2007 (ekstrakten side 7827) fra Vidne 5 til Advokat 4 er anført følgende:

”…
Sælger: All Nordic Group ApS, Stubbeled 1a, 2950 Vedbæk Køber: Krøyers
Invest ApS (eller ordre), Askehøjvej 11, 8270 Højbjerg Ejendommene: H. J.
Henriksens Vej 10, 11 og 13, 3310 Ølsted.



/

- 297 -

Vi har dags dato deponeret restkøbesum kr. 5.700.000,00 via Nationalbanken på
Deres klientkonto i Nordea … Beløbet er deponeret på vegne af køberen:

Krøyers Invest ApS (eller ordre)
…

Vi kan samtidig bekræfte, at køberen er bevilget gældsovertagelse på udlandslån
CHF 5.625.270,45 svarende pr. 1. juli 2007 til ca. kr.
25.300.000,00.

Beløbet er deponeret på betingelse af, at køberen:
• får tinglyst endeligt anmærkningsfrit skøde på H.J. Henriksens Vej 10, 11

og 13, 3310 Ølsted med matr.nr. 1 BG, 1 BH og 52 Ølsted by, Ølsted
• kan overtage ejerpantebrev kr. 26.000.000,00 og kr. 6.000.000,00, der

tinglyst på ejendommene, uden yderligere omkostninger udover retsafgiften
til transport til køberen.

• overtager ejendommene fri og ubehæftede udover det omtalte udlandslån
svarende til ca. kr. 25.300.000,00

De bedes meddele Sparekasse, når skødet sendes til tinglysning, således vi
samtidig kan sende købers ejerpantebreve med påtegninger til tinglysning.
…”

Det fremgår af en udateret garantirekvisition (ekstrakten side 7829), at Krøyers Invest ApS

anmoder sparekassen om at hjemtage et udlånslån i CHF på modværdien af 25,3 mio. kr. Det

er anført i rekvisitionen, at lånet ønskes overtaget fra All Nordic Group ApS, og at lånet

forfalder til indfrielse 16. juli 2008. Ifølge rekvisitionen er der stillet pant i henhold til en

håndpantsætningserklæring af 12. juli 2007.

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007 (ekstrakten side 8283), der angår bevilling af en

koncernramme til C-Holding Group ApS er det anført, at Krøyers Invest ApS havde et

eksisterende engagement på 30,9 mio. kr., og at der var stillet sikkerheder med en

sikkerhedsværdi på i alt 61,242 mio. kr. for dette engagement. I de medfølgende

sikkerhedsoversigter af 8. oktober 2007 (ekstrakten side 8292) er det anført, at der bl.a. var

stillet sikkerhed i form af pant i et ejerpantebrev på 6 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10 og 11

og et ejerpantebrev på 26 mio. kr. med pant i H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 med en

angivet handelspris på samlet 31 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%.

Sikkerhedsværdien på disse ejerpantebreve er angivet til henholdsvis 1 mio. kr. og 26 mio. kr.



/

- 298 -

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008 (ekstrakten side 9039), der vedrører C-Holding

Group A/S, er det bl.a. angivet, at der er et sammenhængende engagement med Krøyers Invest

ApS på ca. 52,9 mio. kr. I en medfølgende sikkerhedsoversigt (ekstrakten side 9047) fremgår

de to ejerpantebreve på 6 mio. kr. og 26 mio. kr. på samme måde som i sikkerhedsoversigten

af 8. oktober 2007 (ekstrakten side 8292).

Det fremgår af en garantirekvisition af 21. juli 2008 (ekstrakten side 7831), at Krøyers Invest

ApS anmoder sparekassen om at hjemtage et udlånslån på 5,7 mio. kr. Det er anført i

rekvisitionen, at lånet forfalder til indfrielse den 16. juli 2009.

Ifølge en kontooversigt for 2008 (ekstrakten side 13981) havde Krøyer Invest ApS pr. 31.

december 2008 en gæld til sparekassen på i alt 33.772.429,65 kr.

Finansiel Stabilitet har under sagen oplyst, at overdragelsen af ejendommene H. J. Henriksens

Vej 10, 11 og 13, Ølsted, fra All Nordic Group ApS til Krøyers Invest ApS aldrig er blevet

berigtiget, hvorfor ejendommene kom til at indgå i konkursboet All Nordic Group ApS, hvor

de blev solgt på tvangsauktion.

I salgsopstillinger af 5. februar 2010 (ekstrakten side 12549 og side 12575) til brug for

tvangsauktion den 10. marts 2010 over H. J. Henriksens Vej 11 og 13 er det angivet, at der er

tale om ubebyggede grunde med en offentlig ejendomsværdi pr. 1. oktober 2008 på

henholdsvis 628.400 kr. og 751.600 kr.

Det fremgår af et panthaverregnskab af 17. november 2010 (ekstrakten side 12547) fra

Advokat 6, at ejendommene H. J. Henriksens Vej 11 og 13 blev solgt i fri handel af kurator, og

at der i den forbindelse fremkom en samlet udbetaling på 32.536 kr. til sparekassen som

marginalpanthaver.

I en salgsopstilling af 31. januar 2010 [må antages rettelig at være 2011] (ekstrakten side

13140) til brug for tvangsauktion den 16. februar 2011 over H. J. Henriksens Vej 10 er det

angivet, at der er tale om en erhvervsejendom med en offentlig ejendomsværdi pr. 1. oktober

2009 på 12,1 mio. kr. Det fremgår af en medfølgende beskrivelse af ejendommen (ekstrakten

side 13150), at ejendommen er en 2-etagers kontor/produktionsejendom, hvoraf størstedelen

står tom, og at en del af grunden er kortlagt som forurenet på vidensniveau 2.



/

- 299 -

Ifølge en faktura af 15. april 2011 (ekstrakten side 13155) fra Advokatfirma 3 fremkom der

efter tvangsauktionen over ejendommen H. J. Henriksens Vej 10 et provenu på i alt 113.750

kr. til Bank, som Sparekasse havde fusioneret med.

Krøyers Invest ApS blev tvangsopløst med ophørsdato den 22. november 2012 (ekstrakten

side 14725).

Finansiel Stabilitet har opgjort sit tab vedrørende H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted, til

i alt 30.853.714 kr. før fradrag af renter og gebyrer. Kravet er opgjort som hovedstolen på

udlandslånene på 25,3 mio. kr. og 5,7 mio. kr., i alt 31 mio. kr. med fradrag af provenuet på

32.536 kr. fra salget af H. J. Henriksens Vej 11 og 13 og provenuet på 113.750 kr. fra salget af

H. J. Henriksens Vej 10.

Finansiel Stabilitet har oplyst, at de to udlandslån ikke er blevet renteserviceret af Krøyers

Invest ApS, bortset fra en garantiprovision på 117.919 kr. for udlånslånet på 5,7 mio. kr.

(ekstrakten side 13982). Finansiel Stabilitet har herefter opgjort sit tab efter fradrag af renter

og gebyrer til 30.735.795 kr.

Thunøgade 28, Ny Munkegade 79 og Hjelmensgade 13, Aarhus

Thunøgade 28

Der er ikke under sagen fremlagt en låneindstilling vedrørende finansiering af Krøyer Invest

ApS’ køb af Thunøgade 28, Aarhus.

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008 (ekstrakten side 9039), der vedrører C-Holding

Group ApS, og hvor sparekassens engagement med Krøyers Invest ApS under

sammenhængende engagementer er opgjort til ca. 52,9 mio. kr., er det angivet, at ejendommen

Thunøgade er solgt med et provenu på 4 mio. kr., og at der som ny sikkerhed meddeles

transport i provenuet fra Thunøgade. Sikkerhedsværdien af de nye sikkerheder er angivet til 0

kr. Med låneindstilling nr. 9966 er der bl.a. fremlagt en sikkerhedsoversigt af 19. maj 2008

(ekstrakten side 9047). Det fremgår af sikkerhedsoversigten bl.a., at der af Krøyers Invest

ApS var stillet sikkerhed ved et ejerpantebrev på 2 mio. kr. i Thunøgade 28, Aarhus, med en

angivet handelspris på 10,3 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på

ejerpantebrevet er angivet til 2 mio. kr.



/

- 300 -

Ifølge en kassekreditkontrakt af 4. august 2008 (ekstrakten side 8879) er der ydet en

kreditramme, Konto nr. 44 på 2 mio. kr. til Krøyers Invest ApS. Det er angivet i kontrakten, at

denne vedrører Thunøgade, og at der er stillet pant i henhold til særskilte

håndpantsætningserklæringer af 21. maj 2007, 11. januar 2008, 7. april 2008, 14. april 2008

og 19. maj 2008.

I sparekassens interne dokument ”Fejl og mangler dokumenter og sikkerheder” af 6. februar

2009 (ekstrakten side 11103) er det anført, at ejerpantebrev på 2 mio. kr. med pant i

Thunøgade 28 ikke er tinglyst, og at dette skal tinglyses hurtigst muligt. Der er med håndskrift

tilføjet ”Solgt” . Ifølge en tingbogsattest af 7. februar 2009 (ekstrakten side 11104) vedrørende

ejendommen Thunøgade 28, Aarhus, var der tinglyst i alt 13 hæftelser på ejendommen, men

ikke et ejerpantebrev på 2 mio. kr.

Ny Munkegade 79

Ved endeligt skøde af 1. august 2006 (ekstrakten side 4671) erhvervede CV Ejendomme ApS

ejendommen Ny Munkegade 79, Aarhus, af Andelsforeningen Ny Munkegade for en kontant

købesum på 6,5 mio. kr.

Ved betinget skøde af 24. oktober 2007 (ekstrakten side 7978) videreoverdrog CV

Ejendomme ApS ejendommen til Krøyers Invest ApS for en købesum på 9 mio. kr. Det

fremgår af det betingede skøde, at ejendommen stod tom, og at købesummen berigtiges

kontant på nærmere aftalte vilkår.

I brev af 12. november 2007 (ekstrakten side 7975) fra Vidne 10, Sparekasse, til Sparekassen

Himmerland A/S, Aarhus, er det meddelt, at sparekassen har deponeret 9 mio. kr. på en konto

i Sparekassen Himmerland vedrørende Krøyers Invest ApS’ køb af Ny Munkegade 79,

Aarhus, af CV Ejendomme ApS, og at beløbet er deponeret, indtil der foreligger endeligt

anmærkningsfrit skøde, og det betingede skødes øvrige betingelser er opfyldt.

Ifølge købsaftale af 21. februar 2011 (ekstrakten side 13161) er ejendommen Ny Munkegade

79, Aarhus, videresolgt af Krøyers Invest ApS under betalingsstandsning til

Ejendomsselskabet K/S Germa eller ordre for en kontant købesum på 4,939 mio. kr., hvor



/

- 301 -

af 150.000 kr. betales kontant, mens restkøbesummen berigtiges ved overtagelse af

realkreditlån i Realkredit Danmark.

Hjelmensgade 13, Aarhus

Ifølge en tingbogsattest af 24. juni 2007 (ekstrakten side 7914) vedrørende ejendommen

Hjelmensgade 13, Aarhus, er der den 26. april 2006 tinglyst adkomst til CV Ejendomme ApS

ifølge et skøde med en købesum på 5,8 mio. kr.

Ved betinget skøde af 7. august 2007 (ekstrakten side 7871) erhvervede Krøyers Invest ApS

ejendommen Hjelmensgade 13, Aarhus, af CV Ejendomme ApS for en købesum på 7,5 mio.

kr., hvoraf Krøyers Invest ApS skulle overtage et lån i Realkredit Danmark oprindeligt stort

4,64 mio. kr., mens den resterende købesum skulle betales kontant.

I brev af 24. august 2007 (ekstrakten side 7909) fra Vidne 10, Sparekasse, til Danske Bank,

Aarhus, er det meddelt, at sparekassen har deponeret 2,86 mio. kr. på en konto i Danske Bank

vedrørende CV Ejendomme ApS’ salg af ejendommen til Krøyers Invest ApS, og at beløbet er

deponeret, indtil der foreligger endeligt anmærkningsfrit skøde. Det er samtidig angivet, at en

gældsovertagelseserklæring er sendt til Realkredit Danmark.

Ifølge et gældsbrev af 7. maj 2008 (ekstrakten side 8891) er der ydet et lån på 1,55 mio. kr. til

Krøyers Invest ApS, lån nr. Konto nr. 45. Det er angivet i gældsbrevet, at dette vedrører

Hjelmensgade 13, og at der er stillet pant i henhold til særskilte håndpantsætningserklæringer

af 21. maj 2007, 3. august 2007, 11. januar 2008, 7. april 2008 og 14. april 2008.

Ifølge købsaftale af 1. marts 2011 (ekstrakten side 13174) er ejendommen Hjelmensgade 13,

Aarhus, videresolgt af Krøyers Invest ApS under betalingsstandsning til Ejendomsselskabet

K/S Germa eller ordre for en kontant købesum på 5,037 mio. kr., hvor af 160.000 kr. betales

kontant, mens restkøbesummen berigtiges ved overtagelse af realkreditlån i Realkredit

Danmark.

Tabsopgørelse Thunøgade 28, Ny Munkegade 79 og Hjelmensgade 13, Aarhus

Ifølge et internt notat af 15. marts 2012 (ekstrakten side 13763) udarbejdet af Vidne 9 har

sparekassen modtaget et provenu på 281.818 kr. ved salgene af Ny Munkegade 79 og



/

- 302 -

Hjelmensgade 13, Aarhus. Det er oplyst, at sparekassen ikke har opnået noget provenu

vedrørende salg af Thunøgade 28, idet ejerpantebrevet på 2 mio. kr. ikke var blevet tinglyst.

Finansiel Stabilitet har opgjort sparekassens samlede engagement vedrørende de tre

ejendomme til 5,75 mio. kr., svarende til hovedstolen på 2 mio. kr. vedrørende kredit til

Thunøgade 28, hovedstolen på 2,25 mio. kr. vedrørende lån til Ny Munkegade 79 og

hovedstolen på 1,5 mio. kr. vedrørende Hjelmensgade 13. Efter fradrag af provenuet på

281.818 kr. har Finansiel Stabilitet herefter opgjort sit tab vedrørende de tre ejendomme til

5.468.182 kr. før fradrag af renter og gebyrer og til 4.806,570 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

Ejendomme i C-Holding Group ApS

Frederiks Allé 60, Marstrandsgade 32 og Knudrisgade 36, Aarhus C

Ifølge en tingbogsattest (ekstrakten side 24516) vedrørende ejendommen Knudrisgade 36,

Aarhus, har C-Holding Group ApS ved endeligt skøde, tinglyst den 18. september 2006,

erhvervet ejendommen af CV Ejendomme ApS for en købesum på 7,1 mio. kr. CV

Ejendomme ApS havde selv fået tinglyst adkomst til ejendommen den 21. februar 2006.

Ifølge en tingbogsattest (ekstrakten side 24482) vedrørende ejendommen Frederiks Allé 60,

Aarhus, har C-Holding Group ApS ved endeligt skøde tinglyst 27. juli 2007 erhvervet

ejendommen af CV Ejendomme ApS for en købesum på 16,2 mio. kr. Det fremgår af det

tinglyste skøde (ekstrakten side 24494), at købesummen er berigtiget via modregning i C-

Holding Group ApS’ tilgodehavende hos CV Ejendomme ApS. CV Ejendomme ApS havde

selv fået tinglyst adkomst til ejendommen den 30. maj 2006.

Ifølge en tingbogsattest (ekstrakten side 24500) vedrørende ejendommen Marstrandsgade 32,

Aarhus C, har C-Holding Group ApS ved endeligt skøde tinglyst 11. december 2007 erhvervet

ejendommen af Virksomhed ApS 1 for en købesum på 9,3 mio. kr. Det fremgår af det

tinglyste skøde (ekstrakten side 24508), der er underskrevet som betinget skøde den 24.

august 2005 og forsynet med endelighedspåtegning den 30. november 2007, at

overtagelsesdagen er aftalt til den 1. maj 2005. Virksomhed ApS 1 havde selv fået tinglyst

adkomst til ejendommen 6. maj 2005 i henhold til et skøde af 11. januar 2005 (ekstrakten side

24502) for en købesum på 7,95 mio. kr.



/

- 303 -

Låneindstilling nr. 9748 (ekstrakten side 4743) er udarbejdet den 25. august 2006 af Vidne 5

og angår bl.a. en kredit på 7,1 mio. kr. til C-Holding Group ApS og Virksomhed ApS 1

vedrørende Knudrisgade 36. I rubrikken ”Indstilling” er bl.a. anført følgende:

”Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS køber ejendommen Knuriisgade
36 i Århus for 7,1 mio. kr. Ejendommen sælges for 9,1 mio. kr. i en pulje af
ejendomme på 180 mio. kr.
…”

Låneindstilling nr. 9748 er underskrevet af Sagsøgte 1 og Vidne 5 den 25. august 2006.

Låneindstillingen blev behandlet af bestyrelsen den 19. september 2006, hvor det i

bestyrelsesmødereferatet (ekstrakten side 11856) er anført, at låneindstillingen var bevilget

inden for 25%-grænsen. Med låneindstillingen er der bl.a. fremlagt en sikkerhedsoversigt af

25. august 2006 (ekstrakten side 4745). Det fremgår af sikkerhedsoversigten, at der var pant i

et ejerpantebrev på 7,1 mio. kr. i Knudrisgade 36, Aarhus, med en angivet handelspris på 7,1

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet er angivet til

6,39 mio. kr.

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008 (ekstrakten side 9039), der angår en driftskredit på 2

mio. kr. og en garanti på 0,5 mio. kr. til C-Holding Group ApS, er det angivet, at C-Holding

Group ApS havde et eksisterende engagement på cirka 18 mio. kr., og at de eksisterende

sikkerheder for dette engagement havde en sikkerhedsværdi på ca. 15 mio. kr. Med

låneindstilling nr. 9966 er der bl.a. fremlagt en sikkerhedsoversigt af 19. maj 2008 (ekstrakten

side 9043). Det fremgår af sikkerhedsoversigten, at der bl.a. var stillet følgende sikkerheder

for engagementet:

- Ejerpant 1 mio. kr. i Marstrandsgade 32, Aarhus, med en angivet offentlig vurdering

på 10,5 mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 7,776 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 432 x faktor 18 = tkr. 7.776” . Det er angivet, at der er

6,5 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdi på ejerpantebrevet er anført il 1

mio. kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Frederiks Allé 60, Aarhus, med en angivet offentlig vurdering på

11 mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 10,584 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 588 x faktor 18 = tkr. 10.584” . Det er angivet, at



/

- 304 -

der er 8,62 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er

angivet til 1,964 mio. kr.

- Ejerpant 2,822 mio. kr. i Knudrisgade 36, Aarhus, med en angivet handelspris på 7,1

mio. kr. og en beregnet sikkerhedsværdi på 5,616 mio. kr. efter følgende

beregningsgrundlag: ”nettoleje tkr. 312 x faktor 18 = tkr. 5.616” . Det er angivet, at der er

4,29 mio. kr. i restgæld på prioriteter, og sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 1,326 mio. kr.

Årsrapporten 2007/2008 for C-Holding Group ApS (ekstrakten side 12007) blev offentliggjort

den 19. marts 2009.

Ved brev af 18. januar 2010 (ekstrakten side 12455) opsagde Sparekasse engagementerne med

C-Holding Group ApS, Person 32, Højensvej 32 Holding ApS, Krøyers Invest ApS og

Sveavej 2 Skagen ApS til fuld indfrielse under henvisning til, at engagementerne var

misligholdte. Engagementerne blev opgjort til i alt 79.518.505,89 kr.

Ved købsaftaler af 21. februar 2011 (ekstrakten side 13187, 13200 og 13213) er ejendommene

Frederiks Allé 60, Knudrisgade 36 og Marstrandsgade 32, Aarhus, solgt af C-Holding Group

ApS under betalingsstandsning for henholdsvis 8,92 mio. kr., 4,415 mio. kr. og 6,75 mio. kr.

kontant til Ejendomsselskabet K/S Germa eller ordre.

Øvrige ejendomme

Person 32 solgte ved en betinget købsaftale af 6. september 2010 (ekstrakten side 12931) den

private ejendom beliggende Adresse 2 i By 7 til Person 67 for 9,750 mio. kr.

Højensvej 32 Holding ApS blev ifølge et boregnskab fra kurator taget under

konkursbehandling den 31. maj 2011 (ekstrakten, side 13927). På konkurstidspunktet var

selskabet ejer af 9 ejerlejligheder beliggende på Højensvej i Skagen. De 9 ejerlejligheder blev

solgt på tvangsauktion uden dækning til sparekassen, mens en anden lejlighed, Højensvej 30F

forinden konkursen var solgt i fri handel, hvorved Sparekasse opnåede et provenu på

2.220.913 kr. (ekstrakten side 13592).

Opgørelse af tab



/

- 305 -

Ved brev af 18. januar 2010 (ekstrakten side 12455) opsagde Sparekasse engagementerne med

C-Holding Group ApS, Person 32, Højensvej 32 Holding ApS, Krøyers Invest ApS og

Sveavej 2 Skagen ApS til fuld indfrielse under henvisning til, at engagementerne var

misligholdte. Engagementerne blev opgjort til i alt 79.518.505,89 kr.

Det fremgår af en ”Strategi- og handlingsplan” (ekstrakten side 13678), der er udarbejdet i

november 2011 af Vidne 9, at alle ejendomme og panter vedrørende C-Holding Group ApS på

daværende tidspunkt var realiseret, og at man imødeså en konkurs som følge af en betydelig

negativ egenkapital i selskabet.

C-Holding Group ApS blev tvangsopløst den 27. december 2012 (ekstrakten side 14687).

Det fremgår af en årsoversigt af 28. december 2012 (ekstrakten side 13994), at C-Holding

Group ApS på daværende tidspunkt havde en gæld til sparekassen på 14.165.638,98 kr.

Ifølge en afviklingsplan vedrørende C-Holding Group ApS (ekstrakten side 13675), der er

udarbejdet den 22. juli 2013 af Person 68, Finansiel Stabilitet, udgjorde Finansiel Stabilitets

resterende engagement med C-Holding Group ApS på daværende tidspunkt 14,166 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har opgjort sit tab vedrørende ejendomme i C-Holding Group ApS til

14.165.639 kr. før fradrag af rente og gebyrer og til 12.254.935 kr. efter fradrag af renter og

gebyrer.

2.4.4.2 CV Ejendomme ApS

Person 23 stiftede den 11. november 2004 Virksomhed ApS 9 med en kapital på 125.000 kr.

(ekstrakten side 14953). Selskabet ændrede senere navn til CV Ejendomme ApS.

I september 2007 fik CV Ejendomme ApS og Person 23 en rammebevilling i Sparekasse ved

låneindstilling nr. 9881 (ekstrakten side 8019). Forud herfor havde Person 23 ved

låneindstilling nr. 9692 (ekstrakten side 4001), der er udarbejdet af Vidne 5 den 18. april 2006,

fået et lån på 15 mio. kr. mod sikkerhed i



/

- 306 -

ejerpantebrev på tilsvarende beløb til køb af 3 Krøyer-huse, der skulle udlejes. Det er anført i

låneindstillingen, at kontakten til Person 23 var formidlet af Person 21, der havde oplyst, at

Spar Nord var Person 23's primære pengeinstitut. Videre fremgår det, at sparekassen ville

modtage regnskab for Person 23 og CV Ejendomme ApS i løbet af ca. 1 måned. Rubrikken

”Debitoroplysninger” indeholder bl.a. følgende bemærkninger:

” Person 23 er forsikringsmægler, og er ansat ved Tryg Forsikring. Vi har fået
oplyst, at han har en årsindtægt på tkr. 800 - hvilket er ønsket dokumenteret.

Person 23 har sendt en opgørelse på sine værdi - primært - ejendomme, hvor
han opgører sin private formue til godt 15 mio.kr. ekskl. sit selskab, CV
Ejendomme ApS. Selskabet er stiftet i 2005 og har ikke aflagt regnskab endnu.
Opgørelsen på selskabet viser en formue på knap 24 mio.kr. Vi har anmodet en
form for dokumentation for disse værdier.”

Sammen med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigt (ekstrakten side 4002) og

beregning af dækningsbidrag (ekstrakten side 4003). Sagsøgte 1 har underskrevet

låneindstillingen den 18. april 2006, og der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” . Lånesagen

blev behandlet på bestyrelsesmødet den 19. april 2006 (ekstrakten side 11844), hvor den

ifølge referatet var tilsagt af direktionen.

CV Ejendomme ApS aflagde den 21. juni 2006 årsrapport for perioden 11. november 2004 til

31. december 2005 (ekstrakten side 21495). Som supplerende oplysning til regnskabet har

revisor bemærket, at der var konstateret ulovligt anpartshaverlån.

Vidne 5 har den 10. oktober 2006 udarbejdet låneindstilling nr. 9778 (ekstrakten side 4953).

Låneindstillingen angår etablering af en erhvervskredit til CV Ejendomme ApS på 4 mio. kr.

til betaling af selskabsskat m.v. Det er således anført, at erhvervskreditten forventedes indfriet

i løbet af 14 dage, og at den skulle ydes mod pant i deponering vedrørende Knudrisgade 36.

Det er i låneindstillingen oplyst, at CV Ejendomme ApS i forvejen havde en byggekredit på 3

mio. kr. vedrørende Nørre Allé 94, som var udnyttet med 3,211 mio. kr., og et udlandslån på

26,772 mio. kr. De eksisterende sikkerheder er værdiansat til 15 mio. kr. Som

sammenhængende engagement med Person 23 er anført en kredit på 14,872 mio. kr. med

sikkerheder værdiansat til 26,1 mio. kr. Efter forhøjelsen udgjorde det samlede engagement

48,644 mio. kr., der dog var udnyttet med 48,855 mio. kr., med sikkerheder ansat til 48,2 mio.

kr.



/

- 307 -

Af rubrikken ”Indstilling” fremgår bl.a. følgende:

” Vi kan se i tingbogen, at der er tinglyst skøde på Knudrisgade 36 til køberen.
Vi afventer skrivelse fra advokat/køberen om frigivelse. Den frigivet
deponering indfrier erhvervskreditten.”

Oplysningerne i rubrikken ”Debitoroplysninger” er identiske med låneindstilling nr. 9692 af

18. april 2006 (ekstrakten side 4001).

Sammen med låneindstilling nr. 9778 er fremlagt sikkerhedsoversigt for CV Ejendomme ApS

(ekstrakten side 4954), sikkerhedsoversigt for Person 23 (ekstrakten side 4955) og

regnskabsanalyse for CV Ejendomme (ekstrakten side 4956)

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 13. november 2006, og der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” . Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten

side 11860) fremgår, at lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Ved erklæring af 27. juni 2007 (ekstrakten side 7381) håndpantsatte CV Ejendomme ApS et

ejerpantebrev på 7 mio. kr. med sikkerhed i Højensvej 34 L, Skagen, ejerpantebrev på 4 mio.

kr. med sikkerhed i Willemoesgade 62, Aarhus, ejerpantebrev på 2,8 mio. kr. med sikkerhed i

Finderupvej 1, 3. sal, Aarhus, og ejerpantebrev på 4 mio. kr. med sikkerhed i Nørre Allé 94,

Aarhus, til sparekassen til sikkerhed for ”alt mellemværende” .

CV Ejendomme ApS’ årsrapport for 2006 (ekstrakten side 6745) blev godkendt på en

generalforsamling den 11. juli 2007. Revisoren har som supplerende oplysning i påtegningen

anført, at der var konstateret ulovligt anpartshaverlån, og at da adskillige beløb var ført efter

teksten på bankkontoudtoget m.v., kunne der være tvivl om bogføringens rigtighed.

Revisionen var dog overbevist om, at selskabets balance pr. 31. december ikke var forbundet

med væsentlige unøjagtigheder.

Ved låneindstilling nr. 9881 (ekstrakten side 8019), der er udarbejdet af Vidne 5 den 4.

september 2007, blev CV Ejendomme ApS og Person 23 bevilget en koncernramme på i alt

50 mio. kr. Rubrikken ”Indstilling” indeholder følgende oplysninger:



/

- 308 -

” Bevilgning af koncernramme på 50 mio.kr.

Vores engagement med firmaet/Person 23 har før været på ca. 50 mio.kr. uden
anledning til anmærkninger. Vi kan med denne koncernramme give et hurtigt
tilsagn, hvilket kan give os den rigtige pris på de rigtige ejendomme.

Vi har aftalt en overdækning som "præmie" for at få denne koncernramme.”

Ifølge låneindstillingen havde CV Ejendomme ApS et eksisterende kreditmaksimum på 9,842

mio. kr. fordelt med 4 mio. kr. på en erhvervskredit, 3 mio. kr. på en byggekredit vedrørende

ombygning af Nørre Allé 94 og 2,842 mio. kr. i restkøbesumsgaranti vedrørende køb af

Finderupvej 1, 3. I forbindelse med koncernrammen skulle der meddeles sparekassen

sikkerheder i form af ”Overdækning – pant i 1 stk. Krøyer lejlighed i Skagen” med en

sikkerhedsværdi på 4,5 mio. kr., ”Pant i ejendomme – vurdering 90%” med en

sikkerhedsværdi på 45 mio. kr. og ”Kaution af Person 23 for firmaets engagement” værdiansat

til 0 kr. Der er videre om status på det sammenhængende engagement anført, at CV

Ejendomme ApS havde en kredit på 9,842 mio. kr., hvoraf 6,486 mio. kr. var udnyttet. De

sikkerheder, der var stillet herfor, var værdiansat til 14,615 mio. kr. Person 23 havde en kredit

på 1,348 mio. kr. for hvilken, der var sikkerheder for 3 mio. kr. Af kreditrammen på 50 mio.

kr. var ifølge låneindstillingen udnyttet 7,834 mio. kr. Der er indeholdt følgende

”Debitoroplysninger” :

”Person 23 er forsikringsmægler, og er ansat ved Tryg Forsikring. Person 23 har
i 2006 hævet i firmaet til sin pensionsordning ca. 1 mio.kr. men i øvrigt ingen
løn.

Firamet og Person 23 selv investerer i ejendomme, hvor primært er med henblik
på salg.

Koncernrammen vil blive revurderet hvert år i forbindelse med det årlige
regnskabsmøde - forventes at blive i juni måned.”

Sagsøgte 1 har underskrevet lånindstillingen den 5. september 2007, og der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” .

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt for CV Ejendomme ApS

(ekstrakten side 8020), sikkerhedsoversigt for Person 23 (ekstrakten side 8022), beregning af

dækningsbidrag (ekstrakten side 8023) og regnskabsanalyse for CV Ejendomme ApS

(ekstrakten side 8024). Sikkerhedsoversigterne er udskrevet den 4.



/

- 309 -

september 2007. Af sikkerhedsoversigten for CV Ejendomme ApS fremgår, at der var stillet

følgende sikkerheder for engagementet:

- Ejerpant 4 mio. kr. i ejendommen beliggende Nørre Allé 94 med en angivet

handelspris på 29 mio. kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Restgælden på

prioriteter er angivet til 26,494 mio. kr. og sikkerhedsværdien til 0 kr.

- Ejerpant 2,8 mio. kr. i lejligheden Finderupvej 1, 3. sal, Aarhus, med en angivet

handelspris på 2.842.074 kr. i 2007 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede

sikkerhedsværdi er anført til 2.557.867 kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Højensvej 34 M, Skagen, med en angivet handelspris på 5 mio.

kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede sikkerhedsværdi er anført til

4,5 mio. kr.

- Ejerpant 4 mio. kr. i Willemoesgade 62, Aarhus, med en angivet handelspris på

12,73 mio. kr. i 2007 og en belåningsprocent på 90. Restgælden på prioriteter er anført

til 8,4 mio. kr., og sikkerhedsværdien beregnet til 11,457 mio. kr.

Sikkerhedsværdien af ejerpantet er medtaget med 3,057 mio. kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Højensvej 34 K, Skagen, med en angivet handelspris på 5 mio.

kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede sikkerhedsværdi er anført til

4,5 mio. kr.

- ”Kontant indestående, eget pi” tilhørende Adm. Selskabet af 22/1 1998 ARA ApS
angivet med 3.311.091 kr.

Af sikkerhedsoversigten for Person 23 fremgår, at der var stillet ejerpant på 3 mio. kr. i

Højensvej 34 F, Skagen, med en angivet handelspris på 6,5 mio. kr. i 2007 og en

belåningsprocent på 90. Sikkerheden er medtaget med en værdi på 3 mio. kr. Videre havde

han stillet selvskyldnerkaution.

Årsrapport 2006 for Person 23 forelå den 15. september 2007 (ekstrakten side 21481).

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. september 2007 (ekstrakten side 11890) fremgår det,

at låneindstilling nr. 9881 var bevilget som en presserende sag.

CV Ejendomme ApS’ debetsaldo udgjorde ifølge en oversigt over engagementer over 10 mio.

kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten side 8419) 13.842.074 kr., mens kreditsaldoen var



/

- 310 -

2.206,12 kr. Person 23's debetsaldo udgjorde 4.326.964,20 kr., mens kreditsaldoen var

193.835,70 kr.

Engagementet med Person 23 og CV Ejendomme ApS er ikke omfattet af beskrivelsen af de

10 største engagementer i revisionsprotokollen for 2007.

Ved låneindstilling nr. 9956 (ekstrakten side 8761), der er udarbejdet af Vidne 5 den 14. april

2008, blev CV Ejendomme ApS’ erhvervskredit forhøjet til 7 mio. kr., og der blev ydet et lån

på 2,78 mio. kr. til køb af ejendommen Gammel Landevej 18. Sparekassen skulle samtidig

have sikkerhed i form af ”Pant i grunden + kaution af Person 23” , hvilket var værdiansat til

2,475 mio. kr.

Rubrikken ”Indstilling” indeholder følgende oplysninger:

” Forhøjelse af erhvervskredit med 3 mio.kr. til knap 7 mio.kr. Samt knap 2,8
mio.kr. til grund nord for Århus. Grunden er godkendt til tæt/lavbebyggelse.

Køb af grund er en forudsætning for at Person 23 samtidig kan sælge en
udlejningsejendom, der giver et provenu på ca. 7 mio.kr., hvilket primært
bruges til nedbringelse af spks.gæld”

Der var ifølge låneindstillingen i forvejen bevilget CV Ejendomme ApS kreditter for

maksimalt 47,875 mio. kr. med sikkerheder vurderet til 45,111 mio. kr. Kreditterne bestod af

en erhvervskredit (Konto nr. 12) på 4 mio. kr., som var trukket med 6,999 mio. kr.,

restkøbesumsgaranti på 2,842 mio. kr. vedrørende Finderupvej 1, 3. sal, lån på 1,462 mio. kr.,

finansiel garanti på 3 mio. kr., garanti på 1,7 mio. kr. vedrørende køb af Grønnegade 70,

udlandslån på 14,102 mio. kr. vedrørende 15 lejligheder i Aalborg, udlandslån 3,095 mio. kr.

vedrørende Nørre Allé 94, udlandslån 4,051 mio. kr. vedrørende Willemoesgade 62,

udlandslån 3,563 mio. kr. vedrørende Grønnegade, lån på 3,084 mio. kr. vedrørende

Hjortensgade og lån 6,976 mio. kr. vedrørende Amagerbrogade 217. Det sammenhængende

engagement med Person 23 er angivet til en kredit på 4,501 mio. kr. med en sikkerhed

vurderet til 5 mio. kr. Efter forhøjelsen ville den samlede maksimale kredit herefter udgøre

58,156 mio. kr.

Rubrikken ”Debitoroplysninger” indeholder bl.a. følgende bemærkning:



/

- 311 -

”Vi har aftalt med Person 23, at der søges kreditforeningslån i ejendommene
Willemoesgade 10, 62 og Bissensgade. Den ene ejendom er muligvis solgt,
hvorfor vi alternativt får et provenu.”

Låneindstillingen er underskrevet af Sagsøgte 1 den 14. april 2008.

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt af 15. april 2008 for CV

Ejendomme ApS (ekstrakten side 8763), sikkerhedsoversigt for Person 23 (ekstrakten side

8771) og regnskabsanalyse for CV Ejendomme ApS (ekstrakten side 8773). Af

sikkerhedsoversigten for CV Ejendomme ApS fremgår, at der var stillet følgende sikkerheder

for engagementet:

- Ejerpant 4 mio. kr. i ejendommen beliggende Nørre Allé 94 med en angivet

handelspris på 29 mio. kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Restgælden på

prioriteter er angivet til 26,494 mio. kr. og sikkerhedsværdien til 0 kr.

- Ejerpant 2,8 mio. kr. i lejligheden Finderupvej 1, 3. sal, Aarhus, med en angivet

handelspris på 2.842.074 kr. i 2007 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede

sikkerhedsværdi er anført til 2.557.867 kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Højensvej 34 M, Skagen, med en angivet handelspris på 5 mio.

kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede sikkerhedsværdi er anført til

4,5 mio. kr.

- ”Kontant indestående, eget pi” med 3.199.951 kr.

- Ejerpant på 6,9 mio. kr. i Amagerbrogade 217, København, med en angivet

handelspris på 6,9 mio. kr. og en belåningsprocent på 90. Den beregnede

sikkerhedsværdi er anført til 6,21 mio. kr.

- Ejerpant på 4 mio. kr. i Willemoesgade 62 og 10 samt Bissensgade 4, Aarhus.

Handelsprisen for Willemoesgade 62 er angivet til 12,73 mio. kr. i 2007 og en

belåningsprocent på 90. Restgælden på prioriteter er anført til 8,4 mio. kr., og

sikkerhedsværdien er beregnet til 11,457 mio. kr. Handelsprisen for Willemoesgade 10

er angivet til 15 mio. kr. i 2006 og belåningsprocenten 90. Restgælden på prioriteter er

anført til 8,4 mio. kr., og sikkerhedsværdien er beregnet til 13,5 mio. kr. Handelsprisen

for Bissensgade 4 er angivet til 12,8 mio. kr. i 2006 og belåningsprocenten til 90.

Restgælden på prioriteter er anført til 8,4 mio. kr., og sikkerhedsværdien er beregnet til

13,68 mio. kr. Sikkerhedsværdien af ejerpantet er medtaget med 4 mio. kr.



/

- 312 -

- Ejerpant på 3 mio. kr. i 4 lejligheder beliggende Hjortensgade 9, Aarhus, hvoraf de

3 har en angivet handelspris på 2,075 mio. kr., og den sidste har en handelspris på

1,925 mio. kr. i 2007 og en belåningsprocent på 90. Der er angivet restgæld på

prioriteter med 1,31 mio. kr. og 1,184 mio. kr. Den samlede sikkerhedsværdi er angivet

til 2,221 mio. kr.

- Ejerpant på 2,75 mio. kr. i Gammel Landevej 18, Trige, med en angivet handelspris

på samme beløb i 2007 og en belåningsprocent på 90. Sikkerhedsværdien beregnet til

2,475 mio. kr.

- Ejerpant på 13,5 mio. kr. i 15 lejligheder i Aalborg med handelspriser fra 493.830

kr. til 2.485.080 kr. i 2007 og en belåningsprocent på 90. Der er ikke angivet restgæld

på prioriteter. Den samlede sikkerhedsværdi er angivet til 13.433.400 kr.

- Ejerpant 5 mio. kr. i Højensvej 34 K, Skagen, med en angivet handelspris på 5 mio.

kr. i 2006 og en belåningsprocent på 90. Den beregnede sikkerhedsværdi er anført til

4,5 mio. kr.

- Ejerpant på 19 mio. kr. i Grønnegade 70, Aarhus, der er angivet med en handelspris

på 23,5 mio. kr. i 2008 og en belåningsprocent på 90. Restgæld på prioriteter er anført

til 20,08 mio. kr. Sikkerhedsværdien af ejerpantet er medtaget med 1,07 mio. kr.

- ”Kontant indestående, eget pi” tilhørende Adm. Selskabet af 22/1 1998 ARA ApS
angivet med 3.418.871 kr.

Af sikkerhedsoversigten for Person 23 fremgår, at der var stillet ejerpant på 5 mio. kr. i

Højensvej 34 F, Skagen, med en angivet handelspris på 6,5 mio. kr. i 2007 og en

belåningsprocent på 90. Sikkerheden er medtaget med 5 mio. kr. Videre havde han stillet

selvskyldnerkaution.

Låneindstilling nr. 9956 blev behandlet på bestyrelsesmødet den 15. april 2008. Det fremgår

af referatet fra bestyrelsesmødet (ekstrakten side 11915), at lånesagen var bevilget inden for

25%-grænsen.

Der er i det materiale, der er fremlagt fra aktindsigten hos Finanstilsynet, flere

låneindstillinger udarbejdet af Vidne 5/Vidne 10 i perioden 20. marts – 31. maj 2008

(ekstrakten side 21415). Nogle af disse låneindstillinger indeholder oplysning om en

kreditramme på 30 mio. kr. vedrørende en finansiel garanti (ekstrakten



/

- 313 -

side 21421 og 21425). Vidne 5 har i en mail af 12. juni 2008 (ekstrakten side 21427) til Vidne

14, Finanstilsynet, om engagementet anført følgende:

”…
CV Ejendomme ApS har solgt Willemoesgade 10 (18 mio.) og 62 (15,
7mio.kr.), hvilket betyder indfrielse af foranstående gæld 23,2 + sparekassens
ejerpantebrev 4 mio.kr. + yderligere afdrag 3 mio.kr. samt fri likviditet 3,5
mio.kr.”

Sammen med Vidne 5's mail er fremlagt bl.a. sikkerhedsoversigter udskrevet den 19. maj

2008 (ekstrakten side 21439), lister over debetengagementerne med CV Ejendomme ApS og

Person 23 (ekstrakten side 21445), ejendomsspecifikation (ekstrakten side 21469),

årsrapporter for 2006 for CV Ejendomme ApS (ekstrakten side 21449) og Person 23

(ekstrakten side 21481) samt årsrapport for 2004/2005 for CV Ejendomme ApS (ekstrakten

side 21495).

Sparekasses medarbejder, Vidne 10, sendte ved mail af 23. oktober 2008 til Vidne 14

(ekstrakten side 21529) en række supplerende oplysninger vedrørende engagementet. Af de

supplerende oplysninger fremgår følgende:

”…
CV Ejendomme ApS:
Stiftet i 2004.
Advokater: Advokat 10, Clemens Advokater, Århus, og Advokat 11, Århus.
Revisor: Person 69, Århus
Anpartskapitalen ejes 100% af CV Holding Risskov ApS Hovedaktiviteter:
køb, salg og udlejning af ejendomme.

CV Holding Risskov ApS
Stiftet i 2008.
Advokater: Advokat 10, Clemens Advokater, Århus, og Advokat 11, Århus.
Revisor: Person 69, Århus
Ejes 100% af Person 23.
Selskabet er stiftet som holdingselskab - primært med henblik på at eje CV
Ejendomme ApS, men også mulighed for at lave selskaber med delvist ejerskab
med andre aktører.

Person 23, 42 år:
Er uddannet assurandør og arbejder fortsat hos TrygVesta som
erhvervsassurandør. Han har gennem en årrække investeret i
udlejningsejendomme. I hans protefølje indgår blandt andet en Århus-



/

- 314 -

ejendom, som Person 23 har overtaget fra sin far. For ca. 4 år siden stiftede
Person 23 selskabet CV Ejendomme ApS.

Øvrige oplysninger:
Vi har pt. indestående deponering på godt 11 mio.kr. (=provenu fra salg af 2
ejendomme), der skal bruges dels til likviditetsreserve og dels til nedbringelse
af vores engagement.

Herudover er der solgt en ejendom, hvor der skal ske deponering i oktober
måned. Denne ejendom vil give et provenu på godt 3 mio.kr. udover indfrielse
af gæld i sparekassen på ca. 4 mio.kr.

Vi har finansieret 1. prioriteter for kunden, der er gået igang med søge
kreditforeningslån hjem i disse ejendomme (ejerlejlighedsportefølje) for at opnå
en lavere finansieringsomkostning og nedbringe vores engagement. DLR Kredit
har besigtiget lejligheder i sidste uge.”

Der er sammen med mailen fremlagt udaterede sikkerhedsoversigter (ekstrakten side 21533)

og engagementsoversigter pr. 30. september 2008 (ekstrakten 21549).

Den 15. september 2008 blev CV Ejendomme ApS’ årsrapport for 2007 offentliggjort

(ekstrakten side 9851). Revisor har i sin påtegning gentaget den supplerende oplysning fra

årsrapporten for 2006 om, at det er i strid med bogføringsloven ikke at have

bilagsdokumentation for posteringerne, og at da adskillige beløb er ført efter teksten på

bankkontoudtog m.v., kan der være tvivl om bogføringens rigtighed. Revisionen anser sig dog

for overbevist om, at selskabets balance pr. 31. december ikke er forbundet med væsentlige

unøjagtigheder.

CV Ejendomme ApS blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den 31. oktober

2011 (ekstrakten side 14953).

FS Finans, nu Finansiel Stabilitet, anmeldte ved brev af 14. december 2011 (ekstrakten side

13627) et krav på 66.449.000,66 kr. i konkursboet. Til sikkerhed for engagementet var der

ifølge anmeldelsen håndpantsat et ejerpantebrev på 2,75 mio. kr. med pant i grund beliggende

Bogenhøjvej 6 i Trige (tidligere Gammel Landevej 18). Det er videre anført, at Person 23 som

selvskyldnerkautionist hæftede ubegrænset for engagementet. Anmeldelsen var bilagt

kontooversigt, renteberegning, lånedokumenter og håndpantsætningserklæring. Det fremgår af

kontooversigterne, at flere af disse er nedskrevet med provenu fra salg af ejendomme.



/

- 315 -

Af det anmeldte krav har Finansiel Stabilitet anført, at 36.630.390,71 kr. vedrører

koncernrammen, idet der foreligger særskilte bevillinger vedrørende købet af ejendommen

Nørre Allé 94 i Aarhus, erhvervskreditten og købet af Gammel Landevej 18 i Trige (senere

Bogenhøjvej 6). Finansiel Stabilitet har således af det anmeldt krav henført 6.656.796,79 kr. til

bevillingen til købet af ejendommen Nørre Allé 94, for hvilket der er rejst et særskilt

erstatningskrav. Det fremgår af de bilagte kontooversigter (ekstrakten side 13631), at der på

anmeldelsestidspunktet var trukket 19.635.774,64 kr. på erhvervskreditten (Konto nr. 12).

Videre har Finansiel Stabilitet henført 3.526.038,52 kr. af det anmeldte krav til kreditten til

køb af Gammel Landevej 18/Bogenhøjvej 6. Finansiel Stabilitet har herefter anført, at resten

af det samlede krav kan henføres til rammebevillingen (altså låneindstilling nr. 9881), da der

ikke foreligger yderligere låneindstillinger herefter.

Bogenhøjvej 6 blev ved endeligt skøde af 26. august 2013 solgt for 240.000 kr. (ekstrakten

side 14145). Finansiel Stabilitet har fradraget købesummen i tabet vedrørende ejendommen

beliggende Nørre Allé 94, Aarhus.

Der blev i konkursboet CV Ejendomme ApS udbetalt en dividende på 0,065106% til § 97-

krav (ekstrakten side 14397). Kurators kontor har i en mail af 23. februar 2016 (ekstrakten

side 14973) oplyst, at Finansiel Stabilitet fik udbetalt 43.262,29 kr. i dividende, svarende til

0,065106% af den anmeldte fordring på 66.449.000,66 kr.

I opgørelsen af tabet vedrørende rammebevillingen til CV Ejendomme ApS har Finansiel

Stabilitet fratrukket 23.849 kr. svarende til dividenden på 0,065106% af tabet på 36.630.391

kr., som Finansiel Stabilitet som ovenfor anført har henført under rammebevillingen. Finansiel

Stabilitet har herefter opgjort tabet til 36.606.542 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og til

25.126.154 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

2.4.4.3 Captil Invest ApS

Captil Invest ApS blev stiftet den 9. januar 1981 (ekstrakten side 14711). Person 18 indtrådte i

direktionen i 1992, hvor Sagsøgte 5 blev revisor for selskabet. Selskabet havde til formål at

drive handel, herunder agenturvirksomhed, fabrikation og finansiering.



/

- 316 -

Virksomhed A/S 1 blev stiftet 10. februar 2005 (ekstrakten side 14751) af Captil Invest ApS

med Person 18 som direktør. Captil Invest ApS, der var ejet af Person 18, var således

moderselskab for driftsselskabet Virksomhed A/S 1. Person 18 er født i 1925 (ekstrakten side

7348). Det er oplyst, at han tidligere havde været beskæftiget inden for ejendomsbranchen.

En oversigt over engagementer større end 7 mio. kr. pr. 11. oktober 2006 (ekstrakten side

5397) viser, at Virksomhed A/S 1 havde en debetsaldo på 40.430.202,09 kr. og en kreditsaldo

på 6.469.355,78 kr., mens Captil Invest ApS havde en debetsaldo på 3.520.063,63 kr. og en

kreditsaldo på 84.979,57 kr.

Ved låneindstilling nr. 9850 (ekstrakten side 7257), der er udarbejdet af Vidne 5 den 15. maj

2007, ønskede Virksomhed A/S 1 en grundkøbskredit til hvert større køb af grunde. Det

fremgår af låneindstillingen, at Virksomhed A/S 1 allerede havde samlede kreditter for

maksimalt 48,386 mio. kr., hvoraf 15 mio. kr. vedrørte en byggekredit til grundkøb, og 20

mio. kr. var ”Ramme til byggekreditter” , hvor der var ”Pt. 8 stk.

byggekreditter” . Der var stillet sikkerheder, der var værdiansat til 33,66 mio. kr. Efter

ændringen ville den samlede maksimale kredit udgøre 70,521 mio. kr. med sikkerheder

værdiansat til 61,993 mio. kr.

Af låneindstillingens rubrik ”Debitoroplysninger” fremgår følgende:

” Person 18 er ejer 100% selskabet Captil Invest ApS, der ejer ejendomme,
aktier samt har to 100%-ejede datterselskaber Næstvedparken Holding A/S
(ejerlejligheder) og Virksomhed ApS 2 (sommerhusbyggerier).

Den daglige ledelse af firmaet er Person 18 + direktør Person 70. Revisor er
Sagsøgte 5.

Der udbetales på byggekreditter efter hver rate færdiggøres, og værdien af
sommerhusene stiger tilsvarende.

Person 18 er gift med Person 24 og har fire døttre fra tidligere ægteskab.”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstilling nr. 9850 den 29. maj 2007. Af referatet fra

bestyrelsesmødet den 12. juni 2007 (ekstrakten side 11883) fremgår, at lånesagen var bevilget

som presserende sag.



/

- 317 -

Sammen med låneindstillingen er fremlagt en sikkerhedsoversigt for Captil Invest ApS

(ekstrakten side 7258), sikkerhedsoversigt for Person 18 (ekstrakten side 7261),

sikkerhedsoversigt for Virksomhed A/S 1 (ekstrakten side 7263), sikkerhedsoversigt for

Person 24 (ekstrakten side 7271), sikkerhedsoversigt for Næstvedparken Holding A/S

(ekstrakten side 7272), regnskabsanalyse omfattende Virksomhed A/S 1, Captil Invest og

Næstvedparken Holding (ekstrakten side 7274), regnskabsanalyse for Virksomhed ApS 2

(ekstrakten side 7275), regnskabsanalyse for Captil Invest ApS (ekstrakten side 7276),

regnskabsanalyse for Næstvedparken Holding A/S (ekstrakten side 7277) og beregninger af

dækningsbidrag (ekstrakten side 7278).

Captil Invest ApS fik ved låneindstilling nr. 9869 (ekstrakten side 7347) bevilget en

koncernramme på 75 mio. kr. Vidne 5 har udarbejdet låneindstillingen den 25. juni 2007. Den

eksisterende maksimale kredit er i indstillingen anført til 0 kr., ligesom der er angivet 0 kr. i

rubrikken for den eksisterende gæld.

Af rubrikken ”Indstilling” fremgår følgende:

”Koncernrammen ønskes for at skabe flexibilitet og mulighed for hurtigt at
reagere overfor kunden.

Det nuværende engagement er tkr. 72.341 med træk tkr. 46.670, sikkerheder tkr.
55.816.

Koncernrammen revurderes hvert år i januar/februar måned efter
regnskabsmøde med kunden.”

Ifølge låneindstillingen var koncernrammen på 75 mio. kr. til ”Person 18 privat og hans

selskaber” . Sikkerhederne skulle bestå af ”kaution af ejer og de øvrige selskaber, Pant i

grunde, ejendomme, aktier og evt. (sælger)pantebreve” . Sikkerhederne var værdiansat til 67,5

mio. kr. Videre fremgår om ”status på sammenhængende engagementer pt. inkl. tilsagn” , en

kredit på 2,9 mio. kr. til Person 18, en kredit på 1,3 mio. kr. til Person 24, som var udnyttet

med 1,401 mio. kr., en kredit på 3,267 mio. kr. til Captil Invest ApS, en kredit på 55,051 mio.

kr. til Virksomhed ApS 2 og en kredit på 9,823 mio. kr. til Næstvedparken Holding A/S.

Følgende debitoroplysninger fremgår af låneindstillingen:



/

- 318 -

”Person 18 er ejer 100% selskabet Captil Invest ApS, der ejer ejendomme,
aktier samt har to 100%-ejede datterselskaber Næstvedparken Holding A/S
(ejerlejligheder) og Virksomhed ApS 2 (sommerhusbyggerier).

Den daglige ledelse af firmaet er Person 18 + direktør Person 70. Revisor er
Sagsøgte 5.

Der udbetales på byggekreditter efter hver rate færdiggøres, og værdien af
sommerhusene stiger tilsvarende - vi opskriver dog ikke vores sikkerhedsværdi
af sommerhusene.

Person 18 er gift med Person 24 og har fire døttre fra tidligere ægteskab”

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 25. juni 2007. Af referatet fra

bestyrelsesmødet den 14. august 2007 (ekstrakten side 11886) fremgår, at lånesagen 9869 var

bevilget som presserende.

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigt for Person 18 (ekstrakten

side 7348), sikkerhedsoversigt for Person 24 (ekstrakten side 7350), sikkerhedsoversigt for

Captil Invest ApS (ekstrakten side 7351), sikkerhedsoversigt for Virksomhed A/S 1

(ekstrakten side 7354), sikkerhedsoversigt for Næstvedparken Holding A/S (ekstrakten side

7362), regnskabsanalyse for hvert af selskaberne og beregninger af dækningsbidrag. Af

sikkerhedsoversigterne, der er udskrevet den 24. juni 2007, fremgår bl.a., at Person 18 foruden

en selvskyldnerkaution havde stillet sikkerhed i form af bl.a. pant i et aktiedepot med en

kursværdi på 281.267,31 kr. og en Rolls Royce årgang 1957. Ægtefællen, Person 24, havde

stillet sikkerhed i form af et ejerpantebrev på 1,3 mio. kr. i ejendommen Perlevej 10, Ålbæk,

erhvervet i 2004 for 1,95 mio. kr. Captil Invest ApS stillede sikkerhed i form af bl.a. pant i et

depot, en række ejendomme, selskabskapitalen i Virksomhed A/S 1 og Næstvedparken

Holding A/S. Virksomhed A/S 1 og Næstvedparken Holding A/S stillede sikkerhed i form af

bl.a. pant i en række ejendomme.

Captil Invest ApS’ koncernramme blev ved låneindstilling nr. 9877 (ekstrakten side 7991)

forhøjet med 15 mio. kr. til 90 mio. kr. Låneindstillingen er udarbejdet af Vidne 5 den 3.

september 2007.

Rubrikken ”Indstilling” indeholder følgende oplysninger om baggrunden for Captil Invest

ApS’ ønske om forhøjelse af rammebevillingen:



/

- 319 -

”Person 18 mener, at der er stort potentiale for firmaet på markedet for
helårshuse. Koncernrammen ønskes forhøjet til 90 mio.kr., da Person 18 vil
købe 5 helårsgrunde (Aalborg + Støvring) + lave 1 el. 2 prøvehuse på egne
grunde.

Købere af helårshuse har oftest allerede en grund, hvorfor det er firmaets
udgangspunkt, at der kun opføres huse på egne grunde, hvor projektet er solgt
på forhånd.

Koncernrammen revurderes hvert år i januar/februar måned efter
regnskabsmøde med kunden.”

Ifølge låneindstillingen skulle sikkerhederne ændres, idet sparekassen skulle have ”pant i

helårsgrunde (købspris ca. 6 mio.kr. * 90%” , der var værdiansat til 5,4 mio. kr., og ”+ kaution

af ejer og de øvrige selskaber” .

Af rubrikken med angivelse af den eksisterende kredit fremgår koncernrammen på 75 mio. kr.

med sikkerheder værdiansat til 63,756 mio. kr. Der er anført, at status på ”Koncernrammen

inkl. privat” var en kredit på 2,867 mio. kr. til Person 18, 1,5 mio. kr. til Person 24, 3,253 mio.

kr. til Captil Invest ApS, 52,383 mio. kr. til Virksomhed ApS 2, 9,097 mio. kr. til

Næstvedparken Holding A/S og 0 kr. til Ejendomsselskabet ASP ApS. Ud for sidstnævnte er

angivet ”N.B. 50% ejerandel” . Videre fremgår det, at kreditterne var trukket med i alt 35,140

mio. kr.

Debitoroplysningerne er i denne låneindstilling identisk med debitoroplysningerne i den

forudgående rammebevilling i låneindstilling nr. 9869 (ekstrakten side 7347).

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstilling nr. 9877 den 3. september 2007. Der er afkrydset i

rubrikken ”Bevilget” . Af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. september 2007 (ekstrakten

side 11890) fremgår, at lånesagen var tilsagt inden for 25%-grænsen.

Sammen med låneindstillingen er fremlagt sikkerhedsoversigt for Person 18 (ekstrakten side

7992), sikkerhedsoversigt for Person 24 (ekstrakten side 7995), sikkerhedsoversigt for Captil

Invest ApS (ekstrakten side 7996), sikkerhedsoversigt for Virksomhed A/S 1 (ekstrakten side

7999), sikkerhedsoversigt for Næstvedparken Holding A/S (ekstrakten side 8009),

regnskabsanalyse for hvert af selskaberne omfattende primært regnskabsårene 2004/2005 og

2005/2006 og beregninger af dækningsbidrag. Sikkerhedsoversigterne er alle udskrevet den 3.

september 2007.



/

- 320 -

En oversigt over sparekassens engagementer over 7 mio. kr. pr. 10. oktober 2007 (ekstrakten

side 8417) viser, at Virksomhed A/S 1 havde en samlet debetsaldo på 56.367.071,23 kr. og en

kreditsaldo på 1,295 mio. kr. Captil Invest ApS’ debetsaldo udgjorde 2.657.672,69 kr., mens

selskabets kreditsaldo var på 1.000 kr. Person 18 og Person 24 havde ifølge oversigten en

debetsaldo på 1.825.943,52 kr. henholdsvis 1,5 mio. kr. og en kreditsaldo på 6.000 kr.

henholdsvis 1.000 kr. Næstvedparken Holding A/S’ engagement var på 0 kr.

Årsrapporten for 2006/2007 for Virksomhed A/S 1, der havde regnskabsår 1. juli – 30. juni,

forelå den 22. november 2007 (ekstrakten side 7743). Selskabet var i regnskabsåret omdannet

fra et ApS til et A/S ved en konvertering af fremført overskud til egenkapital. Årsrapporten

viser et overskud på 380.759 kr. før skat og en balancesum på 38.292.765 kr. I note 5

(ekstrakten side 7755) er anført følgende om pantsætninger og sikkerhedsstillelser:

” Ejerpantebrev til sikkerhed for engagement med Sparekasse: 10.000.000 i
sommerhusgrunde og jordlodder
10.000.000 i sommerhusgrunde og jordlodder
15.000.000 i sommerhusgrunde
5.000.000 i grundstykke
5.000.000 i grundstykke

Selskabet har med ovenstående pantsætninger og sikkerhedsstillelser stillet
kaution for moderselskabs og søsterselskabs engagement med Sparekasse.”

Captil Invest ApS, der havde regnskabsår 1. juli – 30. juni, aflagde den 29. november 2007

årsrapport for 2006/2007 (ekstrakten side 7729). Det fremgår af revisor Sagsøgte 5's

påtegning på årsrapporten under supplerende oplysninger, at Captil Invest ApS i årets løb

havde ydet ulovligt lån til selskabets ledelse, men at lånet var forrentet og indfriet pr.

statusdag. Årsrapporten viser et overskud på 1.612.654 kr. før skat og en balancesum på

17.371.457 kr. I note 8 (ekstrakten side 7742) er anført følgende om pantsætninger og

sikkerhedsstillelser:

”Ejerpantebrev til sikkerhed for engagement med Sparekasse: 1.500.000 i
ejendommen Kirkevej 8, Tolne
1.932.000 i ejendommen Niels Hjørnes Vej 18, Frederikshavn 600.000 i
ejendommen Skagensvej 114.



/

- 321 -

Aktier nom. 500.000 i Næstvedparken Holding A/S til sikkerhed for
engagement med Sparekasse
Anparter nom 500.000 i Virksomhed ApS 2 til sikkerhed for engagement med
Sparekasse

Aktiebeholdning i sikkerhedsdepot ligger til sikkerhed for engagement med
Sparekasse. Pr. statusdag var beholdningens værdi tkr. 5.476.

Sælgerpantebrev i solgt ejendom tkr. 134 ligger til sikkerhed for engagement
med Sparekasse.

Selskabet har med ovenstående pantsætninger og sikkerhedsstillelser stillet
kaution for datterselskabernes engagement med Sparekasse.”

Materialet fra Finanstilsynets ordinære tilsyn i 2008 indeholder bl.a. ”Låneindstilling

Finanstilsynets rapportside 26-33” (ekstrakten side 18155), der fremtræder som udarbejdet af

Vidne 5 den 20. marts 2008. Captil Invest ApS havde ifølge dokumentet en samlet kredit på

8,192 mio. kr. og stillet sikkerheder værdiansat til 4,526 mio. kr. Der er anført, at 5,204 mio.

kr. er ”intern koncernramme” , der er den ”ikke udnyttet del” . Der er angivet

sammenhængende engagementer med Person 18, Person 24, Virksomhed ApS 2,

Næstvedparken Holding A/S og Ejendomsselskabet ASP ApS. Det fremgår bl.a. heraf, at

Virksomhed ApS 2 havde en maksimal kredit på 58,887 mio. kr., mens Næstvedparken

Holding A/S havde en maksimal kredit på 10,197 mio. kr. De samlede sikkerheder er ansat til

60,169 mio. kr., og der er en kreditramme på 81 mio. kr., hvoraf 54,81 mio. kr. er udnyttet.

Af rubrikken ”Debitoroplysninger” fremgår følgende:

”…
Jvf. bevilling af 14.02.2008 er der bevilget en intern koncernramme på i alt 81
mio.kr.

Bemærk vores sikkerheder er inkl. indtrædelsesret i tabsgarantien tkr. 400.”

Virksomhed A/S 1 ændrede 13. januar 2010 navn til Ejendomsselskabet af 10.2.2005 A/S

(ekstrakten side 14753). Skifteretten blev den 30. marts 2010 anmodet om at tvangsopløse

selskabet, der blev taget under konkursbehandling ved dekret afsagt den 3. maj 2010.

Bank, som Sparekasse havde fusioneret med, anmeldte ved brev af 20. maj 2010 (ekstrakten

side 12685) et foreløbigt krav på 48.576.014,39 kr. i konkursboet Virksomhed A/S 1.



/

- 322 -

Et notat af 3. marts 2011 (ekstrakten side 13235) indeholder følgende vedrørende

engagementet med Person 18:

”…
(i 1.000 kr.) Gæld      Sikkerheder Blanco Nedskrivning

Person 18 1.653           0                    1.653              1.650
Captil Invest ApS 487           0                       487                 500
Ejd.selskabet af 10.2.2005
A/S under konkurs
(tidl. Virksomhed A/S 1) 34.129 3.144 30.985 31.442

36.269 3.144 33.125 33.592

Bankens panter bortset fra pant i 2 fritidsgrunde og i 1 fritidshus er realiseret.
Panterne er vurderet til 1.598 tkr. Hertil kommer deponeringskonti 1.546 tkr., i
alt 3.144 tkr. Herudover pant i direkte pantebrev til rest 125 tkr., der forsigtigt
er optaget til kr. 0,0.

Vi har hidtil valgt ikke at kalkulere med at modtage dividende fra konkursboet.
Der foreligger endnu ikke eksakte oplysninger fra kurator herom, dog skal det
nævnes, at banken som største kreditor i givet fald må forvente at modtage
hovedparten af dividenden.

Person 18 og Captil Invest ApS hæfter som selvskyldnerkautionister. Begge
anses at være uden midler, men der søges om muligt etableret en afvikling af
forpligtelserne.”

Ejendomsselskabet af 10.2.2005 A/S under konkurs havde i henhold til en årsoversigt pr. 30.

december 2011 (ekstrakten side 13996) en gæld på 30.855.079,07 kr. til FS Finans, der senere

blev til Finansiel Stabilitet.

Det fremgår af boregnskab af 27. april 2012 (ekstrakten side 13815), at konkursboet

Ejendomsselskabet af 10.2.2005 A/S blev sluttet med en dividende på 5,39958%. Finansiel

Stabilitet har herefter ved opgørelsen af tabet fradraget 1.977.450 kr. i dividende modtaget i

konkursboet Ejendomsselskabet 10.2.2005 A/S (tidligere Virksomhed A/S 1).

Sagsøgte 5 udtrådte af revisionen for Captil Invest ApS den 6. juni 2012 (ekstrakten side

14714), og skifteretten blev den 5. november 2012 anmodet om at tvangsopløse selskabet.

Captil Invest ApS ophørte den 19. november 2012 (ekstrakten side 14711).



/

- 323 -

Det samlede tab, som Finansiel Stabilitet har henført til rammebevillingen til Captil Invest

ApS, er således opgjort til 28.877.629 kr. før fradrag af renter og gebyrer, og 21.374.102 kr.

efter fradrag af renter og gebyrer.

2.5 Finanstilsynet

2.5.1 Indledning

Finanstilsynet har som et led i det løbende tilsyn med Sparekasse foretaget følgende

undersøgelser:

• juli 2002 (ordinært tilsyn)

• maj – juni 2006 (ordinært tilsyn)

• juni – juli 2008 (ordinært tilsyn)

Den enkelte undersøgelse blev gennemført ved besøg i sparekassen af medarbejdere fra

Finanstilsynet. Forud for besøget havde Finanstilsynet anmodet sparekassen om at indsende

forskelligt materiale som f.eks. forretningsorden, bestyrelses- og revisionsprotokoller, § 70-

instruks, kreditpolitik, forretningsgange og oversigt over engagementer over en vis størrelse. I

forlængelse af det enkelte tilsynsbesøg afholdt Finanstilsynet afrapporteringsmøde med

sparekassens bestyrelse, direktion og revision, hvor tilsynet gennemgik sine konklusioner på

det gennemførte tilsyn. Tilsynsbesøgene blev fulgt op af en tilsynsrapport med Finanstilsynets

påbud og bemærkninger. Som en opfølgning på det gennemførte tilsyn i 2008 indkaldte

Finanstilsynet sparekassens direktion, revision og repræsentanter for bestyrelsen til et møde

den 27. oktober 2008.

I det følgende omtales Finanstilsynets ordinære tilsyn i sparekassen i perioden 2002-2008.

Endvidere nævnes en række af Finanstilsynets øvrige henvendelser til sparekassen om bl.a.

undersøgelse af ejendomsengagementer, sparekassens solvens og likviditet. Endelig beskrives

Finanstilsynets redegørelse om Sparekasse i henhold til § 352 a i lov om finansiel virksomhed.



/

- 324 -

2.5.2 Finanstilsynets undersøgelse i juli 2002

Finanstilsynet foretog i perioden 22. – 26. juli 2002 ordinær undersøgelse af Sparekasse.

Undersøgelsen angik tiden forud for den periode, som det rejste erstatningskrav knytter sig til.

Undersøgelsen mundede ud i en tilsynsrapport af 20. august 2002 (ekstrakten side 24382), der

indeholdt bemærkninger og påbud vedrørende bl.a. bestyrelsens forhandlingsprotokol,

bestyrelsens forretningsorden, direktionen og sparekassens kreditpolitik. Finanstilsynet

bemærkede bl.a., at bestyrelsen kun foretog ganske få egentlige bevillinger, idet direktøren

forud for bestyrelsesmøderne havde forhåndsbevilget alle lånesager, som normalt skulle

bevilges af bestyrelsen, som hastesager. Det blev anført, at forhandlingsprotokollen var meget

summarisk, og at det ikke med sikkerhed kunne konstateres hvilke dokumenter og

oplysninger, bestyrelsen havde fået forelagt. Bestyrelsens opmærksomhed blev henledt på

vejledningens krav om, at forhandlingsprotokollen skulle indeholde en beskrivelse af

drøftelserne på mødet, og om at bestyrelsen årligt skulle gennemgå sparekassens største

aktiver og andre risici.

Sparekassens kreditpolitik skulle ajourføres. Finanstilsynet opfordrede sparekassen til at føre

kontrol med medarbejdernes bevillinger. Efter en gennemgang af sparekassens engagementer

over 1,5 mio. kr., af alle engagementer omfattet af den dagældende lov om finansiel

virksomhed § 20 og af enkelte engagementer fra hensættelseslisten og overtrækslisten, påbød

Finanstilsynet sparekassen at foretage ændringer i hensættelserne på 5 engagementer, ligesom

Finanstilsynet henledte opmærksomheden på yderligere 6 engagementer, hvor negativ

indtjening og/eller formueforhold kunne bevirke et hensættelsesbehov.

2.5.3 Finanstilsynets undersøgelse i maj – juni 2006

2.5.3.1 Forberedelsen af undersøgelsen

Finanstilsynet meddelte ved brev af 2. marts 2006 (ekstrakten side 3691), at tilsynet som led i

det løbende tilsyn planlagde ordinær undersøgelse af Sparekasse i uge 20. Som led i

undersøgelsen ville Finanstilsynet gennemgå sparekassens kreditrisici, markedsrisici,

økonomiområde og enkelte forretningsgange. I forlængelse heraf anmodede Finanstilsynet

ved brev af 3. marts 2006 (ekstrakten side 3789) Sparekasses direktion om at tilvejebringe

nærmere angivet materiale til brug for undersøgelsen. Forud for undersøgelsen bad

Finanstilsynet således Sparekasse indlevere bl.a.

forretningsorden, retningslinjer udstedt i medfør af § 70 i lov om finansiel virksomhed



/

- 325 -

(”direktionsinstruksen”), kreditpolitik, kreditinstrukser, organisationsplan for kreditområdet,

forretningsgange vedrørende værdiansættelse af sikkerheder, nedskrivninger, hensættelser

m.v., opgørelse over udlån og garantier m.v. fordelt på brancher, oversigter over sparekassen

engagementer over en vis størrelse og overtræks-/restanceliste ligeledes over en vis størrelse.

Ved undersøgelsens begyndelse skulle der tillige foreligge bl.a. bestyrelsens

forhandlingsprotokol og bevillingsprotokol. I forbindelse med undersøgelsen ønskede

Finanstilsynet også at holde et møde med sparekassens revision, hvorfor tilsynet tillige bad

om revisionsplanen, ekstern revisions protokol, oversigt over ekstern revisions rapportering til

de forskellige ledelsesniveauer og eventuelle revisionsrapporter vedrørende kreditområdet

henholdsvis fonds-, valuta- og likviditetsområdet.

På bestyrelsesmødet den 7. marts 2006 (ekstrakten side 11842) oplæste direktør Sagsøgte 1

Finanstilsynets brev angående det ordinære tilsyn. Bestyrelsen nedsatte herefter et udvalg

bestående af formanden Sagsøgte 2, næstformanden Sagsøgte 3 og Person 8 til gennemgang af

det materiale, som Finanstilsynet ønskede til brug for undersøgelsen.

Sagsøgte 1 udarbejdede den 13. marts 2006 en forretningsgang for Finanstilsynets ordinære

tilsyn (ekstrakten side 3897). Det fremgår heraf, at der blev nedsat et opgaveudvalg bestående

af i alt 7 medarbejdere, som skulle fremskaffe de oplysninger, Finanstilsynet efterspurgte til

brug for gennemførelsen af tilsynet. Om den praktiske gennemførelse er anført følgende:

”…
Vores koncept for låneindstillinger anvendes i sin helhed. Bemærk, at der skal
påføres nuværende nedskrivning og evt. påtænkt nedskrivning i forbindelse
med undersøgelsen

Sørg for, at overtræk holdes i bund (> 50.000 kr, skal indberettes)

Engagementerne skal indberettes i alfabetisk orden. Bilag til indberetning bedes
scannet, så de er nemme at rette uden, at en hel side skal omskrives.

Til udvalget kopieres:
Brev af 3. marts fra Tilsynet med opgaver
Finanstilsynets vejledning
Report Title pr. ult. februar 2006 udfærdiget af Vidne 4
Bekendtgørelse om store engagementer kopieres alene til Vidne 5 og Person 71
(trådt i kraft den 8.3. 2006)



/

- 326 -

Engagementudskrifter modtaget fra SDC fordeles til udvalgets
engagementansvarlige
Restbeholdningen (under 7 mio. kr, i engagement lægges til side)
…”

Bestyrelsens udvalg afgav en erklæring den 19. april 2006 (ekstrakten side 4019) om, at alle

engagementer, der oversteg direktionens beføjelser, og alle engagementer omfattet af § 78,

stk. 1 og 4, i lov om finansiel virksomhed var medsendt til Finanstilsynet. Samtidig erklærede

udvalget, at de havde gennemgået det indsendte materiale, som de efter deres bedste

overbevisning anså for korrekt, og at de ikke havde kendskab til væsentlige forhold

vedrørende engagementerne, som kunne påvirke bedømmelsen af disse, og som ikke var

medtaget i de indsendte engagementsbeskrivelser. Materialet var ikke gennemgået af

revisionen.

2.5.3.2 Finanstilsynets undersøgelsesrapport 2006

I Finanstilsynets rapport af 23. juni 2006 (ekstrakten side 4525) om undersøgelse i Sparekasse

er følgende konklusioner anført:

”…
Finanstilsynet foretog ordinær undersøgelse af Sparekasse i perioden 15. maj til
19. maj 2006.

Ved undersøgelsen blev gennemgået materiale udarbejdet af sparekassen i
overensstemmelse med Finanstilsynets breve af 2. og 3. marts 2006.

Når der i det følgende henvises til § 71-vejledningen, som er en forkortelse af
”Vejledning for pengeinstitutter i henhold til § 71, stk. 1, nr. 1-3 og 5, i lov om
finansiel virksomhed” , skal henvisningen forstås således, at lovhjemlen til
Finanstilsynets påbud findes i § 71, stk. 1, nr. 1-3 og 5 i lov om finansiel
virksomhed, hvor § 71-vejledningen er en præcisering af det konkrete indhold
af Finanstilsynets påbud.

Undersøgelsens konklusioner, som Finanstilsynet redegjorde for på møde den
19. maj 2006 med deltagelse af sparekassens bestyrelse, direktion, og eksterne
revision, er følgende:

1. Bestyrelsens arbejde

1.1 Vedtægter

I henhold til § 2, stk. 3, i sparekassens vedtægter fremgår det, at
garantikapitalen forrentes med en årlig rente på 2-3 % over sparekassens
indlånsrente på almindelig 3 måneders opsigelse.



/

- 327 -

Det følger af § 83, nr. 3, i lov om finansiel virksomhed, at sparekassens
vedtægter skal indeholde bestemmelser for garantikapitalens størrelse og
forrentning.

Finanstilsynet finder, at angivelse af et rentespænd medfører, at renten ikke er
fastsat tilstrækkeligt entydigt. Finanstilsynet skal derfor pålægge sparekassen at
ændre vedtægterne ved førstkommende lejlighed.

1.2. Bestyrelsens forretningsorden

Tilsynet har i forbindelse med undersøgelsen gennemlæst bestyrelsens
forretningsorden af 10. januar 2006.

Efter forretningsordenens udarbejdelse er der tiltrådt et nyt bestyrelsesmedlem.
Nye bestyrelsesmedlemmer skal tiltræde forretningsordenen ved deres
underskrift at kvittere for modtagelse af den gældende forretningsorden.

Finanstilsynet skal pålægge sparekassen, at det nye bestyrelsesmedlem tiltræder
den gældende forretningsorden, jf. punkt 1.1.4 i § 71-vejledningen.

1.3 Bestyrelsens forhandlingsprotokol

Finanstilsynet gennemgik bestyrelsens forhandlingsprotokol tilbage til seneste
undersøgelse i juli 2002. Gennemgangen gav anledning til følgende
bemærkninger:

1.3.1 Ved undersøgelsen i juli 2002 kunne det konstateres, at bestyrelsen kun
foretager ganske få egentlige bevillinger, idet direktøren forud for
bestyrelsesmøderne har forhåndsbevilget lånesager, der normalt skal bevilges af
bestyrelsen, som hastesager.

Ved denne undersøgelse kunne det ligeledes konstateres, at direktøren bevilger
for mange sager som hastesager, jf. punkt 2.2.7 i bestyrelsens § 70-instruks.

Finanstilsynet skal påtale, at direktøren foretager for mange bevillinger større
end instruksgrænsen på 5 mio. kr. Det fremgår af 1.4.1.1. i § 71-vejledningen,
at bestyrelsen skal foretage bevillinger af de betydende engagementer i
sparekassen.

Det vil endvidere være hensigtsmæssigt at opdele protokollen således:
• Bevillinger som foretages af bestyrelsen.
• Bevillinger til efterbevilling af bestyrelsen, dvs. bevillinger foretaget i
henhold til punkt 2.2.7 i § 70-instruksen, hvor direktøren kan bevilge
hastesager.
• Bevillinger foretaget i henhold til punkt 2.2.4 i § 70-instruksen, hvor
direktøren kan bevilge forhøjelser af et engagement på 25 % af det bevilgede
beløb.
• Bevillinger til efterretning, dvs. bevillinger større end 2 mio. kr., som
bestyrelsen skal have forelagt til efterretning.



/

- 328 -

1.3.2 Det fremgår ikke af bestyrelsesprotokollen, at bestyrelsen har godkendt it-
sikkerhedspolitikken og beredskabsplanen, jf. § 71, stk. 1, nr. 4. Sparekassen
skal sørge for, at dette sker snarest på et bestyrelsesmøde.

1.4 § 78-engagementer

1.4.1 Ved undersøgelsen kunne det konstateres, at der på enkelte engagementer
omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed manglede økonomiske
oplysninger.

I henhold til punkt 1.4.2.4 i § 71-vejledningen skal der foreligge økonomiske
oplysninger om den i § 78, stk. 1 og 4 nævnte personkreds, idet bestyrelsen i
særlig grad skal overvåge disse engagementer, jf. § 78, stk. 3.

Finanstilsynet skal pålægge sparekassen at sørge for, at der foreligger
økonomiske oplysninger på engagementer omfattet af § 78 i lov om finansiel
virksomhed.

1.4.2 Finanstilsynet kunne ligeledes konstatere enkelte overtræk på
engagementer omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed.

I henhold til punkt 1.4.2.1 i § 71-vejledningen må der ikke forekomme overtræk
på § 78-engagementer. Dette gælder uanset størrelsen af og begrundelse for
overtrækket. Finanstilsynet skal påtale overtrædelsen.

2. Direktionen

Bestyrelsens instruks til direktionen af 10. januar 2006

2.1 Det fremgår af instruksens punkt 2.6.1, at direktionen på hvert
bestyrelsesmøde aflægger rapport om udviklingen i samtlige grænser, som
anført i § 70-instruksen. I praksis rapporteres der ikke om samtlige grænser i
instruksen. Finanstilsynet skal pålægge sparekassen at foretage rapportering til
bestyrelsen i overensstemmelse med instruksen, jf. punkt 1.5 i § 71-
vejledningen. Dette blev også nævnt i rapporten for den seneste undersøgelse i
juli 2002.

2.2 Bestyrelsen har besluttet, at sparekassen må placere 30 mio. kr. i Spar Nord.
Sparekassen oplyste ved undersøgelsen, at grænsen i enkelte tilfælde har været
overskredet. Finanstilsynet skal påtale overtrædelsen.

…

4. Kreditområdet

4.1 Generelt

Finanstilsynet kunne ved gennemgang af sparekassens kreditpolitik konstatere,
at der er tale om en kombination af en kreditpolitik og en forretningsgang.



/

- 329 -

Som en risikooplysning skal Finanstilsynet oplyse, at kreditpolitikken bør
indeholde retningslinier for kreditgivning med hensyn til brancher,
engagementsstørrelse samt hvor mange store engagementer sparekassen ønsker.

Det fremgår af sparekassens kreditpolitik, at alle engagementer kan udvides,
dog ikke nedskrivningsengagementer, op til 10 % af tidligere bevilgede beløb.
Sparekassen skal tilføje, at udvidelsen kun kan ske under hensyn til, at grænsen
på 25 % overholdes, jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed.

Som en risikooplysning skal det oplyses, at sparekassen pr. ultimo marts 2006
havde den 9. største udlånsvækst i forhold til andre pengeinstitutter, og at
sparekassen havde den 14. største vækst i summen af store engagementer i
forhold til andre pengeinstitutter.

Som en risikooplysning skal det også nævnes, at sparekassen pr. 31. marts 2006
havde 13 engagementer større end 10 % af basiskapitalen.

4.2 Nedskrivninger

Sparekassen havde ved undersøgelsen ikke udarbejdet en skriftlig
forretningsgang for gruppevise nedskrivninger. Finanstilsynet fik oplyst, at
forretningsgangen var ved at blive udarbejdet. Forretningsgangen skal
indsendes til Finanstilsynet senest den 1. august 2006.

Finanstilsynet vil herefter tage stilling til den anvendte metode. ·

4.3 Engagementsgennemgang

På undersøgelsen gennemgik Finanstilsynet sparekassens 40 største
engagementer, nye engagementer der efterfølgende var oversteget
indberetningsgrænsen på 7 mio. kr. samt samtlige engagementer omfattet af lov
om finansiel virksomhed § 78, stk. 1 eller stk. 4. Endvidere gennemgik
Finanstilsynet udvalgte engagementer udtaget fra sparekassens nedskrivnings-
eller overtræksliste.

Gennemgangen gav anledning til 5 ændringer af de af sparekassen foretagne
nedskrivninger.

Gennemgangen blev foretaget med udgangspunkt i de værdiansættelsesregler,
der følger af bekendtgørelse nr. 1112 af 21.
november 2005 om finansielle rapporter for kreditinstitutter og
fondsmæglerselskaber m.fl.

På baggrund af gennemgangen skal Finanstilsynet under henvisning til § 196 i
lov om finansiel virksomhed samt §§ 51-52 i bekendtgørelse om finansielle
rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. pålægge
sparekassen at foretage en tilbageførsel af nedskrivninger pr. 30. juni 2006 på
2.362 t.kr., jf. nedenfor:



/

- 330 -

Eng.nr. Debitor Nedskrevet
v/undersøgelsen Nedskrevet i alt

8 Person 25 +500 6.600
22 Person 26 +300 5.400

24 Person 27 og Person
28 -1.400 3.100

29 Langagergård ApS -2.200 0

Overtrækslisten Person 29 og Person
30 +438 438

I alt -2.362
 
 
Ændring af nedskrivningerne på engagement nr. 8, 22, 24 og 29 skyldes de
af sparekassen foretagne beregninger af nedskrivningsbehovet, jf. § 52, stk.
3-4, i bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter og
fondsmæglerselskaber m.fl. Finanstilsynet var enig i sparekassens
beregninger.

Nedskrivningen på engagem entet med Person 29 og Person 30 skyldes, at der
forelå information, som identificerer tab på udlånet, hvore fter udlånet skal
fjernes fra gruppen og n edskrives efter § 52, jf. § 54, stk. 2, i bekendtgørelse
om finansiel le rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl.

Herudover skal Finanstilsynet bl.a. henlede opmærksomheden på følgende
engagementer, hvor en negativ ændring i indtjenings- og/eller formueforhold
kan bevirke, at der opstår et nedskrivningsbehov:

Eng.nr. Debitor Engagement
v/indberetning

19 Person 38 8.946
26 Person 72 9.074
33 Person 39 9.273

5. Økonomiområdet

5.1. I henhold til punkt 1.4.1 i forretningsorden for bestyrelsen skal bestyrelsen
bl.a. foretage gennemgang og opfølgning af perioderegnskaber, budgetter og
eventuelle afvigelser herfra. Det skal fremgå af protokollen, at bestyrelsen har
foretaget denne gennemgang.

5.2 Ved gennemgang af sparekassens solvensopgørelse kunne det konstateres,
at sparekassen ikke havde foretaget det korrekte fradrag i henhold til § 139, stk.
1, nr. 4, i lov om finansiel virksomhed. I henhold til bestemmelsen skal
sparekassen foretage et fradrag i basiskapitalen på kapitalandele i andre kredit-
og finansieringsinstitutter, som overstiger 10 % af basiskapitalen før fradrag.



/

- 331 -

På selve undersøgelsen foretog sparekassen en ny beregning af fradraget i
henhold til § 139, stk. 1, nr. 4, i lov om finansiel virksomhed. Fradraget betød,
at 5 af sparekassens engagementer oversteg 25 % af basiskapitalen i henhold til
§ 145 i lov om finansiel virksomhed. Sparekassen fik en frist til 1. juni 2006 til
at bringe forholdene i overensstemmelse med § 145. Den 23. maj 2006 har
sparekassen pr. mail meddelt, at der alene er to engagementer, der er større end
25 % af basiskapitalen, da det var muligt ved udnyttelse af fradrag at reducere
de andre 3 engagementer. Derudover vil en række aktier i
finansieringsinstitutter og investeringsforeningsandele blive solgt senest med
valør den 31. maj 2006.

Finanstilsynet har 12. juni 2006 modtaget sparekassens solvensopgørelse pr.
ultimo maj 2006, hvor det fremgår, at sparekassens basiskapital efter fradrag
udgør 221.338 t.kr., og at solvensprocenten er på 12,207 %. Alle sparekassens
engagementer overholder derefter 25 %-grænsen i § 145 i lov finansiel
virksomhed.

Flere af sparekassens engagementer er tæt på 25 %-grænsen, hvorfor
sparekassen skal være særlig opmærksom på disse engagementer.

6. Solvensbehov

Finanstilsynet gennemgik sparekassens opgørelse af solvensbehov pr. 31. marts
2006. Sparekassens opgjorte solvensbehov udgjorde 9,25 %.

Under henvisning til afsnit 5.2 i vejledning om opgørelse af solvensbehov
fremgår det, at der ved opgørelse af solvensbehovet skal tages stilling til
koncentrationen af de risici, som sparekassen har påtaget sig og forventer at
påtage sig i fremtiden. Dette indebærer bl.a., at koncentrationen af udlån til
risikofyldte brancher skal indgå i vurderingen af solvensbehovet. Dette har
sparekassen ikke medtaget i det opgjorte solvensbehov pr. 31. marts 2006.

I henhold til § 124, stk. 3, i lov om finansiel virksomhed pålægges sparekassen
ved opgørelse af solvensbehovet pr. 30. juni 2006 at tage højde for
koncentration af de risici, som sparekassen har påtaget sig og forventer at
påtage sig i fremtiden.

…

8. Opfølgning

Finanstilsynet skal anmode revisionen om i revisionsprotokollatet for årsrapport
2006 at redegøre for, om de i rapporten anførte påbud er efterlevet.

9. Afsluttende bemærkninger

Et ekstra eksemplar af "Rapport om undersøgelse i Sparekasse"vedlægges. Det
ekstra eksemplar bedes i overensstemmelse med ovenstående underskrives på
sidste side og tilbagesendes til Finanstilsynet.

…



/

- 332 -

Kopi af denne rapport er samtidig sendt til sparekassens revisorer.
…”

2.5.3.3 Sparekasses opfølgning

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 8. august 2006 (ekstrakten side 11853), at

direktør Sagsøgte 1 udleverede Finanstilsynets rapport til formandskabet, og at han

gennemgik rapporten for bestyrelsen, der fandt rapporten interessant og informativ.

Sparekassen ville få rettet op på de forhold, finansinspektøren havde påpeget. Bestyrelsen

underskrev Finanstilsynets rapport. Af referatet fremgår endvidere følgende:

”…
Person 2 fandt det tilfredsstillende, at sparekassen havde den 9. største
udlånsstigning, og bestyrelsen var enige om, at det var godt med en status set
med Tilsynets øjne.
…”

Den 17. august 2006 (ekstrakten side 4717) returnerede Sparekasse Finanstilsynets rapport

med bestyrelsens, direktionens og revisionens underskrifter. Direktør Sagsøgte 1 meddelte

samtidig, at sparekassen allerede var godt i gang med de skitserede tiltag, og at arbejdet

forventedes færdigt inden årets udgang.

I forlængelse heraf sendte Sagsøgte 1 og erhvervskundechef Vidne 5 den 30. august 2006

(ekstrakten side 4759) Sparekasses forretningsgang for nedskrivningsprincipper. Efter en

gennemgang heraf bemærkede Finanstilsynet i et brev af 13. november 2006 (ekstrakten side

6511) følgende:

”…
Gruppevise nedskrivninger

Forretningsgangen indeholder en redegørelse for de gruppevise nedskrivninger,
som sparekassen har indregnet i årsrapporten for 2005.

Det er ikke i overensstemmelse med § 53, i bekendtgørelse om finansielle
rapporter for kreditinstitutter m.fl. (regnskabsbekendtgørelsen), når
nedskrivninger foretages ud fra gennemsnitlige tabsprocenter for de enkelte
grupper målt over en 5-årig periode. Nedskrivningen skal foretages på
baggrund af forhold, som er indtruffet i 2005. Sparekassens nedskrivning er
foretaget ud fra en forventning om, at den historiske udvikling vil afspejle sig i
kommende års tab og ikke ud fra objektive indikationer på værdiforringelse
indtruffet siden sidste måling.



/

- 333 -

Den af sparekassen anvendte fremgangsmåde for beregning af nedskrivning er
ikke i overensstemmelse med regnskabsbekendtgørelsens § 53, stk. 4, idet
nedskrivningen skal foretages med forskellen mellem den samlede
regnskabsmæssige værdi af udlånene før nedskrivning og nutidsværdien af de
betalinger, der efter bedste skøn må forventes på basis af indtrufne forværringer.

Individuelle nedskrivninger

Det fremgår af sparekassens forretningsgang: "Der er dog indført en
bagatelgrænse i Sparekasse på kr. 100.000, hvilket betyder, at der således trods
betydelige økonomiske problemer på engagementet ikke laves en individuel
nedskrivning. Denne beløbsgrænse revurderes en gang årligt."

Den anførte fremgangsmåde er ikke i overensstemmelse
regnskabsbekendtgørelsens § 54, stk. 2, der bestemmer, at så snart der
foreligger information, som identificerer tab på enkelte udlån, skal disse
nedskrives individuelt. Det er efter regelsættet ikke mulig at indføre en
bagatelgrænse.

En gruppevis nedskrivning efter sparekassens generelle nedskrivningsregler kan
ikke erstatte en individuel nedskrivning af mindre nødlidende engagementer,
hvorfor fremgangsmåden kan have medført fejl i regnskabsaflæggelsen.
Sparekassen skal anmodes om at foretage en vurdering heraf.

Andre bemærkninger:

Sparekassen har ikke som grundlag for nedskrivning opstillet eksplicitte
betalingsrækker.

Sparekassens måling ved første indregning af udlån er ikke umiddelbart i
overensstemmelse med regnskabsbekendtgørelsens § 43, stk. 2, idet der ikke
sker tillæg af transaktionsomkostninger og fradrag af modtagne gebyrer,
medmindre disse er signifikante.

Sparekassens indregning og måling af materielle anlægsaktiver er ikke i
overensstemmelse med regnskabsbekendtgørelsens § 58, idet sparekassen
ifølge anvendt regnskabspraksis straksafskriver anskaffelser under 25.000 kr.

Sparekassen anmodes om at foretage et kvalificeret skøn over hvilken effekt,
det vil have på sparekassens årsrapport for 2005, såfremt sparekassen havde
fulgt regnskabsbekendtgørelsens regler for så vidt angår:

o individuel vurdering af udlån under 100.000 kr., hvorpå der foreligger
information, som identificerer tab (regnskabsbekendtgørelsens § 54, stk. 2)

o første indregning af udlån (regnskabsbekendtgørelsens § 43, stk. 2),



/

- 334 -

o indregning og måling af anlægsaktiver under 25.000 kr. som forventes at
skulle benyttes i mere end et regnskabsår (regnskabsbekendtgørelsens § 58, stk.
1).

Kommentarer til ovennævnte sendes til Finanstilsynet senest 8. december 2006.
…”

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side 11861) fremgår, at

bestyrelsen underskrev en ny udgave af bestyrelsens forretningsorden efter redigering for ”2

småfejl, som Finanstilsynet påpegede” .

Vidne 5 oplyste i en mail af 3. januar 2007 (ekstrakten side 6811) til Finanstilsynet vedrørende

gruppevise nedskrivninger, at Sparekasse arbejdede på at ændre puljerne, som fremover ville

basere sig på en rating af den enkelte kunde. Kunderne ville blive opdelt i private, erhverv og

landbrug, og i hver gruppe ville de blive underopdelt i kategorierne A – E, hvor A var de

allerbedste kunder, og E var elendige kunder. Rating af alle kunder ville ifølge mailen

forhåbentlig ske senest 31. januar 2007. Vidne 5 oplyste, at revisionen ville komme i

sparekassen 17.-24. januar 2007 til gennemgang af regnskabet og til at give input til de nye

principper for gruppevise nedskrivninger.

I fortsættelse heraf sendte Vidne 5 den 12. februar 2007 (ekstrakten side 6857) ”Tillæg til

nedskrivninger 2007” og ”Nedskrivningsprincipper 2007” til Finanstilsynet. Notaterne

indeholdt beskrivelse af Sparekasses principper for nedskrivning af engagementer på

individuelt niveau og gruppevise nedskrivninger. Finanstilsynets bemærkninger hertil blev

sendt til direktionen og bestyrelsen i et brev af 13. juli 2007 (ekstrakten side 7823), hvoraf

følgende fremgår:

”…
Individuelt nedskrevne engagementer (afsnit 2 i forretningsgangen) Af "Tillæg
til nedskrivninger 2007" fremgår det, at sparekassen ultimo 2006 har afskaffet
bagatelgrænsen på 100.000 kr. vedrørende engagementer, der er sendt til
inkasso, eller har indgivet begæring om betalingsstandsning eller konkurs o.l.
Disse engagementer blev tidligere ikke vurderet individuelt, hvilket
Finanstilsynet ved brev af 13. november 2006 meddelte sparekassen ikke var i
overensstemmelse med regnskabsbekendtgørelsens § 54, stk. 2.

Finanstilsynet har herefter ingen bemærkninger til sparekassens
nedskrivningsprincipper vedrørende individuelt nedskrevne engagementer.



/

- 335 -

Af "Tillæg til nedskrivninger 2007" fremgår det under pkt. "De nye principper
kontra de tidligere principper'', at sparekassen på baggrund af de seneste 5 års
tab har foretaget en vurdering af kvaliteten af de nye principper med henblik på
at sandsynliggøre, at disse ville opfange signalerne om objektiv indikation for
værdiforringelse, samt om kunderne ville have en placering i gruppe E på
tidspunktet for tabet.

Sparekassens konklusion på denne vurdering er, at ved hovedparten af tabene,
ville debitor have vist tegn på objektiv indikation for værdiforringelse, og
dermed sandsynligvis ligeledes være individuelt nedskrevet samt være placeret i
gruppe E i en af de 3 porteføljer.

Finanstilsynet skal i denne forbindelse anføre, at et individuelt nedskrevet
engagement ikke samtidig kan være placeret i en gruppe, jf.
regnskabsbekendtgørelsens § 54, stk. 2, der foreskriver, at et udlån, så snart der
foreligge information, som identificerer tab, skal fjernes fra gruppen og
nedskrives individuelt.

Det fremgår endvidere af bemærkningerne til § 54, stk. 2, at nedskrivninger på
grupper af udlån skal betragtes som forløbere for individuelle nedskrivninger på
de enkelte udlån i gruppen. Det må således antages, at et udlån, hvorpå der
konstateres tab, ofte vil have været genstand for gruppevis nedskrivning i et
antal perioder forud for den individuelle vurdering og nedskrivning.

Gruppevise nedskrivninger (afsnit 3 i forretningsgangen)
Det fremgår af forretningsgangen, at sparekassens nedskrivninger er baseret på
en ratingmodel, der tager udgangspunkt i en kategorisering af engagementerne
baseret på ensartede karakteristika med hensyn til kreditrisiko. Sparekassen har
opdelt sine engagementer i tre porteføljer:

• Privat
• Landbrug
• Erhverv

Finanstilsynet går ud fra, at til trods for, at der inden for de tre grupper vil være
grupperinger, som er væsentlig mere konjunkturfølsomme end andre (f.eks.
privat med ejerbolig/privat med lejebolig,
svinelandbrug/kvæglandbrug, bygge- og anlægsvirksomhed,
transportvirksomhed mv.) har sparekassen vurderet, at undladelse af en sådan
underopdeling ikke vil medføre væsentlige fejl i sparekassens nedskrivninger.

Hver portefølje er opdelt i grupper fra A til E, hvor A omfatter sparekassens
bedste kunder og E omfatter kunder med risiko for tab.

Ifølge forretningsgangens pkt. 3.6 vil der fra overgangen til de nye principper
for nedskrivning alene ske nedskrivning af de tre E-grupper.

Da ratingmodeller er kendetegnet ved, at en gruppevis nedskrivning skal kunne
henføres til udlåns vandring mod dårligere ratingklasser eller forværrede
betalingsstrømme for enkelte ratingklasser som følge af nye



/

- 336 -

erfaringer, er det ikke i overensstemmelse med ratingprincippeme kun at
foretage nedskrivning på engagementer, der er placeret i gruppe E.

Da de enkelte ratingklasser er udtryk for forskellig kreditrisiko, og dermed også
bestemmende for hvilken risikopræmie sparekassen vil kræve i forbindelse med
nyudlån (jf. pkt. 3.6 afsnit 2), må dette medføre, at såfremt et lån bevæger sig
fra f.eks. gruppe C til gruppe D, vil debitor være mere risikobetonet, og
sparekassen ville alt andet lige, kræve en større risikopræmie, hvorfor der skal
ske nedskrivning i forbindelse med en sådan vandring.

Af samme afsnit fremgår det, at et nyudlån først rates (indplaceres i en gruppe)
efter 12 måneder.

Det er Finanstilsynets opfattelse, at såfremt der ikke foretages en rating på det
tidspunkt, hvor udlånet ydes, begår sparekassen en fejl. Foretages ratingen ikke
på tidspunktet for lånets ydelse, er det ikke muligt efterfølgende at konstatere,
om der er sket en forværring af de forventede fremtidige betalingsstrømme
siden tidspunktet for første indregning. Den af sparekassen beskrevne
fremgangsmåde er således ikke i overensstemmelse med
regnskabsbekendtgørelsens § 53, stk. 3 og 4, og IAS 39, afsnit 59.

Ifølge forretningsgangen er gruppe E karakteriseret ved, at den omfatter:

"Kunder, der ikke lever op til sparekassens krav til overskud, egenkapital eller
sikkerheder, samt hvor kunder ikke overholder indgåede aftaler eller i øvrigt
ikke lever op til kravene som D-kunde.

I pkt. 3.3 er der oplistet en række "Negative signaler", som ifølge sparekassen
er vigtige faktorer for rating af kunderne. Blandt disse "signaler" indgår f.eks.:

Overtræk
Periodiske overtræk
Restancer
Betalingsstandsning
Gældssanering
Inkasso
o.l.

Det er umiddelbart Finanstilsynets opfattelse, at der, for så vidt angår nogle af
disse "Negative signaler" (betalingsstandsning, gældssanering, inkasso)
kombineret med gruppe-E kunder, vil være tale om, at der foreligger
information, som identificerer tab på de enkelte udlån, hvorfor lånet i henhold
til regnskabsbekendtgørelsens § 54, stk. 2, skal fjernes fra gruppen, og der skal
foretages individuel vurdering og nedskrivning efter § 52, stk. 3.

Endelig skal Finanstilsynet bemærke, at det ikke af forretningsgangens
beskrivelse af gruppevise nedskrivninger fremgår, hvorledes sparekassen vil
vurdere, hvilke betalingsstrømme, der må forventes fra den enkelte gruppe med
henblik på efterfølgende at kunne dokumentere, at der er sket en
forværring/eller en forbedring.



/

- 337 -

Såfremt der ikke opstilles eksplicitte betalingsrækker og foretages der ikke
tilbagediskontering heraf, vil dette ikke være i overensstemmelse med
regnskabsbekendtgørelsens § 53, stk. 4, og IAS 39, afsnit 63-64 og AG 92.

Finanstilsynet har noteret, at sparekassen i "Tillæg til nedskrivninger
2007"under punktet ''De nye principper kontra de tidligere principper" har
vurderet, at selvom sparekassens gruppevise nedskrivninger ikke var i
overensstemmelse med § 53 i bekendtgørelse om finansielle rapporter har det
ikke betydet væsentlige fejl i årsrapporten for 2005.
…

Kopi af dette brev er samtidig sendt til sparekassens revisor.
…”

2.5.4 Finanstilsynets øvrige henvendelser i 2006

2.5.4.1 Henvendelse i februar 2006 om en mulig prisboble

Den 3. februar 2006 (ekstrakten side 3655) skrev Finanstilsynet til alle realkreditinstitutter og

pengeinstitutter, herunder Sparekasse, om prisudviklingen på fast ejendom og opgørelse af

solvensbehov. Tilsynet anførte bl.a., at det danske boligmarked var præget af en betydelig – i

nogle områder en meget betydelig – prisstigningstakt. Samtidig bemærkede tilsynet, at der i

de seneste år havde været en betydelig vækst i udlån baseret på finansiering af fast ejendom.

Tilsynet gjorde derfor opmærksom på, at institutternes bestyrelser og direktion i deres

risikovurdering ikke længere kunne se bort fra den mulighed, at der kunne være tale om en

prisboble. I den forbindelse henviste tilsynet til den dagældende § 124, stk. 3, i lov om

finansiel virksomhed, hvorefter bestyrelse og direktion på baggrund af instituttets risikoprofil

skulle opgøre instituttets individuelle solvensbehov. Af en pressemeddelelse om brevet

(ekstrakten side 3653) fremgår, at Finanstilsynet ikke forventede, at brevet ville give

anledning til, at solvensbehovet generelt ville blive væsentligt forhøjet. Tilsynets brev var

”mere ment som et signal om fremover at udvise særlig omhu på området” .

Direktør Sagsøgte 1 oplæste Finanstilsynets brev for bestyrelsen på bestyrelsesmødet den 14.

februar 2006 (ekstrakten side 11836). Ifølge bestyrelsesmødereferatet noterede direktionen og

bestyrelsen sig brevets indhold. I samarbejde med revisionen ville der blive udfærdiget en ny

analyse af solvensbehovet.



/

- 338 -

2.5.4.2 Henvendelse i november 2006 om udlånsvæksten

Ved brev af 2. november 2006 (ekstrakten side 5045) skrev Finanstilsynet til Sparekasse, at

tilsynet havde bemærket, at sparekassen fra ultimo juni 2005 til ultimo juni 2006 havde haft

en vækst i udlån på 98%, hvor gennemsnittet for alle pengeinstitutter (gruppe 1-4) havde

været på 22,6% på institutniveau og 20,1% på koncernniveau.

Endvidere bemærkede Finanstilsynet, at det var tilsynets erfaring, at der i mange tilfælde var

en sammenhæng mellem stor udlånsvækst og dårlig bonitet i udlånsporteføljen. På denne

baggrund anmodede Finanstilsynet Sparekasse om en redegørelse for den kraftige vækst og

for hvilke overvejelser, sparekassens bestyrelse og direktion gjorde sig i relation hertil. Idet

Finanstilsynet havde bemærket, at Sparekasses overdækning i forhold til 10% grænsen i den

dagældende lov om finansiel virksomhed § 152, stk. 1, nr. 2, ultimo juni 2006 var på 7,3%,

hvor den gennemsnitlige overdækning hos gruppe 1-4 pengeinstitutter udgjorde ca. 200%,

anmodede tilsynet også om en redegørelse for årsagerne til den lave overdækning samt

bestyrelsens og direktionens overvejelser i relation hertil.

Direktør Sagsøgte 1 gennemgik på bestyrelsesmødet den 14. november 2006 (ekstrakten side

11861) Finanstilsynets henvendelse, og bestyrelsen kom med input til besvarelsen.

Af Sparekasses svar af 15. november 2006 (ekstrakten side 6523), der er underskrevet af

Sagsøgte 1 og bestyrelsesnæstformand Sagsøgte 3, fremgår bl.a. følgende:

”…
Udlån
Med hensyn til den store udlånsstigning falder det helt i tråd med direktionens
indstilling og efterfølgende bestyrelsens beslutning om, at sparekassens
voldsomme fondsbeholdning på dengang næsten 600 mio. skulle reduceres til
fordel for sikre og merindtægtsgivende udlån.

Stigning i udlån fra juni 2005 og til juni 2006 kan stort set henføres til fem
sektorer og er som følger i mio. kr:

Sektor Stigning Ny saldo Procent

Landbrug 46 157 41%
Bygge og anlæg 62 128 94 %
Ejendomsadm. 76 146 111%
Øvrige brancher, herunder



/

- 339 -

projektfinansiering som jordkøb,
udstykning, ombyg-
ning af ejendomme 222 286 343%
Privatkunder 78 317 32%
I alt 484 1.034

Vi håber, at ovennævnte redegørelse forklarer væksten i sparekassens
udlånsportefølje. Vi forstår udmærket Tilsynets holdning til, at stor udlånsvækst
kan give dårlig bonitet i det samlede udlån.

Vi har imidlertid i maj 2006 haft ordinær inspektion af Finanstilsynet, hvor der
ikke var særlige bemærkninger til det samlede udlån, idet Tilsynet pålagde os at
tilbageføre nedskrivninger for yderligere 2,5 mio. kr.

På seneste bestyrelsesmøde var der enighed om, at sparekassen ikke kan
fortsætte den stigningstakt med mindre indlån følger med op. Bestyrelsen og
direktionen er jo helt opmærksomme på, at stigningen i udlån har et naturligt
leje. Vi har også noteret, at stigningen er faldet til 89% i sparekassens regnskab
pr. ult. september 2006.

10%-grænsen

Vi finder det ikke mærkeligt, at sparekassens likviditet reduceres, når vi sælger
obligationer til fordel for udlån.

Vi har i mange år ligget med en voldsom overdækning, som helt korrekt er
reduceret voldsomt. Vi har imidlertid gjort tiltag til forbedringer, idet vi har
konverteret en del udlån i Dkr. til udlandslån i fremmed mønt. Dermed mener
vi, at 10% og 15%-kravet er acceptabelt med en merdækning på h.h.v. 14,0%
og 65,6%.

Det hører også til positivsiden, at sparekassens primære drift på årsbasis er
steget fra 16 mio. kr. til 25 mio. kr. i overskud pr. 30. september 2006.
…”

Svaret til Finanstilsynet blev gennemgået på bestyrelsesmødet den 12. december 2006

(ekstrakten side 11864). Bestyrelsen var tilfreds med brevets indhold.

Sparekasse indleverede en opgørelse og indberetning af store engagementer pr. 31. december

2006 (ekstrakten side 6849).

2.5.5 Finanstilsynets henvendelse i 2007

Finanstilsynet meddelte ved brev af 9. juli 2007 (ekstrakten side 7821) til alle pengeinstitutter

m.v., at tilsynet havde besluttet at styrke fokuseringen i metoderne til at føre tilsyn. Hensigten

var, at tilsynet i endnu højere grad ville fokusere på de områder, hvor



/

- 340 -

risikoen for – eller konsekvenserne ved – manglende overholdelse af reglerne var størst. De

nye metoder ville løbende blive indført fra og med 2008.

2.5.6 Finanstilsynets undersøgelse i juni – juli 2008

2.5.6.1 Forberedelsen af undersøgelsen

Finanstilsynet meddelte ved brev af 26. marts 2008 (ekstrakten side 8673), at der var planlagt

ordinært tilsyn i perioden 9. – 13. juni 2008 af Sparekasse. Ved et brev af samme dag til

direktionen for Sparekasse (ekstrakten side 8675) specificerede Finanstilsynet hvilket

materiale, der skulle udarbejdes og indsendes inden undersøgelsen, henholdsvis være

udarbejdet når undersøgelsen blev påbegyndt. Sparekassen skulle bl.a. inden den 23. maj

indlevere udfyldt statusskema med sparekassens egen vurdering af opfyldelsen af kravene i

den finansielle regulering. Derudover blev sparekassen bedt om at tilvejebringe følgende

materiale:

”…
I. Sparekassens ledelse og revision m.v.

Sparekassens ledelse:

A. Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. Kopi af bestyrelsens forretningsorden.

2. Kopi af de skriftlige retningslinier udstedt i medfør af § 70 i lov om
finansiel virksomhed ("direktionsinstruksen").

3. Organisationsplan for sparekassen.

4. I forbindelse med denne undersøgelse skal sparekassen udfylde
følgende statusskema:

Bestyrelsen og direktionens arbejde (udvidet form)

Materialet og skemaet bedes indsendt senest den 23. maj 2008.

B. Sparekassen anmodes om, at følgende materiale er til Finanstilsynets
disposition ved undersøgelsens begyndelse:

l. Bestyrelsens forhandlingsprotokol.

2. Bestyrelsens bevillingsprotokol.

Revisionen:



/

- 341 -

Tilsynet ønsker i forbindelse med undersøgelsen at afholde møde med
sparekassens revision forud for det afsluttende møde i henhold til lov om
finansiel virksomhed § 346, stk. 2.

Til brug for dette møde skal tilsynet anmode sparekassen/revisionen om, at
følgende materiale er til disposition ved undersøgelsens begyndelse:

1. Ekstern revisions protokol
2. Oversigt over ekstern revisions rapportering til de forskellige

ledelsesniveauer i sparekassen siden sidste undersøgelse.
3. Eventuelle revisionsrapporter udarbejdet sidste år og i den forløbne del

af indeværende år vedrørende kreditområdet henholdsvis fonds-, valuta-
og likviditetsområdet.

II. Sparekassens kreditrisici

A. Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. Gældende beskrivelse af sparekassens kreditpolitik.

2. Kreditinstrukser for eventuelle vicedirektører, underdirektører, ledende
kreditmedarbejdere og filialbestyrere.

3. Organisationsplan for kreditområdet.

4. De seneste rapporter vedrørende sparekassens kreditrisici, der sendes til
bestyrelse og direktion.

Rapporterne bedes indsendt i versioner udarbejdet pr. ultimo 2007 eller i
seneste versioner omkring denne dato.

5. Forretningsgange omhandlende følgende: a. værdiansættelse af
modtagne sikkerheder, b. retningslinjer for medregning af rente- og
valutakursrelaterede

poster (poster med modpartsrisiko) i engagementer,
c. bevilling af engagementer,
d. løbende overvågning af engagementer,
e. fastsættelse af nedskrivninger og hensættelser på engagementer
f. retningslinier for afskrivning af tab, og
g. interne kontroller.

6. Sparekassens nedre grænse for individuelt vurderede udlån.

7. Forretningsgange for indregning og måling af udlån og garantier, som
blandt andet skal vise følgende: a. Sparekassens eventuelle definition af
udlån og tilgodehavender,

der er af betydelig størrelse for sparekassen,
b. b. sparekassens procedure for individuel vurdering af udlån,

herunder sparekassens definition af hændelser, der medfører objektiv
indikation for værdiforringelse,

c. c. beregning af nedskrivning af individuelt vurderede udlån,



/

- 342 -

d. d. principper for inddeling i grupper,
e. e. behandling af udlån, der ikke kan indpasses i en gruppe og

begrundelse herfor,
f. f. sparekassens definition af observerbare data, der indikerer, at

der er objektiv indikation for værdiforringelse for gruppevist
vurderede udlån,

g. g. valideringsprocessen, som sparekassen løbende gennemfører
(back-tests mv.) vedrørende gruppevise nedskrivninger,

h. h. sparekassens proces for beregning af nedskrivningsbehovet i
grupper,

i. i. sparekassens proces for identifikation af udlån, der indgår i en
gruppe, og som skal trækkes ud af gruppen og nedskrives
individuelt,

j. j. sparekassens kriterier for hensættelser på garantier og
beregning heraf,

k. k. sparekassens behandling af uudnyttede kreditfaciliteter, og l. l.
sparekassens definition af udlån og garantier med

svaghedstegn, som indberettes til tilsynet.

8. Oversigt over eventuelle udlån, som sparekassen vurderer, ikke kan
indpasses i en gruppe.

9. Oversigt over alle udlån, som sparekassen har foretaget en individuel
nedskrivning af, og som overstiger 100 t.kr.

10. Oversigt over sparekassens grupper, med angivelse af gruppernes
størrelse i antal kunder og udlånsstørrelse, størrelsen af den gruppevise
nedskrivning pr. gruppe samt hvilke data nedskrivningerne udløses af.

11. Oversigt over garantier og tabsgivende kontrakter (fx uudnyttede del af
kreditter) med hensættelse.

12. Oversigt over engagementer med svaghedstegn, jf. punkt 7, litra l.

13. En beskrivelse af et eventuelt kreditkontors funktioner.

14. Den seneste opgørelse af udlån og garantier m.v. fordelt på brancher
(f.eks. svarende til brancheopdelingen på regnskabsskemaerne
AS23/24).

15. Følgende engagementer:

15.1. De 50 største engagementer blandt sparekassens engagementer over
7 mio. kr.

15.2. Alle engagementer omfattet af lov om finansiel virksomhed § 78,
stk. 1 eller stk. 4.

Engagementerne under pkt. 15.1. og pkt. 15.2. bedes opgjort pr. 20 marts 2008.



/

- 343 -

Til brug herfor vil på tilsynets foranledning blive fremsendt
engagementsoversigter fra sparekassens datacentral. Forpligtelser, der eventuelt
ikke fremgår af listerne fra datacentralen, skal opgøres på grundlag af
sparekassens egen bogføring.

Engagementerne beskrives i overensstemmelse med vejledning om
indberetning af engagementer (vedlagt som bilag 1).

Engagementerne bedes indberettet i faldende størrelsesorden.

15.3. Engagementer med særlige risici

Sparekassen bedes indsende en fortegnelse over følgende engagementer, der
ikke overstiger grænsen i pkt. 15.1.:

a. samtlige engagementer over 100 t.kr. med nulstillet rente, og b.
samtlige engagementer over 100 t.kr. overgivet til retslig inkasso.

Engagementerne beskrives i overensstemmelse med vejledning om
indberetning af engagementer med særlige risici (vedlagt som bilag 2).

Endvidere indsendes kopi af:

c. seneste overtræks-/restanceliste med overtræk/restancer over 100
t.kr.

På denne liste anføres engagementsnummer for engagementer, der indberettes i
medfør af pkt.15.1.

15.4. I forbindelse med denne undersøgelse skal sparekassen udfylde følgende
statusskemaer:

Indregning og måling af udlån og garantier (udvidet form) Kreditstyring
(udvidet form).

Svarene i statusskema vedrørende indregning og måling af udlån og garantier
skal afspejle virksomhedens status på det seneste tidspunkt for aflæggelse af
offentliggjort regnskab.

Indsendelsesfrister.

Materialet nævnt under punkterne 1. - 15.4. bedes indsendt senest den 23. maj
2008.

B. Følgende materiale bedes være til Finanstilsynets disposition ved
undersøgelsens begyndelse:

1. Ajourføringsmateriale.

De indsendte engagementer skal ajourføres ved undersøgelsen. Sparekassen
anmodes i denne forbindelse om at rekvirere engagementsoversigter hos
datacentralen.



/

- 344 -

Engagementsoversigterne skal sorteres, så de ligger i samme nummerorden som
de indberettede engagementer. Såfremt der er sket en væsentlig ændring i
værdien af de stillede sikkerheder, bedes sparekassen ved ajourføringen tillige
udarbejde nye sikkerhedsbeskrivelser (jf. bilag 1).

2. Nye engagementer over grænsen i pkt. 15.1.

Tilsynet vil ved undersøgelsen endvidere gennemgå de engagementer, der siden
indkaldelsestidspunktet er kommet over grænsen i pkt. 15.1. Det vil sige de
engagementer, der størrelsesmæssigt indgår blandt de 50 største engagementer
blandt sparekassens engagementer over 7 mio. kr.

Disse engagementer skal ved undersøgelsens begyndelse foreligge beskrevet på
samme måde, som de indsendte engagementer.

III. Sparekassens markedsrisici

A. Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. Organisationsdiagrammer.

Organisationsdiagram der angiver, hvilke afdelinger, der varetager følgende
opgaver, idet det af oversigten skal fremgå, hvilke personer der leder de enkelte
enheder:

1.1. Styring af kundehandler med værdipapirer, valuta og afledte
finansielle instrumenter.

1.2. Handel og styring af sparekassens beholdning af værdipapirer og egne
positioner i valuta og afledte finansielle instrumenter.

1.3. Relationer til korrespondenter, herunder bevilling af lines.

1.4 Porteføljepleje.

1.5. Afvikling og bogføring m.v. for ovennævnte afdelinger.

1.6. Kontrol af overholdelsen af instrukser, jf. pkt. 2.

1.7. Andre opgaver på fonds-, likviditets-og valutaområdet.

2. Overordnede retningslinier og rammer.

2. l. De af bestyrelsen bevilgede rammer for inden- og udenlandske
korrespondenter.

2.2. De af direktionen fastsatte rammer for medarbejdere til at disponere
på fonds-, likviditets- og valutaområdet.

3. Forretningsgange m.v.



/

- 345 -

Forretningsgange for følgende områder:

3.1. Indgåelse af værdipapirhandler.

3.2. Indgåelse af handler med afledte finansielle instrumenter.

3.3. Indgåelse af valutahandler.

3.4. Afvikling af handler med værdipapirer, afledte finansielle
instrumenter og valuta.

3.5. Interne kontroller.

3.6. Værdiansættelse af værdipapirer, afledte finansielle instrumenter og
poster i fremmed valuta.

3.7. Risikoopgørelser.

3.8. Forebyggelse af insiderhandel.

3.9. Imødegåelse af konflikter mellem sparekassens og kunders interesser.

4. Risikorapporter.

De seneste opgørelser af risici, beholdninger og kursregulering vedrørende
sparekassens fonds-, valuta- og likviditetsområde, som er blevet sendt til
sparekassens direktion og bestyrelse.

5. Positionsoversigter m.v.

En oversigt over sparekassens:

5.1. Aktier med angivelse af udsteder og kursværdi.

5.2. Obligationer med angivelse af udsteder og kursværdi (evt. en
aggregeret opgørelse).

5.3. Andre poster, der indgår i renterisikoopgørelsen.

5.4. 10 største indlånskreditorer med angivelse af hver enkel kreditors
indlån.

5.5. 10 største aftaleudlån med angivelse af modpart.

5.6. Positioner i fremmed valuta med angivelse af position pr. valuta.

5.7. Afledte finansielle instrumenter med angivelse af instrumenttype,
markedsværdi og modpart/udsteder for hver kontrakt.

5.8. Pantebreve (fordelt efter f.eks. pålydende rente, ejendomskategori og
prioritetsstilling), idet der for hver kategori ønskes oplysninger om



/

- 346 -

pålydende værdi, bogført værdi, effektiv rente, restancer, tab og
hensættelser.

5.9. Trækningsrettigheder i andre pengeinstitutter.

Opgørelserne bedes udarbejdet på en dato så tæt på indsendelsestidspunktet
som muligt.

Indsendelsesfrist.

Materialet bedes indsendt til tilsynet senest den 23. maj 2008.

IV. Økonomiområdet m.v.

B. Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. En opgørelse af følgende balanceposter:

1.1. Kapitalandele i tilknyttede virksomheder.

1.2. Aktiebeholdning i ejendomsselskaber.

1.3. Øvrig beholdning af ejerandele i kreditinstitutter (jf. FIL § 5, nr. 2)

1.4. Øvrig beholdning af ejerandele i finansieringsinstitutter (jf. FIL § 5,
nr. 6)

1.5. Grunde og bygninger.

Herunder anføres hver enkelt ejendoms bogførte værdi, prioritetsgæld,
seneste ejendomsværdi, ejendommens art (erhverv, bolig m.v.), og
eventuel fremmed leje.

1.6. Andre aktiver.

1.7. Andre passiver.

1.8. Hensættelser til forpligtelser.

2. En redegørelse for de eventualforpligtelser, hvor sparekassen selv er
debitor (f.eks. forpligtelser overfor Indskydergarantifonden).

Punkterne 1. - 2. skal opgøres pr. ultimo december 2007.

3. Budget for indeværende år for sparekassen.

4. Eventuelle afdelings- og filialregnskaber.

Indsendelsesfrist.

Materialet bedes indsendt til tilsynet senest den 23. maj 2008.



/

- 347 -

V. Kapitaldækningsopgørelsen 

A. Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. En specifikation af fradragene 6.1 til 6.7 på skema CS02 samt fradragene
11.1 til 11.10 på skema CS03 i sparekassens solvensopgørelse pr. 31.
december 2007.

3. Grundlaget for sparekassens opgørelse af solvensbehovet pr. 31.
december 2007 (CS0l post 5).

4. I forbindelse med gennemgangen af solvensbehovet vil tilsynet gennemgå
checkskemaet "Solvens". Dette skema er vedlagt og kan downloades fra
Finanstilsynets hjemmeside. For at effektivisere gennemgangen skal
tilsynet anmode sparekassen om internt at gennemgå skemaet inden
undersøgelsen påbegyndes.

5. I forbindelse med denne undersøgelse skal sparekassen udfylde følgende
statusskema:

kapitalstruktur (udvidet form).

Indsendelsesfrist.

Materialet og skemaerne bedes indsendt til tilsynet senest den 23. maj 2008.

VI. Diverse forretningsgange samt retssager

A. Sparekassen anmodes om, at følgende materiale er til tilsynets disposition
ved undersøgelsens begyndelse:

1. Forretningsgang til imødegåelse af hvidvaskning af penge og
terrorfinansiering.

2. En oversigt over hvor mange underretninger sparekassen har givet til
politiet siden 1. januar 2006, jf. hvidvasklovens § 7, stk. 1.

3. En oversigt over dels verserende retssager og dels "truende" retssager
(dvs. forhold, hvor sparekassen indenfor en overskuelig fremtid forventes
at modtage eller udtage stævning).

VII. It-området

Følgende materiale bedes indsendt til tilsynet:

1. It-politik/-strategi.
a. it-strategi
b. generel risikovurdering vedrørende it-sikkerhed c. it-
sikkerhedspolitik
d. resultatet af eventuelle undersøgelser/analyser vedrørende it-

sikkerhed i 2005-2007.



/

- 348 -

2. Organisatoriske forhold.
a. aftaler om outsourcing af it-opgaver

3. Revision af it-sikkerhed.
a. Eventuelle rapporter fra revisionen en udfærdiget i 2005, 2006

eller 2007, hvor it-sikkerhed omtales.

Indsendelsesfrist.

Materialet bedes indsendt til tilsynet senest den 23. maj 2008.

VIII. Ledelsens hverv m.v. 

Følgende materiale bedes indsendt til Finanstilsynet:

1. En oversigt over de af bestyrelsen godkendte aftaler omfattet af lov om
finansiel virksomhed § 76.

2. En redegørelse for bestyrelsens stillingtagen til, hvilke ansatte der
omfattes af lov om finansiel virksomhed § 77, stk. 3,

3. En redegørelse for bestyrelsens stillingtagen til, hvilke ansatte der
omfattes af lov om finansiel virksomhed § 80, stk. 3.

4. En oversigt over de tilladelser, som bestyrelsen har givet, jf. lov om
finansiel virksomhed § 80, stk. 1.

5. En oversigt over de tilladelser, som direktionen har givet, jf. lov om
finansiel virksomhed § 80, stk. 2.

Indsendelsesfrist.

Materialet bedes indsendt til tilsynet senest den 23. maj 2008.
…”

Direktør Sagsøgte 1 udarbejdede den 4. april 2008 en forretningsgang for den ordinære

undersøgelse (ekstrakten side 8757) i det væsentlige svarende til forretningsgangen for

undersøgelsen i 2006.

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 15. april 2008 (ekstrakten side 11916), at

Sagsøgte 1 oplæste Finanstilsynets brev om ordinært eftersyn, og at bestyrelsen nedsatte et

udvalg bestående af Sagsøgte 3, Person 2 og Vidne 4.



/

- 349 -

2.5.6.2 Finanstilsynets undersøgelsesrapport 2008

Finanstilsynets undersøgelse fandt sted i perioden 9.-13. juni og 30. juni – 1. juli 2008. Af

Finanstilsynets rapport af 12. august 2008 om undersøgelsen (ekstrakten side 9759) fremgår

følgende:

”…
Ved undersøgelsen blev gennemgået materiale udarbejdet af sparekassen i
overensstemmelse med Finanstilsynets breve af 26. marts 2008.

…

Hvor der efter Finanstilsynets vurdering er tale om, at sparekassen ikke fuldt ud
opfylder de krav, der følger af lov om finansiel virksomhed eller øvrige
gældende regelsæt, giver Finanstilsynet sparekassen påbud om at ændre det
pågældende forhold.

På andre områder, hvor sparekassen ikke handler i strid med lovgivningens
regler men dog afviger fra andre sammenlignelige institutter, giver
Finanstilsynet en risikooplysning ved at henlede sparekassens opmærksomhed
på det pågældende forhold.

Undersøgelsens konklusioner, som Finanstilsynet redegjorde for på møderne
den 13. juni samt 1. juli 2008 med deltagelse af sparekassens bestyrelse,
direktion og eksterne revisorer, er følgende:

l. Bestyrelsen og direktionen
1.1. Oplysninger på § 78-engagementer
Ved sidste undersøgelse i maj 2006 pålagde Finanstilsynet sparekassen at sørge
for, at der forelå økonomiske oplysninger for de af lov om finansiel virksomhed
§ 78, stk. 1 og 4 omfattede personkreds.

Ved denne undersøgelse gennemgik Finanstilsynet i forbindelse med
kreditgennemgangen ligeledes sparekassens engagementer med bestyrelsen
m.v. efter lov om finansiel virksomhed § 78. Finanstilsynet konstaterede i den
forbindelse, at der stadig mangler økonomiske oplysninger på flere af
engagementerne.

I henhold til punkt 77 i § 71-vejledningen skal der foreligge økonomiske
oplysninger om den i § 78, stk. l og 4, i lov om finansiel virksomhed, nævnte
personkreds, idet bestyrelsen i særlig grad skal overvåge disse engagementer, jf.
§ 78, stk. 3, i lov om finansiel virksomhed.

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at fremskaffe tilstrækkelige
økonomiske oplysninger på sparekassens § 78-engagementer og holde
disse oplysninger ajour.

1.2. Bestyrelsens forhandlingsprotokol



/

- 350 -

1.2.1. Finanstilsynet gennemgik ved undersøgelsen bestyrelsens
forhandlingsprotokol tilbage til sidste undersøgelse i 2006, og denne
gennemgang gav anledning til følgende bemærkninger:

Ved undersøgelserne i 2002 og 2006 påtalte Finanstilsynet, at bestyrelsen
ved hvert bestyrelsesmøde kun foretog ganske få egentlige lånebevillinger, idet
hovedparten af lånebevillingerne var forhåndsbevilget som hastesager af
sparekassens direktør.

Ved denne undersøgelse kunne Finanstilsynet ligeledes konstatere, at
sparekassens direktør bevilger for mange lånebevillinger som låneforhøjelser
med op til 25 % af det af bestyrelsen bevilgede beløb i henhold til punkt 2.3.4
eller som hastesager i henhold til punkt 2.3.7 i bestyrelsens § 70-instruks.

Under henvisning til det store antal ejendomsrelaterede engagementer i
sparekassen, vurderer finanstilsynet, at det er væsentligt, at bestyrelsen
forholder sig kritisk til låneansøgningerne.

Det fremgår af punkt 31 i § 71-vejledningen, at bestyrelsen skal foretage
bevillinger af de betydende engagementer i pengeinstituttet. Bestyrelsen skal
således forholde sig til sparekassens kreditrisiko.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassens bestyrelse at foretage
de bevillinger, den skal i henhold til den af bestyrelsen vedtagne § 70-
instruks.

• Finanstilsynet skal ligeledes påbyde sparekassen på denne baggrund
at tage stilling til, om den af bestyrelsen fastsatte bevillingsgrænse for
direktionen på 5 mio. kr. er tilstrækkelig.

1.2.2. Ved gennemgangen af de indberettede engagementer konstaterede
Finanstilsynet, at bestyrelsens grundlag for at bevilge engagementer ikke var
tilstrækkeligt. Der manglede en beskrivelse af engagementerne og af
sikkerhederne, ligesom de økonomiske oplysninger var utilstrækkelige.

I henhold til punkt 109 i § 71-vejledningen skal bestyrelsen og direktionen
sikre, at sparekassens bevillingsproces er betryggende.

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at sikre, at der tilvejebringes
dækkende beskrivelser af engagementerne og sikkerhederne, samt at der
forelægges tilstrækkelige økonomiske oplysninger ved
engagementsbevillingerne, således at grundlaget for bestyrelsens
vurdering af engagementer er tilstrækkeligt til bevilling af disse på
betryggende vis.

1.2.3. Det fremgår ikke tydeligt af bestyrelsens forhandlingsprotokol hvilke
låneindstillinger i bevillingsprotokollen, bestyrelsen har bevilget eller afslået.



/

- 351 -

I henhold til punkt 71 i § 71-vejledningen skal det tydeligt fremgå af
bestyrelsens forhandlingsprotokol hvilke låneindstillinger, der er bevilget eller
afslået, hvis der føres separat bevillingsprotokol.

Finanstilsynet skal i den forbindelse endnu engang understrege vigtigheden af,
at bestyrelsen tager stilling til engagementerne i bevillingsprotokollen, og at der
sker protokollering af bestyrelsens afslag eller bevillinger i bestyrelsens
forhandlingsprotokol.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at foretage
protokollering i bestyrelsens forhandlingsprotokol af bestyrelsens
bevillinger og afslag på de låneindstillinger, der er indstillet til
behandling på bestyrelsens møder.

1.2.4. Ved gennemgangen af bestyrelsens forhandlingsprotokol fandt
Finanstilsynet ingen refereringer af afvigende holdninger i bestyrelsens
forhandlingsprotokol.

I henhold til lov om finansiel virksomhed § 74, stk. 3, 2. pkt. har bl.a. et
bestyrelsesmedlem, en direktør eller en ekstern revisor, der ikke er enig i
bestyrelsens beslutning, ret til at få sin mening indført i protokollen.

Finanstilsynet skal på denne baggrund indskærpe over for sparekassen, at
ovennævnte personkreds altid har ret til at få sin afvigende holdning refereret i
bestyrelsens forhandlingsprotokol.

2. Kreditområdet
2.1. Sparekassens kreditpolitik og forretningsgange
2.1.l. Ved sidste undersøgelse i maj 2006 kunne Finanstilsynet konstatere, at
sparekassens kreditpolitik var en kombination af kreditpolitik og
forretningsgang.

Ved denne undersøgelse konstaterede Finanstilsynet, at kreditpolitikken stadig
er en kombination af kreditpolitik og forretningsgang for kreditområdet.

I henhold til punkt 102 i § 71-vejledningen skal bestyrelse og direktion i
pengeinstituttet fastlægge en kreditpolitik, som fastsætter de overordnede
retningslinjer for kreditgivning og håndtering af engagementer.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at
revurdere og omskrive sin kreditpolitik, så indholdet heraf svarer til
indholdet af en egentlig kreditpolitik.

2.1.2. Finanstilsynet kunne efter gennemgangen af sparekassens kreditter
ligeledes konstatere, at sparekassens faktiske eksponering på kreditområdet
ikke er i overensstemmelse med indholdet af sparekassens kreditpolitik med
hensyn til fordeling på privatkunder og erhvervskunder samt branchefordeling
m.v.

I henhold til punkt 103 i § 71-vejledningen skal kreditpolitikken løbende
tilpasses forandringer i pengeinstituttets aktiviteter. Bestyrelse og direktion



/

- 352 -

skal efter behov og mindst èn gang årligt vurdere og eventuelt ajourføre
kreditpolitikken.

Sparekassens faktiske adfærd på kreditområdet skal således afspejle
sparekassens kreditpolitik.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at ajourføre og
revurdere kreditpolitikken således, at indholdet heraf med hensyn til
fordeling på privatkunder og erhvervskunder samt branchefordeling m.v.
svarer til sparekassens faktiske eksponering på kreditområdet.

2.1.3. Ved undersøgelsen konstaterede Finanstilsynet, at sparekassen ikke har
nogen egentlig forretningsgang for bevilling af kreditter.

Efter lov om finansiel virksomhed § 71, stk. 1, nr. 4 skal sparekassen have
skriftlige forretningsgange på alle de væsentlige aktivitetsområder.

Efter punkt 115 i § 71-vejledningen skal sparekassen udfærdige
forretningsgange for grundlaget for bevillingen af kreditter, herunder hvilke
krav der stilles til dokumentation af debitors forhold, herunder
regnskabsmæssige forhold, beskrivelse af stillede sikkerheder og
låneansøgningens form.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at
udarbejde en forretningsgang for bevilling af kreditter.

2.1.4. Finanstilsynet konstaterede ligeledes, at sparekassens forretningsgang for
værdiansættelse af sikkerheder er særdeles kortfattet, samt at sparekassens
vurderinger af værdien af de stillede sikkerheder i flere tilfælde ikke er
realistisk.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at revurdere og
omskrive sin forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder, således
at denne giver et dækkende og realistisk billede af de stillede
sikkerheder, især i lyset af udviklingen på ejendomsmarkedet.

2.2. Kreditstyring
2.2.1 Ved undersøgelsen konstaterede Finanstilsynet, at sparekassen ikke har
nogen forretningsgange for overvågning af sparekassens engagementer.

Efter punkt 124 i § 71-vejledningen skal sparekassen udarbejde
forretningsgange for, hvorledes den løbende overvågning af engagementerne
skal foregå. Efter punkt 125 i § 71-vejledningen skal forretningsgangene som
minimum indeholde kriterier for følgende:

1. Behandling af overtræk og restancer på engagementer

2. Eventuel årlig genbevilling af engagementer

3. Fastsættelse af største "tab" /mindste overdækning (stop loss klansul) på
finansielle engagementer



/

- 353 -

4. Overvågning af kunders positioner i værdipapirer og afledte finansielle
instrumenter

5. Opfølgning på engagementer, herunder gennemgang af
regnskabsmateriale og selvangivelser m.v. fra låntagere og kautionister
m.fl.

6. Procedurer for løbende korrekt engagementsklassifikation.

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at udarbejde
forretningsgange for løbende overvågning af sparekassens
engagementer i overensstemmelse med § 71-vejledningens punkt 124 og
125.

2.2.2. Finanstilsynet konstaterede ved undersøgelsen, at sparekassen ikke har
nogen kreditfunktion til overvågning af kreditbevillingen samt
engagementsmassen, som er adskilt fra og uafhængig af erhvervsafdelingen.

Siden Finanstilsynets sidste undersøgelse i maj 2006 er sparekassens udlån
vokset fra 776.883 t.kr. til 1.492.993 t.kr., hvilket svarer til en udlånsvækst på
92 %. En meget stor del af denne udlånsvækst et opnået ved en kraftig stigning
i udlån til ejendomsrelaterede aktiviteter, hvorved sparekassen i dag har en
meget stor eksponering på området for fast ejendom.

For en stor del af disse ejendomsengagementers vedkommende er der tale om
meget komplicerede engagementer, hvor der for flere af engagementernes
vedkommende er en betydeligt blanco, og hvor den reelle værdi af sparekassens
sikkerheder for disse udlån er meget usikker.
Herudover er en del af de involverede selskabers interne værdi, rentabilitet af
deres aktiviteter samt likviditetsmæssige situation problematisk.

Finanstilsynet konstaterede i denne forbindelse, at sparekassens kreditstyring på
flere punkter er særdeles mangelfuld. Engagementerne var langtfra
tilstrækkeligt oplyst, idet der i flere sager ikke forelå det nødvendige
økonomisk materiale til vurdering af engagementerne på betryggende vis.

Efter § 71-vejledeningens punkt 108 skal sparekassen sikre, at
kreditorganisationens opbygning indrettes således, at der er klart definerede
ansvars- og arbejdsområder, således at udførelse af opgaver adskilles fra
kontrollen af samme.

Efter § 71-vejledningens punkt 109 skal bestyrelse og direktion sikre, at
pengeinstituttets bevillingsproces er betryggende.

Da sparekassen har haft en kraftig udlånsvækst og desuden har påtaget sig
stadigt flere komplekse ejendomsengagementer, skal Finanstilsynet gøre
opmærksom på vigtigheden af at forbedre sparekassens kreditstyring, idet
sparekassen efter Finanstilsynets opfattelse har udvist betydelig risikovillighed i
forbindelse med kreditbevillingen.



/

- 354 -

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at oprette
en kreditfunktion, der i sin daglige funktion og opgaver opfylder
betingelserne om adskillelse fra og uafhængighed af de arbejdsområder,
der varetages af erhvervsafdelingen.

2.3. Engagementer
Finanstilsynet har ved undersøgelsen gennemgået sparekassens 50 største
engagementer blandt sparekassens engagementer over 7 mio. kr. samt alle
engagementer omfattet af § 78 i lov om finansiel virksomhed.

Finanstilsynet skal henlede sparekassens opmærksomhed på følgende
engagementer, hvor der på undersøgelseslidspunktet efter Finanstilsynets
opfattelse var objektiv indikation for værdiforringelse, jf.
regnskabsbekendtgørelsen § 52, stk. 2:



/

- 355 -

Sparekassens
eng.nr. debitor nedskrivninger v/u

(t.kr.)
7 Ejd.selskabet Sandgården ApS 0

20 Adm.selskabet af 22.1.98 ARA 4.000
ApS

36 Ejd.selskabet Linde allé 1-3 ApS 0
44 Person 26 5.775
45 Person 38 0
47 Person 39 0

Nedskrevet i alt 9.715

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassen atudarbejde en
nedskrivningsberegning samt en udførlig handlingsplan for hvert af
de ovennævnte engagementer.

Finanstilsynet begrundede under møderne den 13. juni samt 1. juli 2008
behovet for nedskrivningerne på de nævnte engagementer.

Finanstilsynet skal herudov er henlede opmærkso mheden på følgende
engagementer, hvor en negativ ændring i indtjenings- og/eller
formueforhold kan bevirke,at der opstår et nedskrivningsbehov.

Eng. nr. Debitor
4 Capital Group Koncernen
6 Virksomhed ApS 1
8 Jyske Ejendomme A/S

10 D.F.C. Group Holding A/S
13 Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS
15 K/S Inv.selskabet af 01.10.2006
25 Ejd.selskabet af 31.12.03 ApS
29 Virksomhed ApS 10
31 BCS Holding ApS
32 TAK Holding ApS
34 Person 73
39 Person 25
46 Prio Fyn A/S
48 Person 74
49 Ejd.selskabet Neptun ApS
50 Person 75

Gennemgangen af de 50 indberettede engagementer gav anledning til
nedenstående karakterfordeling.

Antal Antal (i pct.) Volume Volume (i
pct.)

3 1 2,0% 20.000 1,17%
2a 25 50% 943.825 55,24%
2b 16 32,0% 580.103 33,95%
1a 0 0,0% 0 0,00%



/

- 356 -

1b 6 12,0% 164.608 9,63%
0a 2 4,0% 0 0,00%
0b 0 0,0% 0 0,00%
SUM 50 100,0% 1.708.536 100,00%

Finanstilsynet skal særligt h enlede sparekassens opmærksomhed på, at
sparekassens andel af 2b en gagementer (svage engag ementer), som ved sidste
undersøgelse lå på 8 %, ved denne undersøgelse er steget til 32 %.

• Som risikooplysning skal Finanstilsynet meddele, at antallet af
engagementer med k arakteren 2b er væsentlig t højere end for
tilsvarende institutter i gruppe 3.

Finanstilsynet skal yderligere meddele, at engagement nr. 1, C-Holding Group
ApS har fået karakteren 2a under henvisning til, at sparekassen oplyste, at
debitor vil opsige handelen med H.J. Henriksensvej, således at engagementet
nedbringes med ca. 31 mio. kr.

3. Solvens
I henhold til § 124, stk. 1 og stk. 4, og § 125, stk. 1 og stk. 7, i lov om finansiel
virksomhed, skal virksomhedens bestyrelse og direktion på baggrund af
instituttets risikoprofil opgøre virksomhedens tilstrækkelige basiskapital og
individuelle solvensbehov. Solvensbehovet opgøres som den tilstrækkelige
basiskapital i pct. af de risikovægtede poster.

I bilag 1 til bekendtgørelse om kapitaldækning af 21. december 2007 er de
forhold, der skal indgå i pengeinstituttets overvejelser nærmere beskrevet. Af
punkt 27 i bilag 1 fremgår, at uanset hvilken metode, der anvendes skal
bestyrelsen og direktionen vurdere, om metoden giver et fornuftigt resultat.

Det fremgår af lovbemærkningerne til L 64 fra 27. oktober 2004, at
pengeinstitutter ved opgørelse af instituttets solvensbehov skal tage hensyn til
instituttets individuelle risikoprofil og de samfundsmæssige forhold, som
instituttet driver sine forretninger under. Ved opgørelsen af solvensbehovet skal
pengeinstituttet ikke alene se på de nuværende risici, men også på fremtidige
risici.

Sparekassen havde ved undersøgelsen opgjort sparekassens individuelle
solvensbehov til 12,4 %.

Sparekassen har pr. 30. juni 2008 indberettet et solvensbehov på 11,6 %.

Sparekassen har ved beregningen heraf taget udgangspunkt i lov om finansiel
virksomhed § 145, hvorefter sparekassen anfører, at solvensbehovet ikke kan
være mindre end den basiskapital, der er nødvendig for lovligt at kunne
opretholde sparekassens største engagement.

Der er således ikke ved denne beregning af sparekassens individuelle
solvensbehov taget højde for sparekassens risikoprofil.

Sparekassen har yderligere pr. 30. juni 2007 udarbejdet en opgørelse over
sparekassens individuelle solvensbehov efter Lokale Pengeinstitutters



/

- 357 -

stresstestmodel, hvor der er taget hensyn til sparekassens individuelle
risikoprofil, som viste et solvensbehov på 5,45 %. Efter Finanstilsynets
vurdering giver sparekassens beregninger efter denne model ikke et retvisende
billede af sparekassens solvensbehov ud fra sparekassen individuelle
risikoprofil.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at
foretage en ny indberetning af sparekassens individuelle solvensbehov
på baggrund af sparekassens risikoprofil. Sparekassen bør ved
beregningen heraf særligt overveje tillæg til solvensbehovet på følgende
områder:

1) Kontrolmiljø
2) Kapitalfremskaffelse
3) Strategiske risici
4) Udlånsvækst
5) Store engagementer
6) Svage engagementer
7) Koncentration af sikkerheder
8) Erhvervsmæssig koncentration
9) Risici i relation til sparekassens størrelse
10) Likviditetsrisici

Ved opgørelsen skal sparekassen især tage højde for den risiko, der er på de
engagementer, som tilsynet har givet karakteren 2b.

I henhold til § 124, stk. 5, og § 125, stk. 8, i lov om finansiel virksomhed kan
Finanstilsynet fastsætte et højere solvenskrav end 8 %.

Det fremgår af lovbemærkningerne, "at de forhold, som Finanstilsynet vil
lægge vægt på ved opgørelsen af det individuelle solvenskrav, vil være de
samme forhold, som bestyrelsen og direktionen skal lægge til grund for
vurderingen af solvensbehovet. I Finanstilsynets vurdering vil der også kunne
indgå en vurdering af ledelsen – herunder dens kvalitet og risikovillighed.
Endvidere vil Finanstilsynet kunne foretage en sammenligning af de enkelte
selskaber, hvilket også kan danne grundlag for tilsynets afgørelse."

Bestemmelserne i § 124, stk. 5 og § 125, stk. 8 om fastsættelse af et
solvenskrav er en gennemførsel af kreditinstitutdirektivet 2006/48/EF af 14.
juni 2006 artikel 136, stk. 2. Det fremgår af artikel 136, stk. 2, at de kompetente
myndigheder (Finanstilsynet) skal fastsætte et højere solvenskrav, såfremt
anvendelsen af andre foranstaltninger alene ikke efter al sandsynlighed inden
for en passende tidsramme vil forbedre arrangementerne, processerne,
mekanismerne og strategierne tilstrækkeligt.

Finanstilsynet har fortolket direktivet således, at Finanstilsynet skal fastsætte et
større solvenskrav i de tilfælde, hvor virksomheders solvensbehov ikke dækker
virksomhedens risikoprofil og der samtidig er manglende styring af risiciene.



/

- 358 -

Finanstilsynet skal derfor oplyse, at tilsynet ikke har taget endelig stilling til,
om tilsynet skal fastsætte et solvenskrav, der er højere end de af sparekassen
opgjorte solvensbehov på 12,4 %/11,6 %, jf. lov om finansiel virksomhed §
124, stk. 4. Finanstilsynet vil melde tilbage til sparekassen, når tilsynet har
modtaget sparekassens opgørelse af solvensbehovet.

4. Markedsrisiko
4.1. Bestyrelsens § 70-instruks til direktionen
Finanstilsynet gennemgik ved undersøgelsen bestyrelsens § 70-instruks til
direktionen, og denne gennemgang gav anledning til følgende bemærkninger på
området for markedsrisikobehæftede aktiviteter:

4.1.1. Under punkt 2.4.3 vedrørende instruksen for renterisiko og fonds mangler
den procentvise grænse for direktionens adgang til erhvervelse af ikke-
børsnoterede danske eller udenlandske obligationer.

Efter punkt 84 i § 71-vejledningen skal retningslinjernes grænser i bestyrelsens
§ 70-instruks til direktionen fastlægges således, at bestemmelserne om
midlernes anbringelse og likviditet i kapitel 11 i lov om finansiel virksomhed
altid er opfyldt selv ved fuld udnyttelse af grænserne.

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at indsætte en grænse for
direktionens adgang til at erhverve ikke-børsnoterede udenlandske
obligationer i overensstemmelse med kapitel 11 i lov om finansiel
virksomhed.

4.1.2. Under punkt 2.4.4 vedrørende direktionens adgang til at tage positioner
på finansielle instrumenter baseret på renter er der nævnt 3 alternativer for
direktionens adgang til at tage positioner på disse finansielle instrumenter.

Efter punkt 86 i § 71-vejledningen skal § 70-instruksens retningslinjer
indeholde konkrete grænser for direktionens adgang til at disponere inden for
fonds.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at fastsætte en konkret
grænse for direktionens adgang til at tage positioner finansielle
instrumenter baseret på renter efter punkt 2.4.4.

4.1.3. Underpunkterne 2.4.5 og 2.4.6 under punkt 2.4 vedrørende bestyrelsen
instruks for renterisiko og fonds indeholder adgang for direktionen til at handle
inden for forskellige fastlagte grænser, hvor direktionens samlede dispositioner
inden for hver enkelt af disse områder samlet ikke må overstige en vis
procentdel af sparekassens basiskapital.

Efter punkt 84 i § 71-vejledningen skal retningslinjernes grænser i bestyrelsens
§ 70-instruks til direktionen fastlægges således, at bestemmelserne om
midlernes anbringelse og likviditet i kapitel 11 i lov om finansiel virksomhed
altid er opfyldt selv ved fuld udnyttelse af grænserne.

• Finanstilsynet skal derfor påbyde sparekassen at udfærdige
retningslinjerne i punkt 2.4.5 og 2.4.6 således, at det klart fremgår



/

- 359 -

heraf, at dispositioner inden for dette område også enkeltvis skal
overholde grænserne i § 145 i lov om finansiel virksomhed, herunder 25
%-grænsen i § 145, stk. 1.

4.1.4. Finanstilsynet konstaterede samtidigt ved gennemlæsningen af
bestyrelsens § 70-instruks til direktionen, at denne under punkt 2.4 Instruks for
renterisiko og fonds bærer en meget stor lighed med Lokale Pengeinstitutters
standardskabelon.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund samt på baggrund af
foranstående under punkterne 2.1.1, 2.1.2 og 2.1.3 påbyde sparekassen
at forholde sig til sparekassens faktiske risici i forhold til %-grænserne i
§ 70-instruksen på området for renterisiko og fonds, da § 70-instruksen
på dette område i høj grad bærer præg af at være en direkte afskrift fra
Lokale Pengeinstitutters skabelon.

4.2. Yderligere bemærkninger til markedsrisikoområdet
4.2.1. Finanstilsynet konstaterede ved undersøgelsen, at der for sparekassens
markedsrisikobehæftede aktiviteter ikke er nogen klar funktionsadskillelse i
sparekassen, idet der på flere områder er personsammenfald mellem de
personer, der er involveret i handel og risikotagning og de personer, der fører
kontrol med overholdelsen af de givne retningslinier på markedsrisikoområdet.

Efter § 71-vejledningens punkt 129 skal det sikres, at organisationen på
markedsrisikoområdet indrettes således, at der er klart definerede ansvars-og
arbejdsområder, således at udførelse af opgaver adskilles fra kontrollen af
samme.

Efter § 71-vejledningens punkt 130 må medarbejdere, der er involveret i handel
og risikotagning, således som hovedregel ikke medvirke ved forretningernes
afvikling, udførelsen af interne kontroller, opgørelse af resultater og risici samt
udarbejdelse af ledelsesrapportering m.v.

Efter § 71-vejledningens punkt 131 må disponerende enheder som
udgangspunkt ikke referere til en medarbejder, som er leder med ansvar for
afvikling, kontrol, resultat- og risikoopgørelser samt ledelsesrapportering.

• Finanstilsynet skal påbyde sparekassens at ændre direktionens
instrukser på området for markedsrisikobehæftede aktiviteter således, at
der bliver en klar adskillelse mellem handelen og risikotagningen på
markedsrisikoområdet og den interne overvågning og kontrollen
hermed.

Såfremt der ikke kan indføres interne kontroller med en fuldstændig
funktionsmæssig adskillelse af disponerende og afviklende
enheder/medarbejdere, stilles der forøgede krav til pengeinstituttets beføjelser
og procedurer, forretningsgange og rapportering, jf. punkt 133-140 og 143-145,
jfr. § 71-vejledningens punkt 142.

4.2.2. Finanstilsynet konstaterede ved undersøgelsen, at grænserne i
direktionens instrukser for de disponerendes aktiviteter på området for



/

- 360 -

markedsrisikobehæftede aktiviteter lå en del over den risiko, sparekassen
gennem sine aktiviteter på området rent faktisk påtager sig.

I henhold til § 71-vejledningens punkt 134 skal bevillingsbeføjelserne
indeholde kontrollerbare grænser med hensyn til risikotagning, der klart skal
afgrænse den disponerende enheds, medarbejders eller porteføljeforvalters
beføjelser.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at
udforme grænserne i direktionens instruks på området for
markedsrisikobehæftede aktiviteter således, at de afspejler den aktuelle
risiko, sparekassen løber på markedsrisikoområdet.

4.2.3. Finanstilsynet konstaterede ved gennemgangen af direktionens instruks
på området for markedsrisikobehæftede aktiviteter, at der flere steder i denne
instruks er henvist til bank- og sparekasseloven.
Finanstilsynet skal oplyse, at lov om finansiel virksomhed har været gældende
siden 2001.

• Finanstilsynet skal på denne baggrund påbyde sparekassen at ændre
alle henvisninger til bank- og sparekasseloven i instruksen således, at
der henvises til de aktuelle bestemmelser i lov om finansiel virksomhed.

5. Rapportering af likviditetsmæssige situation
Finanstilsynet konstaterede ved årsskiftet, at sparekassens likviditetsmæssige
situation var kritisk, hvorfor man bad sparekassen om at opgøre og fremsende
løbende indberetninger af sparekassens likviditetsmæssige situation.

Finanstilsynet kan oplyse, at man stadig følger sparekassens likviditetsmæssige
situation meget tæt, hvorfor sparekassen indtil videre skal foretage disse
indberetninger af sparekassens likviditetsmæssige situation som hidtil.

6. Afsluttende bemærkninger
Sparekassen skal senest den 1. oktober 2008 indsende en redegørelse omkring
sparekassens opfyldelse af de i rapporten nævnte påbud til Finanstilsynet.

I protokollatet til årsregnskabet for 2008 skal revisionen endvidere i
bemærkningsafsnittet forholde sig til de påbud, som Finanstilsynet har givet
sparekassen i denne rapport, jf. bilag 2, pkt. 1.5, i bekendtgørelse nr. 1224 af
22. oktober 2007 om revisionens gennemførelse i finansielle virksomheder m.v.
samt finansielle koncerner.

…

Denne rapport er samtidig sendt til sparekassens eksterne revisorer.
…”



/

- 361 -

2.5.6.3 Sparekasses opfølgning

Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 17. juni 2008 (ekstrakten side 11923), at

tilsynet ikke blev helt færdig, da der havde været misforståelser vedrørende opstillingsformen

i erhvervsengagementer, og at inspektøren derfor ville vende tilbage et par dage i juli.

Direktør Sagsøgte 1 oplyste på bestyrelsesmødet den 29. juli 2008 (ekstrakten side 11928), at

Finanstilsynets rapport endnu ikke var modtaget, men at den forventedes at foreligge i løbet af

august. Af referatet fra bestyrelsesmødet fremgår endvidere:

”…
For at komme rapporten i forkøbet kunne vi jo lade BDO se på de største
engagementer mente Sagsøgte 2], idet han var fortørnet over inspektøren
ordvalg i en enkelt sætning under den mundtlige afrapportering. Sagsøgte 1]
oplyste, at Tilsynet mundtligt havde bedt om én nyhensættelse på 700 tkr. og
reguleret en anden med godt 2 mio. kr. til 7 mio. kr., hvilket Sagsøgte 1 ikke
syntes var usædvanlig.
Bestyrelsen afventer, at Sagsøgte 1 på næste møde oplyser, hvad statsaut.
revisor Sagsøgte 4 mener om sagen, idet det årlige aktiv eftersyn ligger en 3
måneder fremme.
…”

Finanstilsynets rapport blev gennemgået af Sagsøgte 1 på bestyrelsesmødet den 19. august

2008 (ekstrakten side 11930). Kopi af rapporten blev udleveret til formandskabet. Bestyrelsen

var tilfreds med rapporten, og med at Finanstilsynet ikke havde forlangt yderligere

nedskrivninger. Endvidere fremgår det af referatet fra bestyrelsesmødet, at bestyrelsen

sammen med direktionen ville sørge for, at de forskellige påbud på organisationsområdet blev

udført efter tilsynets ønsker.

Bestyrelsen besluttede på mødet den 15. september 2008 (ekstrakten side 11933), at

bestyrelsen indtil videre løbende skulle have en oplistning af alle afslag på

erhvervsengagementer over 5 mio. kr. med oplysning om navn, beløb og formål.

Sagsøgte 1 og souschef Person 10 oplyste i et brev af 1. oktober 2008 til Finanstilsynet

(ekstrakten side 9915), at tilsynets rapport var grundigt gennemgået på et bestyrelsesmøde i

august, og at bestyrelsen og han var enige i, at sparekassen på nogle områder skulle have

strammet op i organisationen. I brevet, der indeholder oplysning om allerede iværksatte og

planlagte tiltag i henhold til tilsynsrapporten, er anført følgende:



/

- 362 -

”…
1. Bestyrelsen og direktionen

Med hensyn til § 78-engagementer sørger vi for, at al dokumentation for nævnte
skal være til stede på lige fod med øvrige kunders engagementer. I bestyrelsens
forhandlingsprotokol vil vi i fremtiden også informere om låneafslag. I så vid
udstrækning som muligt skal bestyrelsen bevilge flere lån efter indstilling fra
direktionen.
I erhvervsengagementer bliver der ved hver fornyet behandling ”lagt” en
forside, der nøje beskriver bl.a. selskabets hovedaktionærer, koncernoversigt,
hovedaktiviteter, revision og advokat samt beskrivelse af de ansvarlige
deltageres uddannelse, karriereforløb m.v. Oplysninger som vi i forvejen
besidder, men på denne måde bliver oplysningerne centraliseret som første
punkt i alle lånesager til bestyrelsen.

2. Kreditområdet

På seneste ledermøde har vi besluttet, at sparekassen har en sådan størrelse, at
der skal udfærdiges en ny separat kreditpolitik og efterfølgende
forretningsgange for både erhvervs- og privatkunder.

2.1. Kreditstyring

Vi kan som udgangspunkt nemt beskrive de daglige rutiner, som foregår på
kreditovervågning. Vi har altid foretaget løbende handlinger, som giver os fuldt
dagligt indblik.

Bl.a. gennemgåes overtræk og restancer hver dag inden kl. 11.00, og
gruppelederne er ansvarlig for, at fraværende medarbejdere har en substitut, der
behandler alle overtræk og opfølgningshændelser. Efterfølgende tjekker min
souschef eller dennes substitut, at alle kreditansvarlige har behandlet overtræk.
Vi har løbende årlig genbevilling af erhvervsengagementer, ligesom de ganske
få kunder med finansielle instrumenter selvfølgelig har loss klausuler med -5%
som sats for, at medarbejderen får besked i systemet.

Med hensyn til en særskilt kreditfunktion er dagligdagen således, at jeg ikke
betjener kunder og alene bruges som kreditchef, når gruppelederne kommer
med deres indstillinger. Engagementer over mine beføjelser går videre til
bestyrelsen, mens afslag og afslag på indstillinger afgøres på mit bord. Det har
ikke været bestyrelsens ønske hidtil, at vi skulle bruge deres tid på afslag,
undtagen når det var informativt at gøre det. Imidlertid får bestyrelsen fremover
forelagt alle afslag siden sidste møde med navn, engagement og formål.

Vi tænker over kreditfunktionen derhen, at vi enten laver et kvalificeret
kreditudvalg med ugentlig møde, eller vi ansætter en kreditchef, selvfølgelig
uden kreditbeføjelser, men som dog i så fald skal varetage andre relaterede
opgaver i huset.



/

- 363 -

2.3. Engagementer

Vi har igen pr. 30.9. 2008 gennemgået den nævnte portefølje, hvor vi har
foretaget enkelte nye nedskrivninger og justeret andre i op- og nedadgående
retning.

Vi har allerede lagt en strategi for de engagementer, der overstiger 10% af
basiskapitalen, ligesom vi har nedbragt vores udlån og garantier med ca. 100
mio. siden halvårsrapporten.

3. Solvens

Vi har efter din anmodning beregnet en ny solvens i forhold til 30.6. 2008, hvor
vi har gjort de fornødne tiltag og overvejelser med mest mulig mørke briller for
øjnene.

4. Markedsrisiko

Med hensyn til bestyrelsens §70-instruks har du fuldstændig ret i, at nogle
procentsatser ikke forholder sig til den virkelighed, som foregår i det daglige,
herunder en alt for høj renterisiko på 15%, når fakta har været mellem 1 og 3%.
Instruksen bliver selvfølgelig ændret til de faktiske forhold i alle henseender og
forelægges bestyrelsen snarest.

Vi bruger som udgangspunkt altid det materiale som Lokale Pengeinstitutter
leverer til os, hvorfor ligheden kan værende slående. Imidlertid vil vi ved
ændringen gøre instruksen så lokal og rigtig som muligt, herunder undlade
forretninger, som vi ikke beskæftiger os med.

4.2. Yderligere bemærkninger til markedsrisikoområdet.

Med hensyn til bemandingen i investeringsafdelingen har det stået sløjt til p.g.a.
barsel og en enkelt medarbejders langvarige sygdom. Efter nyansættelse pr. 1.
september og én retur fra barsel her pr. 1. oktober 2008 er afdelingen nu fuldt
bemandet, og den styrkede adskillelse af diverse funktioner kan genetableres
fuldt ud.

Afslutningsvis vil jeg gerne fremhæve, at vi har mange elektroniske
forretningsgange, som alle medarbejdere bruger i det daglige, ligesom alle
funktioner i sparekassen afdækkes af min. 2 medarbejdere, som er henholdsvis
ansvarlig og substitut på opgaven.

Som bekendt er det lidt af en turbulent tid, sektoren gennemlever, og så snart
den lægger sig, vil vi yderligere aktivere indsatsen i din rapport.

Jeg håber, at denne redegørelse forklarer vores tilgang til rapporten. Vi retter de
ting til, som bliver gældende for vores institut i overensstemmelse med de
gældende regler og cirkulærer.
…”



/

- 364 -

2.5.7 Finanstilsynets henvendelser om likviditet

Ved brev af 31. januar 2008 (ekstrakten side 8535) anmodede Finanstilsynet Sparekasse om at

indsende en opgørelse af likviditeten sammen med en oversigt over lines over 7,5 mio. kr. og

finansiering hos finansielle samarbejdspartnere pr. 1. februar 2008.

Sparekassen indlevede ved brev af 4. februar 2008 (ekstrakten side 8543) en

likviditetsopgørelse, lineoversigt og liste med indlån over 5 mio. kr. Af brevet fremgår

følgende:

”…
Opgørelsen viser, at sparekassen er tæt på 10%-kravet, hvorfor vi allerede
havde besluttet, at der for en del af den disponible likviditet på 189 mio. kr.
skulle købes obligationer for 30 – 50 mio., heraf er der i januar 2008 købt 39
mio. kr. på termin til levering den 14. februar 2008.

Vi kan yderligere oplyse, at sparekassens overskud for 2007 er på 30 mio. kr.
efter skat, en solvens på 17,1 % (behov 12,46%) og en likviditetsoverdækning
på 23 mio. kr.
…”

Det fremgår af et telefonnotat udarbejdet af Sagsøgte 1 den 7. februar 2008 (ekstrakten side

8559), at han samme dag havde talt med finansinspektør Vidne 14. Ifølge notatet havde de talt

om følgende:

”…
- Vi lægger tæt på 10%, nr. 1!
- Line i andre pi – gl/nye – samhandel med pi’erne
- 42 mio. indlån – ctr. 30  bruges til låneindtræk
- 25 mio. – er ude.
- Udlån er reduceret m/ca. 50 mio. og fastholdes på niveau
- Der er købt 39 mio. i obl.
- Vi ønsker min. 300 mio. i obl. løbende
- Fører likviditetsskema – fint.
- Sagsøgte 1 regner med en god penneven, der skriver igen 1/3-08
- God og positiv samtale og i god harmoni.
…”

o

Som følge af den lave overdækning i forhold til 10%-kravet i FIL § 152, anmodede

Finanstilsynet ved brev af 13. februar 2008 (ekstrakten side 8561) sparekassen om at indlevere

en opgørelse af likviditeten den 18. februar. Samtidig blev sparekassen bedt om at indsende

den likviditetsoversigt, som angav, hvornår de forskellige beløb forfaldt. Sagsøgte 1 havde

telefonisk oplyst, at sparekassen var i besiddelse af en sådan.



/

- 365 -

Sparekassen blev pålagt at indsende opgørelserne én gang ugentligt, hvilket dog ved

Finanstilsynets mail af 14. februar 2008 (ekstrakten side 8565) blev ændret til hver 10. dag.

Sparekassen indleverede herefter internt skema over fremtidige større betalinger og

likviditetsopgørelse m.v. opgjort pr. 20. februar 2008. Disse løbende indberetninger fortsatte

sparekassen med at lave.

Finanstilsynet meddelte ved brev af 18. december 2008 til Sparekasses bestyrelse og direktion

(ekstrakten side 10753), at sparekassen med baggrund i forbedring af likviditeten fremover

skulle indsende likviditetsopgørelse ultimo hver måned.

2.5.8 Finanstilsynets henvendelser om solvensbehovet

Finanstilsynet fremrykkede ved brev af 3. september 2008 (ekstrakten side 9837) den frist,

som Sparekasse havde fået i undersøgelsesrapporten fra august samme år (se ovenfor afsnit

2.4.6.2), til at foretage en ny indberetning af sparekassens individuelle solvensbehov på

baggrund af sparekassens risikoprofil til 15. september. Som begrundelse herfor anførte

Finanstilsynet, at sparekassens tidligere indberetninger ikke gav et retvisende billede af

sparekassens solvensbehov. Endvidere henviste Finanstilsynet til, at en del af sparekassens

kunder havde været omtalt i pressen i forbindelse med økonomiske vanskeligheder,

betalingsstandsninger m.v. Dertil kom, at Finanstilsynet havde erfaret, at flere af sparekassens

problematiske udlånskunder også var kunder i andre institutter. Brevet var vedlagt et skema

for den karakter og tabssandsynlighed, som tilsynet ved undersøgelsen havde givet det enkelte

af de 50 største engagementer (ekstrakten side 9969), hvoraf følgende fremgår:

”Sparekasse pr. halvår 2008
Eng. Engageme Karak Blanco Tabssands
nr. nt ter ynlighed
1 C-Holding Group ApS 85.834 2a 23.834 10
2 Top Ejendomme I/S 66.877 2a 33.836 2
3 Capital Invest ApS 81.000 2a 39.274 5
4 Capital Group Koncern 78.311 2b 50.705 50
5 Essex Invest A/S 75.171 2a 42.260 2
6 Virksomhed ApS 1 74.066 2b 19.143 20

7 Ejendomsselskabet 70.912 1b 15.538 100
Sandgården ApS

8 Jyske Ejendomme A/S 72.626 2b 35.129 20
9 All Nordic Group ApS 19.000 2a 0 10



/

- 366 -

10 D.F.C. Group Holding 67.404 2b 46.650 20
A/S

11 CV Ejendomme ApS 58.529 2a 13.498 10
12 Virksomhed ApS 11 58.846 2a 25.178 10

13 Entrepriseselskabet 1/9 46.515 2b 18.478 50
2003 ApS

14 Ejendomsselska bet 50.293 2a 14.600 2
Stenvej ApS

15 K/S 51.960 2b 26.960 20
Investeringssels kabet af
01.10.2006

16 EURO909.DK A/S 0
17 Ejendom & Invest P/S 36.580 2a 6.500 2
18 Ejendomsselska bet 40.000 2a 0 2

Voldbrohus A/S
19 I/S Vestergård 39.391 2a 3.126 10
20 Adm.-selskabet af 38.742 1b 7.300 100

22.1.98 ARA ApS
21 Person 76 35.539 2a 4.889 10
22 Person 19 34.374 2a 4.732 2
23 SJB Ejendomme ApS 27.830 2a 5.591 10
24 Person 77 29.216 2a 9.173 5
25 Ejd.selskabet af 48.270 2b 30.296 20

31.12.03 ApS
26 Kapitalpleje A/S 20.000 2a 0 2
27 Strandparken Tornby 26.000 2a 4.500 10

P/S
28 Brønderslev 24.700 2a 7.717 10

Flytteforretning A/S
29 Virksomhed ApS 10 24.128 2b 14.128 20
30 Kærgård I/S 23.690 2a 1.514 10
31 BCS Holding A Sagsøgte 2 23.856 2b 8.056 50
32 TAK Holding ApS 20.247 2b 13.446 50
33 K/S All Nordic 20.000 3 0 0

Skovlunde I
34 Person 73 19.275 2b 1.064 20
35 Casper Brandts Plads 0

ApS
36 Ejd.selskabet Li nde Alle 16.346 1b 2.346 100

1-3 ApS
37 Person 78 22.507 2a 2.400 10
38 Person 79 16.958 2a 3.528 10
39 Person 25 15.512 2b 2.972 20

40 Aalborg Menigheds 16.297 2a 0 10
Center

41 Person 80 20.560 2a 4.101 10
42 A/S Dagelykke 16.380 2a 7.666 10

Ejendomme
43 DM Developme nt ApS 18.253 2a 1.561 10



/

- 367 -

44 Person 26 13.117 1b 5.921 100
45 Person 38 13.090 1b 3.352 100
46 Prio Fyn A/S 7.045 2b 7.045 50
47 Person 39 12.401 1b 3.083 100
48 Person 74 11.501 2b 2.421 50
49 Ejd.selskabet Neptun 9.900 2b 2.790 20

ApS
50 Person 75 9.487 2b 3.695 50

1.708.536 579.996
…”

Det fremgår af Finanstilsynets not at af 10. oktober 2008 (ekstrakten side 10505), at

karakteren 3 blev givet til ”risikofr i og supergo de” engagementer med en

tabssandsynlighedsprocent på 0 ell er 1, mens karakteren 2a blev givet til ”rigtig

gode/mellemgode/mindre gode” e ngagemente r med en tabssandsynlighedsprocent på 2, 5

eller 10, og karakteren 2b blev giv et til ”risiko fyldte/nogen risiko/megen risiko” med en

tabssandsynlighedsprocent på 20, 30 eller 50. Nedskrivnings- og tabsengagementer med en

tabssandsynlighedsprocent på 100 fik karakteren 1 og 0.

Bestyrelsen godkendte på bestyrelsesmødet den 15. september 2008 (ekstrakten side 11934)

sparekassens revurdering af solvensbehovet efter Finanstilsynets henvendelse af 3. september.

Solvensbehovet var revurderet til 8,60%. Beregnet på det største engagement var

solvensbehovet opgjort til 11,58%.

Finanstilsynet sendte ved brev af 5. november 2008 (ekstrakten side 10499) tilsynets notat af

10. oktober 2008 vedrørende Sparekasses solvensbehov, som var udarbejdet i forbindelse med

tilsynets seneste undersøgelse, til bestyrelsen, direktionen og revisionen. Af notatet

(ekstrakten side 10501) fremgår følgende:

”…
Solvensbehov i Sparekasse

1. Indledning
Finanstilsynet var på undersøgelse i Sparekasse i perioden 9.-13. juni samt 30.
juni - l. juli 2008, og Finanstilsynet konstaterede i den forbindelse, at
sparekassen har problemer på centrale driftsmæssige områder. Sparekassen er
kendetegnet ved mangelfulde forretningsgange på centrale driftsområder som
blandt andet kreditområdet, manglende kontrol i organisationen, stram likviditet
samt stor eksponering til ejendomssektoren.



/

- 368 -

På denne baggrund bør der tages stilling til, om der skal sættes et solvenskrav,
der er højere end det til finanstilsynet indberettede solvensbehov pr. 30. juni
2008 på 11,6 %. Sparekassens faktiske solvens ligger på 17,7 %.

2. Retligt grundlag
I henhold til § 124, stk. 1 og stk. 4, og § 125, stk. l og stk. 7, i lov om finansiel
virksomhed, skal virksomhedens bestyrelse og direktion på baggrund af
instituttets risikoprofil opgøre virksomhedens tilstrækkelige basiskapital og
individuelle solvensbehov. Solvensbehovet opgøres som den tilstrækkelige
basiskapital i pct. af de risikovægtede poster.

I bilag 1 til bekendtgørelse om kapitaldækning af 21. december 2007 er de
forhold, der skal indgå i pengeinstituttets overvejelser nærmere beskrevet. Af
punkt 27 i bilag I fremgår, at uanset hvilken metode, der anvendes skal
bestyrelsen og direktionen vurdere, om metoden giver et fornuftigt resultat.

Del fremgår af lovbemærkningerne til L 64 fra 27. oktober 2004, at
pengeinstitutter ved opgørelse af instituttets solvensbehov skal tage hensyn til
instituttets individuelle risikoprofil og de samfundsmæssige forhold, som
instituttet driver sine forretninger under. Ved opgørelsen af solvensbehovet skal
pengeinstituttet ikke alene se på de nuværende risici, men også på fremtidige
risici.

I henhold til § 124, stk. 5, og § 125, stk. 8, i lov om finansiel virksomhed kan
Finanstilsynet fastsætte et højere solvenskrav end 8 %.

Det fremgår af lovbemærkningerne, "at de forhold, som Finanstilsynet vil
lægge vægt på ved opgørelsen af det individuelle solvenskrav, vil være de
samme forhold, som bestyrelsen og direktionen skal lægge til grund for
vurderingen af solvensbehovet. I Finanstilsynets vurdering vil der også kunne
indgå en vurdering af ledelsen herunder dens kvalitet og risikovillighed.
Endvidere vil Finanstilsynet kunne foretage en sammenligning af de enkelte
selskaber, hvilket også kan danne grundlag for tilsynets afgørelse."

Bestemmelserne i § 124, stk. 5 og § 125, stk. 8 om fastsættelse af et
solvenskrav er en gennemførsel af kreditinstitutdirektivet 2006/48 EF af 14.
juni 2006 artikel 136, stk. 2. Det fremgår af artikel 136, stk. 2, at de kompetente
myndigheder (Finanstilsynet) skal fastsætte et højere solvenskrav, såfremt
anvendelsen af andre foranstaltninger alene ikke efter al sandsynlighed inden
for en passende tidsramme vil forbedre arrangementerne, processerne,
mekanismerne og strategierne tilstrækkeligt.

Finanstilsynet har fortolket direktivet således, at Finanstilsynet skal fastsætte et
større solvenskrav i de tilfælde, hvor virksomhedens solvensbehov ikke dækker
virksomhedens risikoprofil og der samtidig er manglende styring af risiciene.

3. Modelbeskrivelse



/

- 369 -

Ved opgørelse af solvensbehovet har virksomhederne metodefrihed. Nedenfor
er kort beskrevet de modeller, der er anvendt ved opgørelse af Sparekasses
solvensbehov.

3.1. Sparekasses anvendte modeller
3.1.1. Lokale Pengeinstitutters stresstestmodel
Sparekasse havde inden undersøgelsen udarbejdet en solvensbehovsopgørelse
pr. 30. juni 2007 efter den stresstestmodel, som Lokale Pengeinstitutter har
udarbejdet for sine medlemmer. Modellen er på mange måder identisk med den
mekaniske Stresstestmodel, som Finanstilsynet anvender i sin løbende
overvågning. Denne opgørelse viste et solvensbehov for sparekassen på 5,41 %.

De ansvarlige undersøgere konstaterede i forbindelse med undersøgelsen af
sparekassen i juni og juli 2008, at sparekassen ved anvendelsen Lokale
Pengeinstitutters stresstest-model havde lavet flere regnefejl, samt at
sparekassen ikke i tilstrækkelig grad havde taget højde for flere væsentlige
risici for sparekassen som eksempelvis:

1) Kontrolmiljø
2) Kapitalfremskaffelse
3) Strategiske risici
4) Udlånsvækst
5) Store engagementer
6) Svage engagementer
7) Koncentration af sikkerheder
8) Erhvervsmæssig koncentration
9) Risici i relation til sparekassens størrelse
l 0) Likviditetsrisici

Det er derfor de ansvarlige undersøgeres opfattelse, at sparekassen ikke har
anvendt Lokale Pengeinstitutters stresstestmodel korrekt, hvorfor resultatet ikke
kan betragtes som værende retvisende.

Sparekassen har efter Finanstilsynets undersøgelse udarbejdet en fornyet
solvensbehovsopgørelse, der tager udgangspunkt i regnskabstallene i
halvårsregnskabet pr. 30. juni 2008, som efterfølgende er ganget op på årsbasis.
Sparekassen har efterfølgende udsat dette årsregnskab for en stresstest.
Resultatet af denne stresstest (det herved fremkomne negative resultat) udgør
kapitalbehovet før reservation af kapital til de yderligere risici, der ikke er taget
højde for i stress-testen, og hvor sparekassen finder, at særlige forhold medfører
et behov for at reservere ekstra kapital til dækning af de pågældende risici.

Sparekassen har herefter opgjort sit individuelle solvensbehov efter Lokale
Pengeinstitutters stresstestmodel til 8,6 % efter Finanstilsynets undersøgelse af
sparekassen. Sparekassen har meddelt Finanstilsynet dette ved brev af 14.
september 2008.

3.1.2. Sparekasses egen metode til opgørelse af solvensbehovet Sparekassen har
ved opgørelsen af det solvensbehov, som sparekassen indberetter til
Finanstilsynet, valgt en anden metode, hvor Sparekassen ved



/

- 370 -

beregningen heraf har taget udgangspunkt i 25 %-grænsen i lov om finansiel
virksomhed § 145, stk. 1, hvorefter sparekassen anfører, at solvensbehovet ikke
kan være mindre end den basiskapital, der er nødvendig for lovligt at kunne
opretholde sparekassens største engagement. Sparekassen skal således altid
have en basiskapital, der er mindst 4 gange større end det største engagement,
og solvensbehovet er derfor beregnet efter følgende formel:

Største engagement efter fradrag * 4 * 100 = solvensbehovet
Vægtede poster

Sparekassens opgørelse af solvensbehovet pr. 30, juni 2008 ser herefter således
ud:

75.363 * 4 * 100 = 11,6%
2.598.716

Det fremgår af lov om finansiel virksomhed § 124, stk. 4 samt
lovbemærkningerne til L 64 fra 27. oktober 2004, at pengeinstitutter ved
opgørelse af instituttets solvensbehov skal tage hensyn til instituttets
individuelle risikoprofil og de samfundsmæssige forhold, som instituttet driver
sine forretninger under. Ved opgørelsen af solvensbehovet skal pengeinstituttet
både se på de nuværende risici og de fremtidige risici. I bilag l til
bekendtgørelse om kapitaldækning af 21. december 2007 er de forhold, der skal
indgå i pengeinstituttets overvejelser nærmere beskrevet.

Der er ved beregningen af sparekassens individuelle solvensbehov efter denne
metode ikke taget højde for sparekassens individuelle risikoprofil, hvorfor
metoden ikke er anvendelig til opgørelsen af sparekassens solvensbehov,
selvom det største engagement naturligvis skal kunne ligge inden for
solvensbehovet.

3.4. Finanstilsynets korrigerede solvensbehovsopgørelse for Sparekasse –
sandsynlighedsmodellen
Denne model tager udgangspunkt i den af Finanstilsynet korrigerede mekaniske
stresstestmodel pr. 31. december 2007. Modellen er herefter korrigeret for så
vidt angår kreditrisici med resultatet af den engagementsgennemgang,
Finanstilsynet gennemførte i forbindelse med undersøgelsen i sparekassen i juni
og juli 2008.

Modellen er normalt baseret på, at hele kreditporteføljen opdeles i mindre
porteføljer opdelt efter størrelse af engagementet. I hver portefølje udvælges
tilfældigt en række engagementer i en stikprøve.

Finanstilsynet har dog ikke udtaget nogen stikprøver i forbindelse med
undersøgelsen af sparekassen, men kun gennemgået sparekassens 50 største
engagementer, som alle var erhvervsengagementer. Disse gennemgåede
engagementer svarer til 82 % af sparekassens samlede erhvervsrelaterede
engagementsmasse, og det ved undersøgelsen fundne kapitalbehov er
efterfølgende ganget op på hele den erhvervsrelaterede udlånsportefølje for at
komme frem til det samlede kapitalbehov for sparekassens



/

- 371 -

erhvervsrelaterede engagementer. Resultatet heraf udgør kapitalbehovet for
kreditrisici ved Finanstilsynets anvendelse af denne model.

Ved estimering af det enkelte engagements bruttokapitalbehov ganges et
forsigtigt opgjort blanco med en vurderet tabssandsynlighed.

De anvendte tabssandsynlighederne på engagementerne er som følger:
Karakter Beskrivelse Tabssandsynlighed

(i pct.)
3 Risikofri og supergode 0 eller 1
2a Rigtig gode/mellemgode/mindre gode 2, 5 eller 10
2b Risikofyldte/nogen risiko/megen risiko 20, 30 eller 50
1 og 0 Nedskrivnings- og tabsengagementer 100

På baggrund af denne model vurderer Finanstilsynet, at sparekassens
solvensbehov udgør ca. 14,04 % .

3.5. Kreditreservationsmod ellen
Denne model tager udgangs punkt i 8 %-kravet i lo v om finansiel virksomhed
§ 124, stk. 2, nr. 1 og resultaterne af undersøgelsen af Sparekasse i juni og juli
200 8, idet risikoprofilen p å kreditområdet er omregnet til et tillæg til solv
ensbehovet.

Modellen er i særlig høj gra d rettet mod sparekassens risikoprofil på
kreditområdet, idet det histo risk har vist sig, at det er på kreditområdet,
vanskelighederne opstår.

Kreditreservationsmodellen tager udgangspunkt i, at lovens mindstekrav på 8 %
som udgangspunkt er dækkende for instituttets portefølje.

Modellen anvendes typisk i institutter, som har særligt mange svage og store
engagementer, hvor der ikke er nedskrevet, og heller ikke pt. skal nedskrives,
men hvor der ikke skal megen negativ udvikling til, før der opstår et
nedskrivningsbehov eller behov for yderligere nedskrivninger. Disse
engagementer vil i forbindelse med Finanstilsynets undersøgelse i sparekassen
have fået karakteren 2b/50 %, jf. karakterskalaen ovenfor under pkt. 3.4.

På Sparekasses særligt risikofyldte engagementer med karakteren 2b/50 % (som
primært er store engagementer indenfor ejendomsbranchen) opgøres således et
samlet blanco, og der foretages en kreditreservation svarende til dette samlede
blanco på disse engagementer, som tillægges udgangspunktet på 8 %.

Det er herved antaget, at de herved fundne kreditreservationer dækker vækst,
risikokoncentration på ejendomsengagementer, store engagementer, kvaliteten
af engagementerne og mangler i kreditstyringen/kontrolmiljøet. Det antages
ligeledes, at der herudover er en normal portefølje af engagementer, der dækkes
på normal vis af 8 %-kravet.

Til vurdering af solvensbehovet ud fra "kreditreservationsmodellen"gennemgik
Finanstilsynet de fra undersøgelsen vurderede svage



/

- 372 -

engagementer, hvor der ikke kunne konstateres objektiv indikation for
værdiforringelse, men hvor Finanstilsynet finder, at der er en ikke ubetydelig
fremtidig risiko, og her har specielt usikkerheden på ejendomsmarkedet spillet
en væsentlig rolle i vurderingen.

Finanstilsynets gennemgang af de svage engagementer gav anledning til
kreditmæssige reservationer på i alt 103.846 t.kr.

Herudover indgår øvrige forhold som markedsrisiko, likviditet, operationelle
risici og kapitalfremskaffelse, som Finanstilsynet vurderer som væsentlige ved
opgørelse af Sparekasses solvensbehov, idet disse risici efter Finanstilsynets
vurdering ikke er dækket af 8 %-kravet. Disse risici er opgjort efter
Finanstilsynets korrigerede mekaniske stresstest.

På baggrund af denne model vurderer Finanstilsynet, at sparekassens
solvensbehov udgør ca. 14,57 %.
…

5. Kommentarer til posterne i solvensbehovsopgørelserne 5.1. Stresstesten
5.1.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30. 06. 2008 eller Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
…

Resultat før skat
Resultatet af Finanstilsynets anvendelse af Lokale Pengeinstitutters stresstest
giver herefter et stresset negativt årsresultat på 113.949 t.kr., svarende til 4,38 %
af de vægtede aktiver pr. 30. juni 2008 på 2.598.716 t.kr.

Sparekasses stresstestberegning giver et negativt årsresultat på 57.605 t.kr.,
svarende til 2,22 % af de vægtede aktiver pr. 30. juni 2008 på 2.598.716 t.kr.

5.1.2.Finanstilsynets sandsynlighedsmodel
Disse 2 modeller tager begge udgangspunkt i Finanstilsynets mekaniske
stresstest, hvor det seneste årsregnskab fra 2007 stresses efter nedenstående
retningslinjer.
…

Resultat før skat
Resultatet af stresstesten giver herefter et negativt årsresultat på 120.554 t.kr.,
svarende til 4,59 % af de vægtede aktiver pr. 31. december 2007 på 2.625.364
t.kr.

5.2. Solvensbehovsberegningen
5.2.1. Udgangspunktet for solvensbehovsopgørelsen - resultatet af
stresstesten
5.2.1.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30. 06.2008 efter Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
Sparekasse anvendelse af Lokale Pengeinstitutters stresstest viser et
udgangspunkt for kapitalbehovet på 128.483 t.kr. Her er overført



/

- 373 -

stresstestresultaterne for nedskrivninger på udlån, samlede kursreguleringer,
nedskrivninger på immaterielle og materielle aktiver samt øvrige poster efter
stresstesten. Disse poster dækker som udgangspunkt kreditrisiko,
markedsrisiko, ejendomsrisiko, samt øvrige risici. Sparekassen har dog begået
en fejl i opgørelsen, da øvrige poster i stresstesten giver en positiv nettoindtægt
og derfor bør være et fradrag i kapitalbehovet. Sparekasse burde derfor have
kommet frem til et kapitalbehov på 57.605 t.kr.

Der er herefter givet en række tillæg på de områder, hvor resultatet af
stresstesten ikke dækker sparekassens risici fuldt ud.

5.1.2. Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt kreditreservationsmodellen
Udgangspunktet for kreditreservationsmodellen er 8 % af de risikovægtede
poster, svarende til et kapitalbehov på 210.029 t.kr.

Udgangspunktet for Finanstilsynets sandsynlighedsmodel er et fradrag i
kapitalbehovet på 30.676 t.kr., svarende til 1,17 % af de risikovægtede poster.
Dette fradrag består af et fradrag i solvensbehovet for sparekassens positive
kerneindtjening på 1,73 % samt et tillæg i solvensbehovet for stresset på netto
rente- og gebyrindtægter på 0,57 %.

Stresstestens resultat på området for markedsrisici er holdt separat i
solvensbehovet i Finanstilsynets interne ratingmodel, og her er givet et tillæg på
1,16 %, svarende til et kapitalbehov på 30.377 t.kr.

Resultatet af stresstesten er herefter ført over i solvensbehovsopgørelsen, og der
er efterfølgende givet en yderligere tillæg i solvensbehovet på de områder, hvor
resultatet af stresstesten ikke dækker sparekassens risici fuldt ud.

5.2.2. Kapital til dækning af vækst i forretningsvolumen
Sparekassen havde pr. 31. december 2007 haft en årlig udlånsvækst på 33,1 %,
og siden Finanstilsynets sidste undersøgelse i maj 2006 har sparekassen haft en
udlånsvækst på 92 %, hvilket må karakteriseres som værende meget høj set i
forhold til den samlede udlånsvækst for institutter i gruppe 3 på 77 %, hvilket
også er højt. Sparekassen har dog af gode grunde ikke haft nogen udlånsvækst
siden nytår, da sparekassens likviditet omkring nytår var yderst kritisk og stadig
må betragtes som værende stram.

Kraftig vækst er især forbundet med en forhøjet risiko for mangelfuldt
kontrolmiljø, øget kreditrisici samt øget likviditetsrisici. Efter undersøgernes
vurdering har Sparekasses meget kraftige udlånsvækst de seneste 2 år medført
en forøget risiko på alle disse områder, der rækker ud over de risici, man
normalt forbinder ved udlånsvækst, og disse risici er i høj grad stadig til stede i
sparekassen.

5.2.2.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30.06.2008 efter Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
Sparekasse har i deres solvensbehovsopgørelse efter Lokale Pengeinstitutters
model pr. 30. juni 2008 ikke tillagt et kapitalbehov for



/

- 374 -

vækst i forretningsvolumen. Lokale Pengeinstitutters model indeholder ikke
nogen fast beregningsmetode til beregning af tillæg for udlånsvækst.

5.2.2.2. Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt
kreditreservationsmodellen
En årlig udlånsvækst på 33,1 % giver efter Finanstilsynets interne ratingmodel
et tillæg i solvensbehovet på 1,99 %, svarende et kapitalbehov på 51.714 t.kr.
Finanstilsynet har valgt at bibeholde det tillæg i solvensbehovet, der er beregnet
for udlånsvækst pr. 31. december 2007 efter Finanstilsynets interne
ratingmodel. Tillægget skal betragtes som ekstratillæg for manglende
kontrolmiljø, kreditrisici samt likviditetsrisici, da disse risici som følge af den
meget høje vækst i høj grad stadig er særdeles høje for sparekassen.

I kreditreservationsmodellen vurderes de risici, der er forbundet med vækst at
være dækket af de kreditreservationer, der er foretaget i forbindelse med
Finanstilsynets undersøgelse i sparekassen.

5.2.3. Kreditrisici:
5.2.3.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30.06.2008 eller lokale
pengeinstitutters stresstestmode
Sparekasse har reserveret et samlet kapitalbehov til dækning af kreditrisikoen
på 74.062 t.kr., svarende til 2,85 % af de risikovægtede aktiver, uden at der er
givet nogen videre begrundelse for tillægget.

6.2.3.1. Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt kredit reservationsmodellen
I kreditreservationsmodellen vurderes kreditrisikoen at være dækket af de
kreditreservationer på 2b/50 %-engagementerne på 103.846 t.kr., der er fundet i
forbindelse med Finanstilsynets undersøgelse i sparekassen.

Ved sandsynlighedsmodellen er der taget udgangspunkt i resultatet af den
engagementsgennemgang, Finanstilsynet gennemførte i forbindelse med
undersøgelsen i sparekassen i juni og juli 2008. Finanstilsynet gennemgik i den
forbindelse sparekassens 50 største engagementer, svarende til 82 % af samlede
erhvervsmæssige engagementsmasse. Denne gennemgang resulterede i et
kapitalbehov for sparekassen på 140.661 t.kr., og ganget op på sparekassens
samlede erhvervsmæssige engagementsmasse vil dette resultere i et
kapitalbehov på 171.538 t.kr., svarende til 6,53 % af de risikovægtede poster.
Sparekassens private engagementsmasse er ikke medtaget i denne opgørelse, da
det forudsættes, at der er en væsentlig mindre risiko forbundet hermed.

5.2.4. Kontrolmiljø/operationel risiko
Sparekassen har som nævnt været inde i en periode med kraftig vækst, hvor
udlånsporteføljen på 2 år er vokset med 92 %. Denne kraftige vækst har dog
ikke bevirket en modsvarende kraftig vækst i personaletilgang, og sparekassen
har i dag betydeligt færre medarbejdere og bruger betydeligt færre ressourcer på
personale og administration end tilsvarende sparekasser af samme størrelse.



/

- 375 -

I forbindelse med Finanstilsynets undersøgelse i sparekassen konstaterede de
ansvarlige undersøgere, at der på flere centrale forretningsområder både
manglede interne kontrolfunktioner samt fyldestgørende forretningsgange, samt
at sparekassens ledelse mangler overblik over en del af sparekassens
forretningsområder og de risici, som er forbundet hermed.

Det er på denne baggrund de ansvarlige undersøgeres vurdering, at
sparekassens vækst i forretningsvolumen er vokset fra sparekassens
organisation, hvilket indebærer betydelig risiko for, at sparekassen kan komme
til at lide tab på sine forretninger.

5.2.4.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30.06.2008 efter Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
Sparekasse har ikke tillagt noget særskilt tillæg for kontrolrisici og
operationelle risici.

Sparekasse anvender basisindikatormetoden i
kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 18 ved opgørelsen af de risikovægtede
poster for operationelle risici, og Lokale Pengeinstitutters stresstestmodel
foreskriver således, at kapitalbehovet for operationelle beregnes som 15 % af
basisindikatoren.

5.2.4.2. Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt
kreditreservationsmodellen
Her har Finanstilsynet taget udgangspunkt i Finanstilsynets interne ratingmodel,
hvor kapitalbehovet for operationelle risici indgår med 15 % af
bruttoindtjeningen. Dette tillæg fastsættes således som 15 % af 79.970, hvilket
giver et kapitalbehov på 11.996 t.kr., svarende til 0,46 % af de risikovægtede
poster.

Efter Finanstilsynets interne ratingmodel er der yderligere givet et tillæg for
kontrolrisiko på 0,54 % af de risikovægtede poster, svarende til et kapitalbehov
på 14.177 t.kr.

5.2.5. Kapitalfremskaffelse
Der er tale om en mindre garant-sparekasse fra gruppe 3, som er beliggende i et
ydreområde, og mulighederne for at skaffe ny kapital vil derfor være begrænset.

5.2.5.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30.06.2008 efter Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
Lokale Pengeinstitutters model indeholder ikke nogen fast beregningsmetode til
beregning af tillæg for kapitalfremskaffelse.

Sparekasse har ikke givet noget særskilt tillæg for risici forbundet med
kapitalfremskaffelse.

5.2.5.2.Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt
kreditreservationsmodellen
Finanstilsynet har her taget udgangspunkt i Finanstilsynets interne ratingmodel
og har givet et tillæg på 13.127 t.kr., svarende til et tillæg på



/

- 376 -

0,50 % af de risikovægtede poster, hvilket er det tillæg, Finanstilsynets interne
ratingmodel foreskriver ved gruppe 3 institutter.

5.2.6. Likviditetsrisici
Sparekassens likviditetsmæssige situation var omkring årsskiftet særdeles
kritisk, da sparekassens overdækning i forhold til 10 %-kravet i henhold til lov
om finansiel virksomhed § 152, stk. 1, nr. 2 pr. ultimo januar var nede på 4,6 %,
og den må stadig betegnes som værende stram, da overdækningen pr. 29. august
var på 46,9 %. Denne likviditetsmæssige situation er især skabt ved
sparekassens kraftige vækst.

Der er inden for det seneste år opstået en betydelig usikkerhed og ustabilitet i
den finansielle sektor, og aktørerne i markedet er i stigende grad begyndt at
holde på deres egen likviditet, hvorfor det fremadrettet vil blive noget sværere
for Sparekasse at fremskaffe likviditet på det nationale og internationale
marked.

6.2.6.1. Sparekasses solvensbehov for sparekassen pr. 30.06.2008 efter Lokale
pengeinstitutters stresstestmodel
Sparekasse har ikke givet noget særskilt tillæg i solvensbehovet for
likviditetsrisici.

Lokale Pengeinstitutters model foreskriver tillæg efter følgende beregning ved
en overdækning mellem 0 og 100 % i forhold til likviditetslovkravet:

1-0,01 * overdækning i %

5.2.6.2. Finanstilsynets sandsynlighedsmodel samt
kreditreservationsmodellen
l lighed med ovennævnte betragtninger angående Sparekassens
likviditetsmæssige situation er der her givet et tillæg på 0,50 % af de
risikovægtede poster, svarende til et kapitalbehov på 13.127 t.kr.

5.2.7. Øvrige risici
Sparekasse har givet et samlet tillæg på 21.047 t.kr. til dækning af kontrolmiljø,
operationelle risici, omdømmerisici, kapitalfremskaffelse, strategiske risici,
risici i relation til sparekassens størrelse, likviditetsrisici samt øvrige risici.

Finanstilsynet har ikke fundet det nødvendigt at foretage yderligere tillæg til
Sparekasse solvens for andre risici, end de ovennævnte.”

Sparekassen meddelte ved brev af 1. december 2008 (ekstrakten side 10699), at de 15 største

engagementer og de engagementer, Finanstilsynet havde klassificeret som dårlige

engagementer, var gennemgået, og at der var beregnet yderligere individuel nedskrivning på

52,366 mio. kr. Om sparekassens solvens er følgende anført:

”…
Engagementer og solvens



/

- 377 -

Nedskrivninger

På baggrund af vort møde i Tilsynet har sparekassen gennemgået de 15 største
engagementer og de øvrige engagementer der på Tilsynets liste er opnoteret og
klassificeret som dårlige engagementer og med en tabssandsynlighed på over
20%.

Sparekassen har reberegnet nedskrivningsbehovene i engagementerne og har
beregnet følgende yderligere nedskrivninger:

Engagement tkr. 

Capital Group u/konkurs 14.087
Virksomhed ApS 1 3.813
Ejendomsselskabet Sandgården ApS u/konkurs 15.215
Ejendomsselskabet af 31/12 2003 ApS 3.677
Person 26 5.954
Person 38 1.269
Ejendomsselskabet Linde Alle 1-3 ApS u/konkurs 7.628
Prio Fyn Finans ApS u/konkurs 5.154
Person 75 2.220
TAK Holding ApS 4.306
Samlet Individuel nedskrivning 63.323

Heraf indregnet nedskrivning pr. 30. september 2008 (10.957)
Yderligere individuel nedskrivning 4. kvt. 2008 52.366 

Tilsynet har påbudt sparekassen også at udarbejde
nedskrivningsberegningberegning på eng. nr. 20 Adm. selskabet af 22.1.98
ARA ApS. Denne beregning er lavet og der er allerede pr. 30. september 2008
nedskrevet tkr. 6.648. Der er efter sparekassens opfattelse ikke
nedskrivningsbehov på eng. nr. 47, Person 39.

Solvens

Forud for beregning af det individuelle solvensbehov pr. 30. september 2008,
skal sparekassens faktiske solvens reberegnes efter udgiftsførsel af ovenstående
yderligere nedskrivninger.

Sparekassens faktiske solvens pr. 30. september 2008 var oprindeligt opgjort til
16,7% og kan efter ovenstående yderligere hensættelser reberegnes til 15,2%.

Med udgangspunkt i ovenstående reberegnede solvens pr. 30. september 2008,
har sparekassen beregnet et nyt individuelt solvensbehov dels efter LOPIs
model og dels efter kreditreservationsmodellen.

I begge modeller er der beregnet og medtaget nedenstående "ekstraordinære"
max beløb til solvensreservation på sparekassens ejendomsrelaterede
engagementer.



/

- 378 -

Sparekassen har valgt at vise de "ekstraordinære" solvensreservationer som et
interval, idet det efter sparekassens opfattelse er umuligt at angive og beregne
eksakte tal.

tkr. tkr.
Engagement min Max
C-Holding Group ApS 1.800 2.300
Jyske Ejendomme A/S 3.100 4.200
Virksomhed ApS 11 3.000 5.000
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS 40.000 45.000
Ejendomsselskabet af 31/12-2003 ApS 1.500 3.800
Ejendomsselskabet Linde Alle 1-3 ApS u/konkurs 84 3.684
Interval for solvensreservation 49.484 63.984

Herefter er sparekassens individuelle solvensbehov beregnet til 13,2% efter
kreditreservationsmodellen og til 10,5% efter LOPIs model.

Der vedlægges beregninger på begge modeller.
…”

2.5.9 Finanstilsynets øvrige henvendelser i 2008

Til brug for Finanstilsynets undersøgelse af omfanget af nedskrivnings- og eller

hensættelsesengagementer, der var overført mellem pengeinstitutterne, fastsatte Finanstilsynet

ved brev af 5. februar 2008 (ekstrakten side 8551) frist for sparekassen til at indlevere

indberetningsskema i henhold til lov om finansiel virksomhed § 347, stk. 1.

2.5.10 Finanstilsynets undersøgelse af ejendomsrelaterede engagementer Ved brev af 13. maj

2008 (ekstrakten side 8917) anmodede Finanstilsynet alle pengeinstitutter i gruppe 1 og 2

samt ca. 30 pengeinstitutter i gruppe 3 med relativ stor eksponering inden for

ejendomsbranchen – herunder Sparekasse – om at indsende materiale på alle

ejendomsrelaterede engagementer, der efter fradrag i henhold til bekendtgørelse om store

engagementer oversteg 5% af pengeinstituttets basiskapital, dog minimum de 10 største

ejendomsrelaterede engagementer. Finanstilsynet definerede i henvendelsen

ejendomsrelaterede engagementer som engagementer med kunder, hvis primære aktivitet var

ejendomsinvesteringer, opførelse af ejendomme/ejendomsprojekter og/eller salg af køb og

salg af ejendomme/ejendomsprojekter. Formålet var således at undersøge sektorens

ejendomsrelaterede engagementer. Finanstilsynet anmodede samtidig sparekassen om en

redegørelse for omfanget af direkte og/eller indirekte eksponering i pantebreve. Fristen for at

indsende materialet var fastsat til den 15. juni 2008.



/

- 379 -

Resultatet af Finanstilsynets undersøgelse blev meddelt sparekassens bestyrelse og direktion

ved brev af 25. september 2008 (ekstrakten side 9903), hvoraf følgende fremgår:

”…
Resultater af undersøgelsen viser, at instituttet både har en høj samlet
bruttoeksponering (før fradrag af sikkerhedsværdier) mod ejendomsrelaterede
engagementer på i alt 252 pct. af basiskapitalen, og en høj samlet
nettoeksponering (efter fradrag af sikkerhedsværdier) på 176 pct. af
basiskapitalen.

Undersøgelsen viser en median for de medvirkende institutters
bruttoeksponering mod ejendomsrelaterede engagementer på 110 pct. af
basiskapitalen, og en median på nettoeksponering på 59 pct. af basiskapitalen.

Finanstilsynet skal gøre instituttets ledelse opmærksom på, at der er en
betydelig risiko forbundet med en høj koncentration i krediteksponeringen.
Finanstilsynet skal derfor anmode om en redegørelse. Redegørelsen skal
indeholde en beskrivelse af, hvordan instituttet følger op på engagementerne,
sikrer at aktiver stillet som sikkerhed er værdiansat korrekt og at ændringer i
risici afspejles i solvensbehovet. Redegørelsen skal være Finanstilsynet i hænde
senest fredag d. 10. oktober 2008.

Endelig skal Finanstilsynet oplyse, at tilsynet i forbindelse med nylige
tilsynsbesøg i andre pengeinstitutter har konstateret, at institutternes opgørelse
af sikkerhedsværdier i flere tilfælde ikke har afspejlet de ændrede konjunkturer
på ejendomsmarkedet.

Instituttets revisorer modtager en kopi af dette brev.
…”

Henvendelsen blev besvaret af Sagsøgte 1 og erhvervskundechef Vidne 5 ved brev af 9.

oktober 2008 (ekstrakten side 9943), hvori de bl.a. anførte, at sparekassen var opmærksom på

ændringerne på ejendomsmarkedet. Med henvisning til, at flere kunder dels hjemtog

kreditforeningslån, dels solgte ud af ejendomsporteføljen, havde de en forventning om, at

eksponeringen på ejendomsmarkedet ville falde. Desuden havde sparekassen kun finansieret

enkelte projektejendomme, således at den primære eksponering mod ejendomsrelaterede

markeder var rettet mod udlejede bolig- og erhvervsejendomme. Af svaret fremgår endvidere

følgende:

”…
Opfølgning på ejendomsrelaterede engagementer:

Der er fra sparekassens side altid fokus på erhvervskunders likviditet, hvilket
pt. gælder i særlig grad de ejendomsrelateret engagementer på grund



/

- 380 -

af den stigende rente og dermed stigende finansieringsomkostning samt et
ejendomsmarked med faldende priser.

Der er således fra vores side stor fokus på, om vores kunder, herunder også
ejendomsrelaterede engagementer, holder sig inden for de aftalte
likviditetsrammer samt om de har det fornødne finansielle beredskab
(likviditetsreserver og let realisable værdipapirer), således en stram likviditet
kun må være et midlertidig problem for en kunde.

Dette styres kreditmæssigt dels via den daglige overtræksbehandling på
rådgiverniveau dels via periodisk opfølgning på afdelingsniveau (minimum en
gang pr. måned), herunder også rapportering til vores bestyrelse på alle store
overtræk (over kr. 100.000).

Hvis vi konstaterer, at en kunde har vedvarende problemer med sin likviditet, så
bliver kunden bedt om at realisere deres aktiver (ejendomme).

Vi har gennem de seneste måneder oplevet større interesse for at købe vore
kunders ejendomme, herunder også fra egne kapitalstærke kunder.

Flere af de interesserede købere har haft en begrænset ejendomsportefølje eller
har direkte været ude af ejendomsmarkedet gennem de seneste par år.

Derudover er vi blevet kontaktet af flere ejendomsmægler, der har interesserede
købere til vores kunders udbudte ejendomme.

Opgørelse af sikkerhedsværdier:

Sparekasse har valgt at anlægge en mere forsigtig betragtning af
sikkerhedsvurderingerne på ejendomme blandt andet med baggrund i de
ændrede konjunkturer og den forhøjede finansieringsrente.

Vi har nedsat forrentningsfaktoren (forhøjet kravet til ejendommens
forrentning) på f.eks. boligejendomme. Hvor vi siden foråret 2008 har vurderet
boligejendomme ud fra nettoleje x faktor 14-18.
Forrentningsfaktoren er primært afhængig af ejendommens beliggenhed.

En boligejendom bliver nu vurderet ud fra (nettoleje x faktor 12-16) -10% til
handels- og liggeomkostninger.

Vores vurdering af forrentningsfaktor bygger blandt andet på vurderinger fra
ejendomsmæglerfirmaet Virksomhed 1, hvor vores beregningsmodeller
naturligvis er mere forsigtige.

Vi har vedlagt vores gamle og nye oversigt over forrentningsfaktoren ved
beregning af sikkerhedsværdien på bolig- erhvervsejendomme.

Vi anmoder samtidig kunderne (ejendomsrelateret engagementer) om at få
deres ejendomme vurderet af valuar til brug for kundernes årsrapport samt til
sparekassen til verificering/testing af vores sikkerhedsvurderinger.

Solvensbehovet:



/

- 381 -

Vi er bevidste om, at vores koncentration mod enkelt brancher har betydning
for vores solvensbehov, hvorfor vi har indregnet følgende ved opgørelse af
vores solvensbehov:

• et tillæg på 0,75% på grund af udlån til ejendomsbranchen
• et tillæg på 1,35% på grund af koncentrationen af store

engagementer
• et tillæg på 0,50% på grund af erhvervsmæssig koncentration og

sikkerheder for disse i form af de ejendomme

Vi har derudover valgt at opgøre vores solvensbehov ud fra det største tal af
kapitalbehov/solvens og beregningen ud fra største engagement efter fradrag,
idet der henvises til FIL § 145.
…”

2.5.11 Mødet i Finanstilsynet den 27. oktober 2008 m.v.

Under henvisning til Finanstilsynets undersøgelse og den efterfølgende korrespondance

mellem Finanstilsynet og sparekassen indkaldte Finanstilsynet ved brev af 17. oktober 2008

(ekstrakten side 9991) sparekassens ledelse og eksterne revision til møde den 27. oktober

2008. På mødet skulle drøftes sparekassens regnskab pr. 30. september 2008, en redegørelse

for alle engagementer over 10% af sparekassens basiskapital og sparekassens nedskrivninger,

besvarelsen af Finanstilsynets rapport fra undersøgelsen og sparekassens fremtid.

Sparekassens ledelse var ved mødet i Finanstilsynet repræsenteret ved direktør Sagsøgte 1,

næstformand Sagsøgte 3 og bestyrelsesmedlem Person 2.

Bestyrelsen blev på bestyrelsesmødet den 4. november 2008 orienteret om mødet i

Finanstilsynet, hvor bl.a. statsautoriseret revisor Sagsøgte 4 havde deltaget. Af referatet fra

bestyrelsesmødet (ekstrakten side 11942) fremgår det bl.a., at Sagsøgte 4 bekræftede at have

set alle § 145-engagementer inden mødet, og at der kun var 2 korrektioner til

nedskrivningerne, og at regnskabet ikke havde været en ”ommer” .

Endvidere fremgår følgende:

”…
Solvenskrav er en mærkelig størrelse, idet den matematiske model virkede lidt
underlig. Finanstilsynet (FT) ville sende deres solvensbehovopgørelse, beregnet
til 14,04% til Sagsøgte 4] og sparekassen, og FT ville igen have en
solvensbehovsberegning fra sparekassen pr. ult september, som sparekassen vil
udfærdige. Det er så 3. gang på et kvartal, at beregningen skal indsendes,
selvom Lokale PI' er også har beregnet og dermed legaliseret vores beregning.
Sagsøgte 4 mener, at der er hensat ekstra 116 mio.



/

- 382 -

kr. i solvensbehovet, nemlig fra 8,6% til 12,03% efter det største. Sagsøgte 4 og
andre undrede sig over, at FT kunne fastsætte er solvensbehov, når der ikke
førtes dokumentation for beregningen. engagement er ganget med 4. Sagsøgte
1] oplyste, at § 145-engagementer ville blive suppleret med endnu flere aktuelle
oplysninger, som efterfølgende sendes til FT. Person 2] beklagede den
manglende gode kemi, som FT måtte opleve under deres besøg.
Sparekassen skulle aldeles indsende til tiden og medarbejdere overholde
deadline.
…”

Finanstilsynet udarbejdede den 5. november 2008 (ekstrakten side 10521) et notat med et

referat af mødet med Sparekasse den 27. oktober. De sagsøgte har bestridt at have modtaget

notatet. For Sparekasse deltog Sagsøgte 1, Sagsøgte 3 og Person 2 sammen med revisorerne

Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5. For Finanstilsynet deltog Vidne 15, Vidne 14 og Vidne 16. Af

notatet fremgår følgende:

”…
Finanstilsynet indledte mødet med at oplyse om baggrunden for mødet og
indskærpede, at det er meget alvorligt, når pengeinstitutter indkaldes til møde i
Finanstilsynet. Herefter blev dagsordenen for mødet kort skitseret.

Tilbagemelding på Finanstilsynets undersøgelsesrapport
Finanstilsynet konstaterede over for sparekassen at der som gengivet i
rapporten var flere alvorlige påbud som gik igen fra tidligere undersøgelser,
særligt:

1. at sparekassen ikke havde nogen egentlig kreditpolitik, men at
sparekassens kreditpolitik var en kombination af kreditpolitik og
forretningsgang.

2. at bestyrelsen ikke foretog de kreditbevillinger, den skulle i henhold
til det af bestyrelsen vedtagne § 70-instruks.

Finanstilsynet indskærpede over for sparekassen, at disse overtrædelser
indebærer en betydelig forøgelse af sparekassens kreditrisici.

Finanstilsynet påtalte endvidere den manglende tilbagemelding på sparekassens
tiltag til opfyldelse af de påbud, Finanstilsynet havde givet sparekassen i
undersøgelsesrapporten. Finanstilsynet meddelte sparekassen, at tilsynet på
denne baggrund er af den opfattelse, at sparekassen ikke har taget
Finanstilsynets undersøgelse samt påbud alvorligt, og at sparekassen
tilbagemelding på undersøgelsesrapporten fremstår som useriøs.

Sagsøgte 1 svarede hertil, at sparekassen var inde i en fortløbende proces, hvor
man var i gang med at drøfte, hvordan man skulle efterleve Finanstilsynets
påbud. På grund af den verserende finansielle krise, var



/

- 383 -

sparekassen dog ikke kommet så langt hermed, da man havde haft travlt med
andre problemer.

Finanstilsynet indskærpede alvoren i sparekassens lovovertrædelser og
påpegede, at disse forhold i henhold til undersøgelsesrapporten skulle have
været bragt i orden på nuværende tidspunkt.

Hertil svarede Sagsøgte 1, at sparekassen ikke havde opfattet situationen som
værende så seriøs og presserende. Sparekassen havde dog forstået budskabet nu
og ville bestræbe sig på at efterleve Finanstilsynets påbud hurtigst muligt.

Sparekassens omtalte herefter den af Finanstilsynet i
undersøgelsesrapporten nævnte kreditfunktion og oplyste, at man var i gang
med at oprette en sådan funktion.

Finanstilsynet drøftelse af nogle engagementer med sparekassen, som
indebærer særlige risici for sparekassen
Finanstilsynet drøftede en række særligt risikobetonede engagementer med
sparekassen:

Ejd.selskabet Linde Alle 1-3 ApS
Sparekassen mente, at dette engagement var ude af bøgerne, men man var nød
til at vende tilbage med oplysninger om, hvad der er sket med engagementet.

Prio Fyn A/S
Sparekassen oplyste, at man regner med at få et pantebrev på 2 mio. kr. indfriet
i forbindelse med en ejendom, der er blevet solgt. Det resterende engagement
skulle indfris via sikkerheder i deponerede pantebreve.

Finanstilsynet oplyste, at man ikke ville tillægge denne pantebrevsbeholdning
nogen værdi overhovedet, og at tilsynet mente, at restengagementet skulle
nedskrives til 0.

Capital Group Koncern
Sparekassen oplyste, at man var klar over, at selskabet var gået konkurs, men at
der ikke var nedskrevet på engagementet endnu. Sparekassen agtede dog at
nedskrive på engagementet.

Sparekassen havde til hensigt at købe nogle af ejendommene, da man mente, at
et provenu ved et senere salg af disse kunne dække en del af tabet på
engagementet.

Finanstilsynet pegede på de store fald i priserne på ejendomsmarkedet, hvorfor
Finanstilsynet var yderst skeptisk over for, om denne løsning med køb af
ejendomme var holdbar.

Sparekassen mente nu nok, at priserne på ejendommene holdte.

Virksomhed ApS 1



/

- 384 -

Sparekassen kunne ikke rigtigt komme med konkrete oplysninger om dette
engagement, og det, der blev drøftet, var der stor uenighed om mellem
sparekassen og tilsynet.

Ejendomsselskabet Sandgården ApS
Sparekassen mente selv, at de slipper med et overskueligt tab på dette
engagement, da de mente, at der var god sikkerhedsdækning herpå.

Finanstilsynet stillede spørgsmålstegn ved værdien af sparekassens
sikkerhedsdækning og sparekassens vurdering af engagementet.

Finanstilsynet og sparekassen var således heller ikke enige om vurderingen af
dette engagement.

Sparekasses fremtid?
Sagsøgte 1 indledte denne drøftelse med at klage over den dårlige behandling,
sparekassen havde fået af Finanstilsynet og anførte, at det hele var meget bedre,
da Person 81 var ansvarlig undersøger for sparekassen.

Heroverfor påpegede Finanstilsynet endnu engang alvoren af situationen.

Sagsøgte 1 gav herefter følgende 4 bud på Sparekasses fremtid:

1. Sparekassen ville ikke gå ned, da sparekassen har mange gode
kunder og en høj solvens på 16,7 %.

2. Sparekassen nævnte en mulighed, hvor sparekassen
sammenlægges med en nærliggende lidt mindre konkurrent (mon det er
Hvetbo?).

3. Sparekassen havde efter eget udsagn fået at vide, at de altid var
velkomne hos Spar Nord.

4. Sparekassen nævnte desuden Nørresundby Bank som en mulig
partner.

Sparekassen var på denne baggrund meget optimistisk med hensyn til
fremtiden, og den mente ikke, at der var særlig stor chance for, at sparekassen
ville lide tab på ejendomsengagementer.

Finanstilsynet fremlagde herefter sin solvensbehovsopgørelse for Sparekasse,
som var udarbejdet i forbindelse med Finanstilsynets seneste undersøgelse i
sparekassen. Denne opgørelse vidste et individuelt solvensbehov for
sparekassen på 14-14,5%.

Finanstilsynet bad endeligt Sparekassen om at fremkomme med en fornyet
solvensbehovsopgørelse samt en ny tilbagemelding vedrørende sparekassen
foranstaltninger til efterlevelse af de påbud, Finanstilsynet gav sparekassen i
undersøgelsesrapporten fra Finanstilsynets seneste undersøgelse i sommeren
2008. Solvensbehovsopgørelsen samt redegørelsen skal være Finanstilsynet i
hænde senest ultimo november 2008.
…”



/

- 385 -

Sparekasse indleverede den 28. november 2008 (ekstrakten side 10629) en redegørelse for,

hvordan sparekassen ”punkt for punkt” havde opfyldt Finanstilsynets påbud og anvisninger. I

redegørelsen er følgende anført:

”…
1. Bestyrelsen og direktionen

Der vedlægges oplysninger om samtlige § 78-engagementer i form af
årsopgørelse 2007, regnskaber, regnskabsanalyser og formueopgørelser på de
respektive emner. Der vedlægges ajourført engagementsoversigt pr. 31.10.2008.

Vi har taget påbud vedr. bevillinger til efterretning, hvorfor vi vedlægger en ny
udgave af bestyrelsens § 70-instruks til direktionen, hvor det bl.a. fremgår at
bestyrelsen har udvidet direktionens bevillingsret til 10 mio. kr. Ligeledes
vedlægges ny ajourført forretningsorden for bestyrelsen.

Sparekassen har udviklet en ny udvidet låneindstilling indeholdende ny
virksomhedsbeskrivelse, ny handlingsplan/status, ny sikkerhedsbeskrivelse med
betydelig bedre overblik, samt flere kommentarer til regnskabsanalyser. Denne
er anvendt til belysning af de 15 største engagementer, og vil fremover danne
grundlag for nye låneindstilling af erhvervsengagementer.

Mht. bevillinger og afslag på låneindstillinger til bestyrelsen, er der nu indført
en yderligere specificeret protokollering. Desuden informeres bestyrelsen på
hvert møde over indstillinger, der på forhånd er afslået, via en ny fortløbende
liste.

2. Kreditområdet

Vedlagt sparekassens nye kreditpolitik 2009. Politikken er dels generel, dels
med et afsnit om privat og erhverv. Det er bl.a. sparekassens politik, at ingen
branche må overstige 20% af vort samlede udlån. Sparekassen gør en aktiv
indsats for at nedbringe ejendomsrelaterede engagementer til under de 20%.
Politikken vil blive revurderet årligt.

Desuden vedlægges nyudviklet forretningsgang for bevilling af kreditter samt
forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder.

2.2 Kreditstyring

Vi vedlægger forretningsgang for kreditstyring indeholdende bl.a. punkter
omkring overtræk og restancer, genbevilling, stop loss klausuler overvågning af
kunders værdipapirer, gennemgang af regnskabsmateriale og korrekt
klassifikation af kunder.

Sparekassen ønsker at ansætte en ny kreditchef. Under henvisning til tidligere
samtale har vi været i forhandling med kreditchef Person 82, tidligere Bank. Vi
kunne imidlertid ikke nå til enighed



/

- 386 -

omkring løn- og ansættelsesmæssige vilkår, hvorfor stillingen nu er opslået i
dagspressen og på sparekassens hjemmeside. Vi vedlægger til orientering kopi
af annonce og stillingsbeskrivelse. Vi ser frem til at dette vil styrke vores
organisation på det kreditmæssige område.

2.3. Engagementer

Dette punkt indsendes i seperat skrivelse i dag.

3. Solvens

Sparekassen har modtaget Tilsynets brev af 5. november 2008 vedr. beregning
af vores solvensbehov. Vi har på den baggrund udarbejdet en ny beregning af
sparekassens solvensbehov pr. 30. september 2008, som sendes sammen med
ovennævnte under punkt 2.3.

4. Markedsrisiko

Der henvises til den nye §70-instruks til direktionen, som bl.a. er tilpasset
sparekassens aktuelle markedsrisici på værdipapirområdet. Desuden vedlægges
ajourført direktionsinstruks til investeringschefen, likviditetschefen og
udlandschefen.

Kontrolfunktionen vedr. værdipapirer er flyttet fra investeringsafdelingen til
produktionsafdelingen.

5. Likviditet

Likviditeten har siden nytår været i klar forbedring, og udgør pr. 25/11 2008
430 mio. kr. ifht. 10 % kravet på 258 mio. kr. En pæn overdækning på ca. 67 %.
Vi hører gerne om Finanstilsynet på den baggrund ønsker ændring i terminer
for indsendelse af vores likviditetsopgørelse.
…”

I fortsættelse heraf bad Finanstilsynet ved brev af 18. december 2008 (ekstrakten side 10753)

sparekassen indsende nedskrivningsberegninger og handlingsplaner for en række

engagementer. Finanstilsynet ville give en endelig tilbagemelding på sparekassens

nedskrivninger og solvensbehov, når tilsynet havde haft lejlighed til at gennemgå sparekassens

nedskrivningsberegninger.

Sparekassen indsendte den 7. januar 2009 (ekstrakten side 10959) nedskrivningsberegning og

handlingsplan for de 10 engagementer, der var beskrevet i sparekassens brev af 1. december

2008 (ekstrakten side 10699).



/

- 387 -

2.5.12 Meddelelse til Finanstilsynet i henhold til FIL § 75

Direktør Sagsøgte 1 og formand Sagsøgte 2 meddelte ved brev af 11. februar 2009 til

Finanstilsynet (ekstrakten side 11113), at en gennemgang af sparekassens 32 største

engagementer i forbindelse med færdiggørelsen af udkast til årsregnskab 2008 havde

resulteret i, at der måtte forventes et underskud i størrelsesordenen 175 – 200 mio. kr. før skat.

Dette resultat kunne indebære problemer for sparekassen i relation til reglerne om solvens,

herunder individuel solvens. Sparekassen anmodede om at få lejlighed til og mulighed for at

løse problemerne gennem en fusion med Sparekassen Vendsyssel.

Advokat Vidne 1 og revisor Sagsøgte 4 indsendte i forlængelse heraf en statusorientering

(ekstrakten side 11115) til Finanstilsynet, hvoraf følgende fremgår:

”…
De yderligere hensættelser, som er nødvendige, og som er omtalt i sparekassens
meddelelse af 11. februar, specificeres som det fremgår af vedlagte, og er
opgjort til kr. 127.465.000,00, hvortil kommer tidligere opgjort underskud før
skat for 2008 på ca. kr. 80.000.000,00, således at det samlede underskud for
2008 før skat udgør ca. kr. 207.000.000,00. Hertil kommer et endnu ikke
endeligt opgjort mindre tab på 19 engagementer, hver af en
engagementsstørrelse på mellem 10 og 20 mill. kr. Herpå kan der forventes et
samlet tab på 5 - max 10 mill. kr. i henhold til de for os nu foreliggende
oplysninger.

Som følge af ovenstående opfylder sparekassen ikke længere solvenskravet i
henhold til § 124. Vi vedlægger opgørelse af solvens, udarbejdet af Sparekasse
på baggrund af førnævnte oplysninger.

Som anført både i § 75-meddelelsen og i telefonsamtaler er sparekassen i aktive
forhandlinger med Sparekassen Vendsyssel om fusion. Sparekassen Vendsyssel
og dennes rådgivere brugte hele dagen i går på due diligence af Sparekasses
bøger. Vi er vidende om, at Sparekassen Vendsyssel i går aftes havde
bestyrelsesmøde til gennemgang og vurdering af situationen, og vi har her til
formiddag af direktør Person 83, Sparekassen Vendsyssel, fået en kort
telefonisk orientering om bestyrelsens drøftelser. Sparekassen Vendsyssels
bestyrelse er betænkelig, men ikke fuldstændigt afvisende, såfremt der ved
inddragelse af Finanstilsynet kan etableres en løsning.
…”

Statusorientering var bilagt sparekassens beregning af solvensprocenten til 7,95% og af

solvenskravet i forhold til største engagement til 12,27% (ekstrakten side 11118).



/

- 388 -

Ved brev af 13. februar 2009 (ekstrakten side 11121) meddelte Finanstilsynet sparekassen frist

til den 23. februar 2009 kl. 16 til på ny at opfylde solvenskravet.

2.5.13 Finanstilsynets redegørelse om sparekassen i henhold til FIL § 352 a Finanstilsynet

afgav den 3. juli 2012 i medfør af § 352 a i lov om finansiel virksomhed en redegørelse om

tilsynet med Sparekasse (ekstrakten side 13855). Redegørelsen havde til formål at sikre mest

mulig offentlighed om baggrunden for Sparekasses økonomiske sammenbrud og

Finanstilsynets rolle i forløbet op til dette sammenbrud. Indledningsvis anføres

sammenfattende følgende:

”…
Sparekasse havde i årene 2006 og 2007 en meget høj udlånsvækst. Denne
udlånsvækst var hovedsageligt opnået ved, at sparekassen havde øget sine
erhvervsudlån kraftigt, i særdeleshed til ejendomssektoren.

Sparekassen opnåede derfor en ret høj eksponering inden for ejendomssektoren,
der er karakteriseret ved en høj konjunkturfølsomhed. Således udgjorde
sparekassens udlån og garantier til ejendomssektoren 40 pct. af sparekassens
samlede udlån og garantier pr. 31. december 2008.

Sparekassen havde samtidig haft en meget svag kreditstyring, idet den ikke
havde indhentet tilstrækkelige oplysninger på kunderne og ikke foretog en
tilstrækkelig grundig vurdering af kundernes økonomiske styrke, inden lånene
blev bevilget. Kvaliteten af sparekassens største udlån var derfor ringere end i
andre sammenlignelige institutter.

Disse forhold bevirkede, at sparekassen blev særdeles hårdt ramt af den
konjunkturnedgang, der skete i løbet af 2008, hvor blandt andet
ejendomspriserne faldt kraftigt.

Sparekassens høje udlånsvækst, den problematiske udvikling i sparekassens
likviditetssituation og sparekassens høje eksponering inden for
ejendomssektoren var hovedårsagerne til, at Finanstilsynet fra begyndelsen af
2008 og frem til sammenbruddet i februar 2009 fulgte Sparekasse tæt.

Herudover foretog Finanstilsynet en inspektion i sparekassen i juni/juli 2008,
hvor blandt andet sparekassens største udlån og retningslinjer på kreditområdet
blev gennemgået. Tilsynet konstaterede i den forbindelse, at sparekassens
største udlån var væsentligt ringere end i tilsvarende pengeinstitutter, og at
sparekassen havde flere væsentlige mangler på kreditområdet.

Som følge af en forværring af sparekassens udlån til ejendomssektoren samt en
mangelfuld sagsbehandling, led sparekassen så store tab, at den i februar 2009
ikke længere så sig i stand til at leve op til solvenskravene i lov om



/

- 389 -

finansiel virksomhed § 124. Finanstilsynet modtog en meddelelse fra
sparekassen herom den 11. februar 2009.

…

Finanstilsynet har i forbindelse med sammenbruddet i Sparekasse vurderet, om
der er grundlag for at politianmelde ledelsen. Finanstilsynet har i den
forbindelse konstateret, at der var en høj grad af risikovillighed og væsentlige
mangler i styringen af instituttet, herunder i forbindelse med efterlevelsen af
Finanstilsynets tilsynsreaktioner. Finanstilsynet vurderer imidlertid på grundlag
af erfaringerne fra andre sager, at der samlet set ikke er grundlag for en
politianmeldelse. Finanstilsynet har endvidere vurderet, hvorvidt Sparekasses
ledelse forud for sparekassens sammenbrud afgav urigtige oplysninger til
Finanstilsynet. Det er imidlertid Finanstilsynets opfattelse, at der ikke er
dokumentation herfor.
…”

Af redegørelsens punkt 2 om årsagerne til sparekassens sammenbrud (ekstrakten side 13858)

fremgår følgende:

”…
2.1. Sparekassens risikoprofil
Sparekasse var indtil 2006 en lokal sparekasse, hvis primære
forretningsgrundlag var servicering af kunder med tilknytning til By 1 og
omegn.

Efter eget udsagn valgte sparekassens ledelse dog i årene 2006 og 2007 at
indføre en strategi om udlånsvækst, hvilket blandt andet indbefattede, at
sparekassen konverterede en stor del af sin obligationsbeholdning til udlån for
derved at opnå en højere renteindtægt. Sparekassen havde således i perioden fra
31. december 2005 og frem til 1. kvartal 2008 en meget høj udlånsvækst på 117
pct., hvor den samlede udlånsvækst for hele pengeinstitutsektoren i denne
periode var 62 pct. (se figur 1). I samme periode voksede sparekassens indlån
kun med 14 pct. Dette bevirkede, at sparekassen
gik fra at have et indlånsoverskud på 60 pct. (410 mio. kr.) pr. 31. december
2005 til at have et indlånsunderskud på 20 pct. (240 mio. kr.) i 1. kvartal 2008.

…

Sparekassens høje udlånsvækst kombineret med en moderat indlånsvækst var
en af hovedårsagerne til, at sparekassens likviditetsmæssige situation gennem
2007 og begyndelsen at 2008 udviklede sig til at blive meget kritisk. Selv om
situationen gradvist forbedredes, forblev likviditeten dog stram gennem hele
2008.

Sparekassens høje udlånsvækst var opnået ved, at sparekassen havde påtaget sig
mange komplekse erhvervsengagementer uden for nærområdet. Der var især
tale om ejendomsrelaterede udlån til storentreprenører,



/

- 390 -

ejendomsdevelopere, pantebrevsselskaber samt andre spekulative
ejendomsinteressenter. Disse kunders økonomiske styrke forringedes kraftigt i
løbet af 2008, hvor konjunkturerne vendte, og ejendomsmarkedet stagnerede,
hvilket i sidste ende medførte, at en stor del af disse kunder gik konkurs.

Sparekassens høje eksponering i den kriseramte ejendomssektor medførte
derfor, at sparekassen havde en særlig høj risiko for at lide betydelige tab på
sine ejendomsrelaterede udlån. Dette skyldtes hovedsageligt, at en stor del af
sparekassens sikkerheder hermed bestod af pant i fast ejendom, hvor
sikkerhedsværdien af disse panter enten ikke stod mål med engagementets
størrelse og/eller blev kraftigt forringet i takt med de faldende priser på
ejendomsmarkedet, samtidig med at låntagernes økonomiske styrke og
likviditet forringedes kraftigt.

Sparekassen udførte sammen med den eksterne revision i forbindelse med
udarbejdelsen af årsrapporten for 2008 en grundig gennemgang af sparekassens
største udlån, primært inden for ejendomssektoren. Denne gennemgang viste et
betydeligt mernedskrivningsbehov, hvilket efter sparekassens eget udsagn ville
medføre et underskud på mindst 200 mio. kr. i årsresultatet for 2008. Det reelle
underskud viste sig senere at være på 407 mio. kr.



/

- 391 -

Udvalgte regnskabstal fra 2008 i 1.000 kr.

Resultatopgørelse 2008-03      2008-06     2008-09      2008-12
Netto rente- og                     20.340        42.257        62.933        77.128    
gebyrindtægter
Kursreguleringer                  -4.456       -14.310       -20.753       -25.228
Nedskrivninger på                 5.554          7.841         13.159      253.977
udlån m.v.
Resultat af aktiver                         0                0                  0      -161.580
under afvikling
Resultat før skat                     1.247           -660          -1.097      -407.104
Balance
Udlån 1.492.993 1.422.751 1.472.112 1.475.201
Indlån 1.253.097 1.164.225 1.150.767 1.455.289
Akkumulerede 37.009 39.752 45.040 284.374
nedskrivninger og
hensættelser
Balance 1.967.497 1.927.037 1.823.067 1.749.704
Egenkapital 449.911 459.467 420.154 0

 
 
 
 
 
…

2.2. Sparekassens ledelse og kreditkultur
Ved Finanstilsynets gennem gang af sparekassens største udlån i sommeren
2008 kunne det konstateres, at ledelsens grundlag for at bevilge
engagementerne ikke var til strækkeligt. Beskrivelserne af engagementerne og
sikkerhederne var i stort set alle tilfælde mangelfulde, ligesom de økonomiske
oplysninger ikke var tilstrækkelige til at kunne bedømme den enkelte debitors
soliditet eller det enkelte projekts rentabilitet.

Herudover fremgik det af bestyrelsens forhandlingsprotokol, at bestyrelsen ved
hvert bestyrelsesmøde kun foretog ganske få af de lånebevillinger, den skulle i
henhold til sparekassens egne retningslinjer herom, idet hovedparten af
lånebevillingerne var forhåndsbevilget som hastesager af sparekassens direktør.
Sparekassens bestyrelse havde derfor i mange tilfælde ikke grundigt vurderet
eller forholdt sig kritisk til låneansøgningerne.

Sparekassen havde endvidere ikke nogen kreditfunktion, som kunne udføre en
uafhængig overvågning og kontrol af kreditbevillingsproceduren samt
udlånsmassen.

Sparekassens kreditstyring var desuden særdeles mangelfuld, idet sparekassen
på centrale områder manglede at udarbejde dækkende forretningsgange og
politikker på kreditområdet. I andre tilfælde fulgte sparekassen ikke de
udarbejdede forretningsgange og politikker på tilfredsstillende vis.

Sparekassens kreditpolitik fremstod blandt andet som noget forvirrende og
uoverskuelig, da den var udarbejdet som en kombination af kreditpolitik og
forretningsgang for bevilling af kreditter. Den manglede flere af de
retningslinjer, som en kreditpolitik bør indeholde, og indeholdt flere
retningslinjer, som kun bør stå i en egentlig forretningsgang for bevilling af



/

- 392 -

kreditter. Sparekassen havde derfor heller ikke udarbejdet nogen egentlig,
selvstændig forretningsgang for bevilling af kreditter.

Sparekassens forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder var særdeles
kortfattet, hvilket medvirkede til, at sparekassens vurderinger af værdien af de
stillede sikkerheder i flere tilfælde ikke var realistiske.

Endelig havde sparekassen ikke udarbejdet forretningsgange for overvågning af
sparekassens udlån.

I forbindelse med Finanstilsynets inspektioner i sparekassen udstedte tilsynet en
række påbud om at forbedre disse forhold. De væsentligste af disse påbud er
gengivet i denne redegørelse under punkterne 3.2 og 3.4.3 vedrørende
redegørelsen for tilsynets inspektioner i Sparekasse i 2006 og 2008.

Disse faktorer var alle i høj grad medvirkende til, at sparekassen ikke havde et
tilstrækkeligt overblik over sparekassens risici på kreditområdet, hvorfor
sparekassen ikke var i stand til i tide at foretage de nødvendige foranstaltninger
til at imødekomme disse risici.

2.4. Krisen i ejendomssektoren samt den finansielle krise
Som nævnt var Sparekasse meget tungt eksponeret mod ejendomssektoren.
Udlån og garantier til ejendomssektoren udgjorde således 40 pct. af
sparekassens samlede udlån og garantier pr. 31. december 2008.

Sparekasse blev på lige fod med en række andre pengeinstitutter derfor meget
hårdt ramt af det meget markante fald i ejendomspriser samt aktivitet i
byggesektoren, som fandt sted i løbet af 2008. Dette skyldtes, at en stor del af
sparekassens ejendomsrelaterede kunder som følge af denne udvikling ikke
længere var i stand til at fremskaffe tilstrækkelig likviditet til at kunne servicere
gælden til kreditorerne, heriblandt pengeinstitutter. Disse kunder gik derfor lidt
efter lidt i betalingsstandsning og blev senere erklæret konkurs med store tab
for Sparekasse og andre kreditorer til følge.
…”

I afsnit 3.2. om Finanstilsynets inspektion i maj 2006 (ekstrakten side 13863) er anført

følgende om boniteten af sparekassens engagementer:

”…
Trods disse mangler på især kreditområdet samt en stigende koncentration
inden for ejendomssektoren viste gennemgangen af sparekassens største udlån,
at boniteten af disse udlån generelt var god og lå på linje med gennemsnittet for
de mindre pengeinstitutter. Den primære baggrund for den gode bonitet på
udlånsmassen var den økonomiske vækst og de generelle gode konjunkturer i
Danmark på daværende tidspunkt, hvilket blandt andet resulterede i kraftigt
stigende priser på fast ejendom og landbrugsjord.



/

- 393 -

Herudover gav sparekassens solvensbehov og øvrige regnskabstal ikke
anledning til væsentlige bemærkninger fra tilsynet.

Bonitetsfordelingen ved Finanstilsynets kreditgennemgang i 2006:

Karakter Antal i ptc.
3 + 2a (Gode udlån samt udlån med normal risiko) 84 ptc.
2b (Udlån med nogle eller væsentlige svaghedstegn) 8 ptc.
1 (Udlån med nedskrivningsbehov) 8 ptc.
X (Udlån, som var indfriet ved inspektionen) 0 ptc.

…”

Finanstilsynet har i afsnit 3.4.3. om fuld inspektion i juni/juli 2008 (ekstrakten side 13866)

bemærket følgende:

”…
Inspektionen var i første omgang planlagt til at skulle strække sig fra den 9.
til 13. juni 2008. På grund af meget store vanskeligheder med at få de
nødvendige oplysninger fra sparekassen til gennemgangen af sparekassens
udlån, fordi sparekassen ikke var i besiddelse af oplysningerne ved
gennemgangen heraf og derfor først kunne fremskaffe dem efterfølgende,
blev Finanstilsynet dog nødt til at forlænge den planlagte inspektion og
gennemføre denne over to omgange.

I forbindelse med gennemgangen af sparekassens kreditrisici gennemgik
Finanstilsynet blandt andet sparekassens 50 største udlån.

Gennemgangen af de 50 største udlån viste, at antallet af udlån med
svaghedstegn samt udlån med nedskrivningsbehov var steget drastisk ved
denne inspektion i forhold til inspektionen i maj 2006. Kvaliteten af
sparekassens udlån var derfor væsentligt forringet, og andelen af svage
udlån samt udlån med nedskrivningsbehov var ved inspektionen i 2008
væsentligt højere i Sparekasse end i tilsvarende mindre
pengeinstitutter.

Bonitetsfordelingen ved Finanstilsynets kreditgennemgang i 2008:

Karakter Antal i ptc.
3 + 2a (Gode udlån samt udlån med normal risiko) 52 ptc.
2b (Udlån med nogle eller væsentlige svaghedstegn) 32 ptc.
1 (Udlån med nedskrivningsbehov) 12 ptc.
X (Udlån, som var indfriet ved inspektionen) 4 ptc.

Da sparekassen ved inspektionen samtidig havde mange store udlån, hvoraf en
væsentlig andel var placeret inden for ejendomssektoren, som på dette tidspunkt
var hårdt ramt af de nedadgående konjunkturer, stod det derfor klart, at
sparekassen havde meget store udfordringer på kreditområdet.
…”



/

- 394 -

Finanstilsynet har i redegørelsens punkt 6 (ekstrakten side 13882) vurderet, at der ikke er

grundlag for en politianmeldelse af sparekassens ledelse.

2.5.14 Finanstilsynets karaktergivning

Ifølge Finanstilsynets inspektionshåndbog fra 2004-2005 skulle tilsynet i forbindelse med

gennemgangen af engagementerne i et pengeinstitut tildele hvert engagement en karakter, der

udtrykker engagementets bonitet/instituttets risiko (ekstrakten side 24422). Det fremgår

videre, at karakteren kunne gives før gennemgangen og bruges ved planlægningen af hvilke

engagementer, der skulle gennemgås særligt grundigt med instituttet, men at karakteren kunne

også gives efterfølgende. Følgende skala skulle anvendes, hvor ”P” står for privatkunder og

”Ø” for øvrige engagementer:

”…

…”

Af håndbogen fremgår videre, at øvrige engagementer med en utvivlsom lav risiko kunne

tildeles karakteren 3 Ø. Der er herefter følgende beskrivelse om karakteren 3 Ø (ekstrakten

side 24425):

”…
• Engagementer med øvrige kunder, som er dækket af utvivlsomt gode

sikkerheder. Som typiske sikkerheder kan nævnes børsnolerede
værdipapirer (medmindre der f.eks. er tale om meget illikvide aktier), pant i
normalt omsættelige ejendomme saml normale biler, såfremt lånet afvikles i
takt med, al bilens værdi forringes, og/eller

• Engagementer, hvor låntagers indtjening og egenkapital er meget
tilfredsstillende, og der ikke er tegn på, at dette vil ændre sig negativt.
Erhvervsvirksomheder med denne karakter bør normalt have en egenkapital
på mindst 30 % af de samlede aktiver. (Egenkapitalen skal reduceres, hvis
der er aktiver i balancen, der er værdiansat højt).
Virksomhedens ordinære resultat før skat (men efter fradrag af evt.
driftsherreløn) skal normalt udgøre mindst 10 % af egenkapitalen. med
mindre låntager har en særlig høj solvens (hvor egenkapitalen er væsentlig
større end 30% af de samlede aktiver). Det ordinære resultat skal endvidere
som hovedregel have været tilfredsstillende i de 3 forudgående år.

• Medmindre engagementet er fuldt sikret, kan følgende engagementer
normalt ikke opnå karakteren 3 Ø: I) Virksomheder der har eksisteret i
mindre end 5 år. 2) Låntagers og evt. kautionisters egenkapital er i alt
mindre end 5 mio. kr. 3) Engagementet overstiger 50 % af låntagers og evt.
kautionisters egenkapital.”



/

- 395 -

Karakteren 2aØ kunne gives, hvis låntageren hidtil havde haft tilfredsstillende resultater, som

ikke forventedes at ændre sig negativt, og hvis låntageren havde en tilstrækkelig egenkapital

både i forhold til de samlede aktiver og i forhold til engagementets størrelse (ekstrakten side

24427). Videre fremgår følgende om karakteren 2aØ:

”…
•• Den usikrede del af engagementet kan normalt ikke overstige låntagers

egenkapital.
•• Engagementer, hvor låntager har haft en negativ konsolidering i flere år,

kan kun opnå denne karakter, hvis der er klare indikationer på fremtidigt
forbedrede resultater samt en betydelig egenkapital i forhold til såvel
engagementets størrelse som virksomhedens forhold i øvrigt.

•• Engagementer til virksomheder med beskeden egenkapital (mindre end
20 % af de samlede aktiver) kan normalt kun opnå denne karakter, hvis der
er betydelige positive ordinære resultater i de seneste 2 år samt klare
indikationer på, at der er en positiv udvikling fremover.

•• Engagementer til virksomheder med en egenkapital på mindre end 15
% af de samlede aktiver kan normalt ikke opnå karakteren 2a, medmindre
der er en formuende kautionist, eller låntager er et selskab i en stor og
kapitalstærk (typisk: international) koncern, som har tilkendegivet - eller
utvivlsomt må forventes - at ville bakke engagementet op.

Ved anvendelse af de vejledende grænser bør undersøgeren tage hensyn til
eventuelle særlige forhold vedrørende aktivernes likviditet og værdiansættelse.

Erhvervsengagementer, hvor konsolideringen er meget lidt positiv – eller helt
enkeltstående - er negativ, og egenkapitalen er positiv, men af beskeden
størrelse, kan normalt ikke opnå denne karakter, medmindre der er klare
indikationer om en væsentligt forbedret drift fremover. Hvis låntagers
egenkapital er negativ, kan engagementet ikke opnå denne karakter, medmindre
forholdet kan opvejes af en evt. kautionist, eller den usikrede del af
engagementet konkret vurderes at være meget beskeden.

Ved gennemgangen i instituttet bør der som udgangspunkt kun anvendes
begrænset tid på engagementer med karakteren 2a.”

Engagementer med nogen risiko, men uden at nedskrivning/hensættelse var påkrævet, skulle

tildeles karakteren 2b. Denne karakter skulle således gives til engagementer, der var tættere på

en nedskrivning/hensættelse end de engagementer, der fik karakteren 2a. Videre er følgende

karakteristika for karakteren 2bØ anført (ekstrakten side 24429):

”…



/

- 396 -

• Engagementer, som er baseret på en virksomhed, der kun "løber rundt",
men utvivlsomt må forventes at "løbe rundt", indtil den usikrede del af
engagementet er afviklet. Låntagers konsolidering er negativ eller meget lidt
positiv, og egenkapitalen er lille eller negativ. Likviditeten er ofte stram,
men ikke anstrengt.

• Engagementer, hvor der ikke er tilstrækkelige oplysninger.
• Komplicerede engagementer, f.eks. som følge af uoverskuelig

koncernstruktur.

I disse tilfælde skal undersøgerne anmode om yderligere oplysninger. Hvis
disse ikke kan indhentes under undersøgelsen, tildeles disse engagementer
karakteren 2bØ, idet tilsynet samtidig gør instituttet opmærksom på, at
karakteren kan blive anderledes, når de supplerende oplysninger er blevet
gennemgået.”

Var nedskrivning/hensættelse påkrævet, skulle engagementet ifølge håndbogen tildeles

karakteren 1. Nedskrivning på et lån eller hensættelse på en forpligtelse forudsatte, at der var

konstateret objektiv indikation for værdiforringelse, og at instituttets bedste skøn over den

fremtidige betalingsstrøm viste et fald i forhold til den oprindeligt forventede betalingsstrøm.

Der henvises herefter til regnskabsbekendtgørelsens § 52, stk. 2, om objektiv indikation for

værdiforringelse. Videre fremgår det, at følgende øvrige engagementer kan tildeles karakteren

1 (ekstrakten side 24431):

”…
• Engagementer med objektiv indikation for værdiforringelse, og hvor en

nutidsberegning viser, at der er et nedskrivningsbehov, idet engagementet
reduceret for nutidsværdien af sikkerheder, dividende og skønnede andre
fremtidige betalinger viser en underdækning. I følgende eksempler vil dette
ofte være tilfældet:
- engagementer, som instituttet har nedskrevet/hensat på, og hvor

nedskrivningen/hensættelsen efter sagsbehandlerens bedste skøn skal
opretholdes eller forøges. Hvis det vurderes, at
nedskrivningen/hensættelsen skal fjernes, gives karakteren 2. Hvis den
blot skal formindskes, gives karakteren 1 a,

- engagementer med blanko, hvor debitors indtjening er negativ i et
eller flere år i træk, og/eller hvor

- egenkapitalen er lille eller negativ, og der er ikke udsigt til
forbedring af debitors situation, og/eller

- engagementer hvor pengeinstituttet har akkorderet beløb, indskudt
ansvarlig kapital eller lignende, og hvor det ikke er sandsynligt at
debitor kan fortsætter sin virksomhed, eller

- pengeinstituttet har mistet tilliden til låntager, og det er usandsynligt,
at engagementet kan indfries via retslige skridt (tvangsrealisation
og/eller konkurs).

I følgende tilfælde skal instituttet normalt kunne forelægge en beregning som
grundlag for en nedskrivning/hensættelse på den usikrede del af



/

- 397 -

engagementet: 1) Hvis likviditeten er anstrengt, og det er usandsynligt, at
nedbringelse af engagementet kan ske som aftalt eller gennem retslige skridt. 2)
Hvis der både er en negativ konsolidering og en negativ egenkapital 3) Hvis
instituttet udtrykker manglende tillid til låntager og der er anden form for
objektiv indikation for værdiforringelse.

Engagementer, der inden undersøgelsen tildeles karakter 1, bør gøres til
genstand for en indgående drøftelse med instituttet.

Engagementer med tilstrækkelig hensættelse (1a)
Engagementer, der efter undersøgelsen er hensat eller nedskrevet på, og hvor
det ikke er sandsynligt, at yderligere regulering skal foretages ud over det, der
eventuelt er foretaget ved undersøgelsen. Der vil typisk være tale om
engagementer, hvor
- Debitor har standset betalingerne,
- Debitor er taget under konkursbehandling,
- Debitor har indgivet begæring om gældssanering,
- Der er indledt akkordforhandlinger og/eller
- Debitors betalingsevne/-vilje er bortfaldet.

Engagementer, hvor nedskrivning/hensættelsen er tilstrækkelig, men hvor der
eventuelt kan blive behov for yderligere hensættelse (1b)

Engagementer som anført under 1a, men hvor den beregning, der ligger til
grund for nedskrivning/hensættelsen, er forbundet med større usikkerhed. Det
kan således blive påkrævet at forøge nedskrivningen/hensættelsen ud over det
beløb, der blev konkluderet ved undersøgelsen. Engagementet skal klassificeres
1b, hvis en mindre negativ udvikling vil medføre, at der skal
nedskrives/hensættes yderligere. Engagementer, hvor en negativ udvikling vil
medføre, at tabet bliver større, skal ligeledes klassificeres 1b.

Engagementer, der inden undersøgelsen tildeles denne karakter, bør gøres til
genstand for en indgående drøftelse med instituttet.”

Finanstilsynet har i et notat af 30. september 2011 om definition af kunder med karakteren 3

og 2a nærmere anført følgende vedrørende erhvervskunder (ekstrakten side 24670):

”Karakteren 2a gives til erhvervskunder, der er kendetegnet ved tilfredsstillende
driftsresultater gennem en årrække, og som ikke forventes fremadrettet at ændre
sig til et utilfredsstillende niveau. Den reelle egenkapital er
positiv, og soliditeten er tilfredsstillende (over 20 %). Der er ligeledes et
tilfredsstillende likviditetsoverskud efter betaling af renter og afdrag på gælden.
Hvis der er usikkerhed om, hvorvidt likviditeten fremadrettet vil være
tilstrækkelig, kan kunden ikke få karakteren 2a.

Ansvarlig lånekapital, herunder lån fra indehaveren som træder tilbage for gæld
til pengeinstituttet, kan som hovedregel sidestilles med egenkapital -helt, hvis
uforrentet og uden afvikling, ellers delvis.



/

- 398 -

Ved stillingtagen til den reelle egenkapital er der i ejendomsengagementer
behov for, at man forholder sig kritisk til værdien af ejendommene. Hvis der er
tale om udlejede ejendomme, skal der tages stilling til driften af de enkelte
ejendomme samt til den reelle afkastprocent for hver ejendom.

Kapitalstruktur og likviditet skal i alle tilfælde være tilfredsstillende, således at
fx store lager- og debitorbindinger i passende omfang matches af rentefri
leverandørfinansiering. Bindinger i ejendomme, produktionsudstyr og andre
langsigtede, mindre likvide aktiver skal i rimeligt omfang være finansieret langt
- og via udskudt skat samt egenkapital. Det kræver særlig fokus for
virksomheder i vækst og/eller med sæsonudsving samt virksomheder med lang
produktionstid og/eller usikker afsætning. Robusthed i driftens likviditet kan
vurderes på forholdet mellem ordinær indtjening før renter, afskrivninger og
skat (EBITDA) malt i forhold til den samlede rentebærende gæld. Hvis den
rentebærende gæld er større end 7 x EBITDA, kan virksomheden
sandsynligvis ikke klassificeres 2a.

• Virksomheder, der har haft en negativ konsolidering i flere år, kan kun
opnå denne karakter, hvis virksomheden grundlæggende kan vurderes
ubetinget sund, herunder at der er klare indikationer på fremtidigt
forbedrede resultater. Der skal være en betydelig, reel egenkapital målt i
forhold til såvel engagementets størrelse som virksomhedens forhold i
øvrigt.

• Virksomheder med beskeden, reel egenkapital (soliditet på under 20 %)
kan normalt kun opnå karakteren 2a, hvis der er betydelige, positive
ordinære resultater i de seneste 2 år samt klare indikationer på, at der er en
fortsat positiv udvikling fremover.

• Virksomheder med en soliditet på under 15 pct. kan normalt ikke opnå
karakteren 2a.

For virksomheder, der ikke drives i selskabsform, skal indtjeningen kunne
dække såvel driftsherreudtræk som en passende konsolidering.”

2.6 Forløbet op til sparekassens sammenbrud

2.6.1 Perioden forud for modtagelse af Finanstilsynets rapport

Ved breve af 11. og 16. juli 2008 (ekstrakten side 9731 og 9737) indberettede sparekassen sin

opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og oversigter over

lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt

likviditetsbeløb pr. 30. juni 2008 på ca. 134 mio. kr., mens lines var på ca. 40 mio. kr.

(ekstrakten side 9733). Pr. 11. juli 2008 havde sparekassen et disponibelt likviditetsbeløb på

ca. 113 mio. kr., mens lines var på ca. 43. mio. kr. (ekstrakten side 9739).



/

- 399 -

Af et referat fra et morgenmøde for medarbejderne den 16. juli 2008 (ekstrakten side 9735)

fremgår det, at uroen og den megen fokus på banksektoren påvirkede og gav en vis uro blandt

medarbejderne. Sagsøgte 1 forsikrede på mødet medarbejderne om, at sparekassen fortsat var

meget solid.

På et morgenmøde den 23. juli 2008 (ekstrakten side 9745) gennemgik Sagsøgte 1 besøget fra

Finanstilsynet. Ifølge referatet blev det drøftet, at Finanstilsynet ikke mente, at sparekassen

fulgte sin strategi. Der blev orienteret om, at sparekassen skulle udarbejde nogle flere

forretningsgange, og at kundeoplysningerne i låneindstillingerne ikke var tilstrækkelige.

Sagsøgte 1 oplyste, at han allerede havde igangsat forbedringer hertil. Endelig oplyste

Sagsøgte 1, at ud af de 50 engagementer, som tilsynet havde gennemgået, var der 5 mindre

gode engagementer, mens resten var med topkarakter.

Ved breve af 25. juli og 4. august 2008 (ekstrakten side 9747 og 9755) indberettede

sparekassen sin opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og

oversigter over lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde

et disponibelt likviditetsbeløb pr. 18. juli 2008 på ca. 106 mio. kr., mens lines var på ca. 32

mio. kr. (ekstrakten side 9748). Pr. 31. juli 2008 havde sparekassen et disponibelt

likviditetsbeløb på ca. 126,5 mio. kr., mens lines var på ca. 25. mio. kr. (ekstrakten side 9756).

Af et referat fra bestyrelsesmødet den 29. juli 2008 (ekstrakten side 11926) fremgår det, at

bestyrelsen under punkt 2 drøftede sparekassens nye strategi. Det hedder under punktet bl.a.:

”Bestyrelsen gennemgik den hidtidige strategi, der udløber i 2008.
Bestyrelsen fornyer sparekassens strategi hvert 3. år, og i forbindelse med den
nye strategi besluttede bestyrelsen bl.a. følgende:

- Idegrundlaget synes Person 2] mere ligner, en lokalsparekasse med
landsdækning, hvilket fortsat kunne være et bredt fundament for virksomheden
- Sagsøgte 2] synes også, at vi stadig skal være markedsdominerende i vores
lokalområde, som sparekassen har praktiseret gennem utallige år
- Hvis nogen bejler til Sparekasse om eks. fusion er det vigtigt, at vi har en så
klar strategi som mulig



/

- 400 -

- Under hensyntagen til sparekassens nuværende kundesammensætning bør vi
ikke anvende ordet sekundært marked overfor privatkunder, idet langt de fleste
kunder kommer udenfor Post nr. By 1,
- Med hensyn til målsætningen skal vi stadig have øje for nye
forretningsmuligheder, hvilket kan udøves med skyldig hensyntagen til
"ønskesparekassens" vigtigste nøgletal,
- Organisationen ønskes stadig så flad som mulig og skal udvise samtlige
væsentlige forretningsområder og samtlige specialfunktioner
- Under forretningsområdet ser bestyrelsen gerne, at "ønskesparekassen"nævnes
med respekt for den fleksibilitet en sådan skal have
- Kundeunderlaget skal spredes godt ud på forskellige brancher og med max. for
långivning til de enkelte brancher, hvilket skal fremgå af sparekassens
udlånspolitik
- I strategien kunne også indgå, at vi møder vores kunder mere på "udebane",
f.eks. arrangerer møder i København som tilbud til en gruppe kunder
…”

Under punkt 3 blev halvårsregnskabet pr. 30. juni 2008 gennemgået. Regnskabet viste – efter

negative kursreguleringer på 14 mio. kr. og nedskrivninger på 7,8 mio. kr. – et lille underskud

på 0,6 mio. kr. Under punkt 5 eventuelt er det anført:

”Sagsøgte 1 oplyste, at vi endnu ikke har modtaget rapporten fra Finanstilsynets
besøg ult. juni 2008. Inspektøren oplyste at vi først fik rapporten efter hendes
ferie, og vi forventer derfor at modtage rapporten i løbet af august.
For at komme rapporten i forkøbet kunne vi jo lade BDO se på de største
engagementer mente Sagsøgte 2], idet han var fortørnet over inspektøren ordvalg
i en enkelt sætning under den mundtlige afrapportering. Sagsøgte 1 oplyste, at
Tilsynet mundtlig havde bedt om én nyhensættelse på 700 tkr. og reguleret en
anden med godt 2 mio. til 7. mio. kr., hvilket Sagsøgte 1 ikke syntes var
usædvanlig.
Bestyrelsen afventer, at Sagsøgte 1 på næste møde oplyser, hvad statsaut. revisor
Sagsøgte 4 mener om sagen, idet det årlige aktiv eftersyn ligger en 3 måneder
fremme.
…
Sagsøgte 2 spurgte ind til Person 13's private boligbyggeri. Det er ikke lykkedes
at komme i kontakt med debitor, idet han er på ferie, men Sagsøgte 1 følger op
på sagen efterfølgende.”

På et morgenmøde den 30. juli 2008 (ekstrakten side 9751) blev det oplyst, at bestyrelsen på

et møde dagen inden havde drøftet sparekassens fremtidige strategi, og at bestyrelsen ønskede

strategien medtaget på et ledelsesseminar, som skulle afholdes den 25. og 26. oktober 2008.

Sagsøgte 1 gennemgik halvårsregnskabet pr. 30. juni 2008 og oplyste, at regnskabet udviste en

flot basal indtjening, som steg på trods af, at sparekassen var ved at rydde op. Sparekassen

havde en flot solvens, og forretningsomfanget steg også. Desuden oplyste Sagsøgte 1, at

sparekassen gerne ville have mere indlån, og at



/

- 401 -

garantikapitalen blev fulgt tæt i den sidste måned på grund af uroen omkring Roskilde Bank.

Kunder, der ønskede garantikapital udbetalt, kunne naturligvis få garantikapitalen udbetalt

mod at betale 1% i dekort. Indtjeningen pr. omkostningskrone var faldet til 1,76 kr., og

sparekassen skulle fortsætte med en forsigtig udlånspolitik.

Vedrørende strategien oplyste Sagsøgte 1, at det havde været en ”spændende snak” på

bestyrelsesmødet, som også indeholdt bestyrelsens ønsker for fremtidens sparekasse. Det var

planen, at strategien skulle indeholde ”snor for” , hvor sparekassen ville ligge rent

kreditmæssigt i form af politiske mål.

Endelig oplyste Sagsøgte 1, at sparekassen sammen med revisionen i efteråret skulle

gennemgå engagementer på over 20 mio. kr. Sagsøgte 1 oplyste om, at der var lidt stille i

sparekassen lige nu, men at der nok skulle komme gang i sparekassen igen.

2.6.2 Perioden efter modtagelse af Finanstilsynets rapport

Resultatet af Finanstilsynets tilsyn i sommeren 2008 fremgik af tilsynets rapport af 12. august

2008 (ekstrakten side 9759). Rapporten er beskrevet under afsnittet om Finanstilsynet.

Af et referat fra et bestyrelsesmøde den 19. august 2008 (ekstrakten side 11930) fremgår

under punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 9993-10010 blev behandlet,

nr. 9993-10005 var bevilget indenfor 25%-grænsen, og nr. 10006-10010 var tilsagt som

presserende. En sag på 57 mio. kr. til et nyt sundhedscenter i Brønderslev blev af Sagsøgte 1

indstillet til afslag, hvilket bestyrelsen tiltrådte. Finanstilsynets rapport af 12. august 2008 blev

gennemgået under punkt 4, hvor det af referatet fremgår, at bestyrelsen var tilfreds med

rapporten, og at bestyrelsen sammen med direktionen ville sørge for, at de forskellige påbud

på organisationsområdet blev udført efter tilsynets ønsker. Under punkt 5 gennemgik Sagsøgte

1 ledelsesberetningen for halvåret, hvor sparekassen konstaterede et 0-resultat på baggrund af

nedskrivninger for 8 mio. kr. og kursreguleringer for 14 mio. kr. Desuden blev der under

punkt 5 og 6 bl.a. gennemgået månedsbalance, oversigt over § 145-engagementer,

solvensberegning, indlån over 5 mio.kr., lines og likviditetsoversigt. Det fremgår, at balancen

var 1.974 mio. kr.,



/

- 402 -

solvensberegningen viste merdækning på 168 mio. kr. på 10%-kravet, og at likviditetskravet

var opgjort med 132 mio. kr. over 10%-kravet.

Efter sparekassen havde modtaget rapporten, fortsatte sparekassen med at indberette sine

opgørelser over likviditet i medfør af § i 152 lov om finansiel virksomhed og oversigter over

lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne, hvilket bl.a. skete ved breve af 19.

august 2008 (ekstrakten side 9791) og 25. august 2008 (ekstrakten side 9795). Sparekassen

havde et disponibelt likviditetsbeløb pr. 11. august 2008 på ca. 136 mio. kr., mens lines var på

ca. 20 mio. kr. (ekstrakten side 9793). Pr. 20. august 2008 havde sparekassen et disponibelt

likviditetsbeløb på ca. 100 mio. kr., mens lines var på ca. 44 mio. kr. (ekstrakten side 9799).

Ved breve af 26. august 2008 (ekstrakten side 9801 og 9665) fremsendte sparekassen sit

regnskab for 1. halvår 2008, og en opgørelse over sparekassens solvensbehov til

Finanstilsynet. Solvensbehovet blev udregnet til 7,15%. Det fremgår videre af indberetningen,

at sparekassen pr. 30. juni 2008 havde anført et solvensbehov til 11,58%.

Ifølge et referat fra et morgenmøde den 27. august 2008 (ekstrakten side 9813) blev

medarbejderne i sparekassen orienteret om bestyrelsesmødet og om Finanstilsynets rapport.

Det fremgår af referatet fra morgenmødet bl.a.:

”…
Referat fra bestyrelsesmøde samt tilsynets rapport v /Sagsøgte 1
Orientering om bevillinger i bestyrelsen. Orientering om lånesag indstillet til
afslag i bestyrelsen.
Rapport fra Finanstilsynet. Bestyrelsen var tilfreds med rapport. Rapport gav
ikke anledning til yderligere nedskrivninger.
Der skal arbejdes med organisationstilpasninger, især i form af interne
forretningsgange. Kreditchef i Sparekasse er Sagsøgte 1. Solvensbehovet er
faldet og vores solvens% er steget til 17,7. Likviditeten er fin og indberettes
løbende.
Angående interne forretningsgange skal vi til at beskrive hvad vi gør. Erhverv
har nedbragt udlån som planlagt. Garantikapitalen følges tæt hver uge og
bevæger sig en smule ned.
Vigtigt, at vi taler med kunderne når de spørger til vores soliditet - især efter
problemerne i Roskilde Bank.
Vores udlånsgearing ligger langt fra det der er sket i Roskilde Bank.
…

Danmarks bedste pengeinstitut afsnit 4 v/Vidne 7



/

- 403 -

Vidne 7 tilføjede til Sagsøgte 1 gennemgang, at vores egne penge er guld værd -
især de næste par år, da mange vil tabe penge på Roskilde Bank.
Vidne 7 viste eks. på vores placering på Mybanker med ratepension. Vi ligger
flot i toppen på et standardprodukt.
…”

I perioden 28. til 30. august 2008 var der i pressen en række artikler om sparekassen. Der er

fremlagt en artikel i Nordjyske Stiftstidende fra torsdag den 28. august 2008 med overskriften

”Artikel 1” (ekstrakten side 9815), en artikel i Morgenavisen Jyllands-Posten fra den 29.

august 2008 med overskriften ”Artikel 2” (ekstrakten side 9827), og en artikel fra Nordjyske

Stiftstidende lørdag den 30. august 2008 med overskriften ”Artikel 3” (ekstrakten side 9831).

Den 29. august 2008 sendte Vidne 5 en mail til Vidne 14 fra Finanstilsynet (ekstrakten side

9829) med oplysninger om de kunder i sparekassen, hvor der var konstateret OIV. Denne mail

besvarede Vidne 14 samme dag, hvor hun anmodede om en opdatering på Capital Group og

på Virksomhed ApS 1, som ifølge aviserne var blevet tvangsopløst af Erhvervsstyrelsen.

Vidne 5 svarede ved mail af 2. september 2008 (ekstrakten side 9833), hvor han opdaterede

Vidne 14 om Virksomhed ApS 1.

Ved et brev af 3. september 2008 (ekstrakten side 9837) forkortede Finanstilsynet

sparekassens frist til at indberette sparekassens solvensbehov på baggrund af sparekassens

risikoprofil. Dette skete, dels fordi der i den seneste periode i pressen havde været omtale af

en del af sparekassens udlånskunder økonomiske vanskeligheder, betalingsstandsninger m.v.,

og dels fordi Finanstilsynet ved tilsynets egen ejendomsundersøgelse havde erfaret, at flere af

sparekassens problematiske udlånskunder også var kunder i andre pengeinstitutter.

Finanstilsynet forkortede herefter fristen for sparekassens indsendelse af indberetning af

sparekassens solvensbehov, så den skulle indsendes til tilsynet senest den 15. september 2008.

Med brevet fremsendte Finanstilsynet et skema med karakter og tabssandsynlighed,

(ekstrakten side 9969), som tilsynet ved undersøgelsen i sommeren 2008 gav sparekassens

enkelte engagementer, og som tilsynet i forbindelse med undersøgelsen havde lovet at

fremsende til sparekassen. Skemaet med karakter og tabssandsynlighed er medtaget under

afsnittet om Finanstilsynet.



/

- 404 -

Af et referat fra et morgenmøde i sparekassen den 4. september 2008 (ekstrakten side 9843)

fremgår det:

”Når kunderne spørger til vores soliditet, brug da de store banker som
sammenligning. Link længere nede i referatet.

Der blev fortalt historier fra det virkelige liv i Sparekasse. JH og Vidne 7 fortalte.
Vidne 7 fik igår 2 kunder via Mybanker (en erhvervskunde og et andet
pengeinstitut).

Sparekasse har aldrig før skullet lave kriseinformation, så vi lærer helt sikkert
meget om dette i disse dage/uger.

MB - meget lokal snak. Eks. om Person 21.
Sagsøgte 1 - Sparekassen afvikler engagement stille og roligt. Der sker ikke
meget i By 1. Når By 1 borgerne taler sammen, så sker der pludseligt noget og
da vi er en stor arbejdsplads og byens stolthed vil der altid blive talt meget om
os.

Sagsøgte 1 gennemgik budgetopfølgning.

Person 84 fortalte at Sparekassen Hvetbo resultat på halvåret før skat -13.080 t.
kr.
- de har fået bedre pressedækning end os.

Sagsøgte 1 gennemgik vores udlånssammensætning - vi lægger på 25% i
ejendomsfinansiering, hvilket er normalt i branchen. Til orientering lå Roskilde
Bank på 50%).

Når vi taler med kunderne skal vi huske, at vi er gode til tal - det er kunderne
ikke nødvendigvis. Derfor hold fast i vores egenkapital er 236 mio. kr. (EGEN
egenkapital) og garantikapitalen er 212 mio. kr. (pr. 3.9.08).

Sagsøgte 1 viste både indskud og udtræk fra garantikapital. Det er vigtigt, at vi
trækker indlån til os i det omfang vi kan. Angående artikler, så lader vi kunderne
bringe det på banen.

Overtræk ældre end 60 dage.

Opfølgningshændelser på konti med overtræk over 1.000 kr. ældre end 60 dage.
Det er uhyre vigtigt, at gøre noget for at få det legaliseret.
Grunden er at HELE kundens engagement tæller 150% i stedet for 100% på
erhvervskunder og 35% på privatkunder. Der skal laves opgørelse af solvens pr.
30.09.08 så det er vigtigt at vi gør noget allerede nu./ Vidne 8

Sagsøgte 1 - jo færre overtræk jo bedre styr på butikken.

Sagsøgte 1 gennemgik mail til Danske Bank. Sagsøgte 1 holdning er at vi ikke
vil kæmpe med pressen dog overvejes lokal information.

Person 21 spurgte til sikkerheder i Virksomhed ApS 1's engagement. Der er 1.
prioritets pant på 40 mio. kr. i ejendom, 5 mio. kr. i fritidsbolig samt aktier i et
nye selskab.



/

- 405 -

Sagsøgte 1 - undrede sig over uro omkring sikkerheder. I de igår omtalte
engagementer er der naturligvis 1. prioritets pant. Engagementerne er under
skærpet opmærksomhed.

Vidne 7 – link til soliditet her:”

Ved breve af 5. og 14. september 2008 (ekstrakten side 9845 og 9873) indberettede

sparekassen sin opgørelser over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og

oversigter over lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde

et disponibelt likviditetsbeløb pr. 29. august 2008 på ca. 137 mio. kr., mens lines var på ca. 42

mio. kr. (ekstrakten side 9848). Pr. 11. september 2008 havde sparekassen et disponibelt

likviditetsbeløb på ca. 323 mio. kr., mens lines var på ca. 27. mio. kr.

(ekstrakten side 9875).

Sparekassen indberettede desuden ved brev af 14. september 2008 (ekstrakten side 9877) en

opgørelse over sparekassens solvensbehov. Solvensbehovet var opgjort pr. 30. juni 2008 til

11,58%. Solvensbehovet blev sammen med en ny likviditetsinstruks (ekstrakten side 9881)

behandlet på et bestyrelsesmøde den 15. september 2008 (ekstrakten side 11933).

På et bestyrelsesmøde den 15. september 2008 (ekstrakten side 11933) besluttede bestyrelsen,

at alle afslag på erhvervsengagementer over 5 mio. kr. fremover skulle listes op på en løbende

liste. Under punkt 3 om lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 10011-10022

blev behandlet, nr. 10011 var indstillet til afslag, nr. 10012 var indstillet til bevilling, nr.

10013-10019 var bevilget indenfor 25%-grænsen, og nr. 10020-10021 var bevilget af

direktionen. I punkt 4 blev udvikling og fastlagt strategi for engagementer over 10% af

egenkapitalen gennemgået af Sagsøgte 1 og Vidne 5. Af punkt 4 fremgår bl.a. følgende:

”Erhvervschef Vidne 5 og Sagsøgte 1] gennemgik udviklingen og den fastlagte
strategi i alle nævnte engagementer. Nogle engagementer bliver igen OEV-
beregnet pr. 30.9. 2008.
Person 1 spurgte ind til Person 21, hvor Sagsøgte 1 forklarede, at han endnu ikke
har afleveret regnskab, men Vidne 5] og Sagsøgte 1 ville jagte ham for at få en
forklaring igen, igen. Ellers overvejes et meget hårdt skridt mod debitor.
Sagsøgte 1 forklarede hans relationer til By 1 i form af Person 85 og de 6
nyopførte boliger bag Søborg og Strandpavillonen.
Sagsøgte 1 nævnte Person 21 som et administrativt rodehoved, og han ville ikke
på det foreliggende grundlag få yderligere engagement.



/

- 406 -

Person 4] synes, at gennemgangen var betryggende og så frem til næste
gennemgang samt aktiv eftersyn.
Bestyrelsen mener iøvrigt, at sparekassen har en god indtjening og stærke
kapitalforhold, så der er noget at stå imod med i disse tider.”

I punkt 5 blev fonds, lines og likviditetsoversigt gennemgået. Det fremgår, at månedsbalancen

er 1.935 mio. kr., og at der er en overdækning på 119 mio. kr. på 10%-kravet, og at saldoen for

garantikapital er gået fra 217 mio. kr. til 205 mio. kr. I punkt 7 havde sparekassen udarbejdet

en ny solvensopgørelse til Finanstilsynet. Under punkt 8 tog bestyrelsen til efterretning, at

sparekassen havde indbetalt ca. 900.000 kr. til Det Private Beredskab i forbindelse med

Roskilde Banks afvikling. Sparekassen modtog aktier i den nye bank. Sparekassen havde

desuden lånt Bank ca. 1,4 mio. kr. i forbindelse med en etableret redningsplan. Under punkt

10 blev det besluttet, at det årlige ”aktiv eftersyn” skulle afvikles på bestyrelsesmødet i

november måned, hvor bestyrelsen fastsatte grænsen til de 50 største engagementer over 10

mio. kr. I punkt 11 om presseomtale og garantikapital omtalte Sagsøgte 1 en avisartikel i

Morgenavisen Jyllands-Posten den 29. august 2008, der havde kostet sparekassen ca. 10 mio.

kr. i garantikapital eller 0,4% i solvens. I punkt 13 godkendte bestyrelsen en ny

likviditetsinstruks (ekstrakten 9881).

Den 23. september 2008 udsendte Finanstilsynet ”et gruppebrev” (ekstrakten side 9897) til

samtlige pengeinstitutter i gruppe 2 og 3 vedrørende indberetning af likviditet. Sparekassen

skulle herefter opgøre sparekassens likviditet pr. ultimo september 2008, og indberetningen

skulle være tilsynet i hænde senest den 7. oktober 2008.

Ved brev af 23. september 2008 (ekstrakten side 9899) indberettede sparekassen sin opgørelse

over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og oversigter over lines og

indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt

likviditetsbeløb pr. 19. september 2008 på ca. 300 mio. kr., mens lines var på ca. 26,5 mio. kr.

(ekstrakten side 9901).

Den 25. september 2008 udsendte Finanstilsynet endnu ”et gruppebrev” (ekstrakten side

9903) til visse pengeinstitutter, herunder til sparekassen med kopi til sparekassens revisor.

Brevet vedrørte en undersøgelse af sparekassens ejendomsrelaterede engagementer. Brevet af

25. september 2008 og sparekassen svar herpå af 9. oktober 2008 (ekstrakten side 9943) er

beskrevet under afsnittet om Finanstilsynet.



/

- 407 -

Der er fremlagt en opgørelse over sparekassens solvensbehov pr. 30. september 2008

(ekstrakten side 9907), som viste et solvensbehov på 10,50 %, men hvori det samtidig var

anført, at i indberetningen pr. 30. september 2008 var solvensbehovet anført til 12,03 %.

Solvensbehovsberegningen ses ikke at være omtalt på et bestyrelsesmøde.

Af et referat fra et morgenmøde den 1. oktober 2008 (ekstrakten side 9919) fremgår det bl.a.:

”…
Den aktuelle situation v /Sagsøgte 1
Garantikapitalen er lige nu stadig meget i fokus. Den er faldet med 31 mio. kr.
Erfaringen viser, at kunderne flytter garantikapital til andre konti.
Rygter om fusion - det ligger på ingen måde lige for. Omvendt har vi muligheden
hvis det er det bestyrelsen vælger.
Idag glæder Sagsøgte 1 sig over, at Danske Bank er på forsiden med følgende:
Danske Bank kan tabe halv milliard på Lehman
Lige nu er det med at finde balancen og kunsten. Som Person 86 siger har der
været mange kriser igennem tiden uden, at der har været mistillid mellem
pengeinstitutterne. Lige nu er der stor mistillid. Sagsøgte 1 fortalte om eks. FIH,
hvor Sagsøgte 1 måtte gennemgå relevante engagementer i forbindelse med
forlængelse af line - noget Sagsøgte 1 ikke har prøvet før. FIH krævede et enkelt
lån indfriet og forventes at forlænge resten incl. lines for udlandslån.

Sagsøgte 1 spurgte personalet om vi skal lukke for udbetaling af garantikapital –
personalet svarede, at det kun ville gøre det værre. Svaret var som Sagsøgte 1
havde forventet. Sagsøgte 1 gjorde opmærksom på, at det er vigtigt, at vi hele
tiden har en dialog om det som sker.

Inden Vidne 7] tager på ferie vil der blive udstedt for 300 mio. kr. obligationer
som kan stilles til sikkerhed for lån i andre pengeinstitutter. Vore långivere kan
diskontere obligationerne i Nationalbanken, så de holdes skadesløse og ikke
bliver likviditetsmæssig ramt.

Vidne 5] spurgte til ny ordning i Nationalbanken. Sagsøgte 1
- den er interessant men ordning med obligationer er 1% billigere.

Sagsøgte 1 - Der er skabt ro på likviditetsområdet. Vi skal søge at fastholde
garantikapital og om muligt tegne garantikapital. Vi har en solid stødpude
overfor tab.

Sagsøgte 1 spurgte - hvad gør vi? - ud med et fornuftigt kvartalsregnskab

Person 84 - svært når pressen råder kunderne til at hæve ansvarlig kapital.
Person 87 - er der ikke et minimum på vores samlede garantikapital?
Sagsøgte 1 - jo, men det kan vi ikke bruge til noget da det er et meget lille tal og
ikke ændret i mange år. (1 mio. kr.)



/

- 408 -

Vidne 8 - der er 2 slags kunder - nær og fjernkunder og de skal måske håndteres
lidt forskelligt.
Person 88 - der arbejdes med artikel om lokale tilskud.
Sagsøgte 1 - vi skal huske, at det ikke er isoleret til Sparekasse. Det gælder alle
pengeinstitutter lige nu.
Vidne 5 - der er jo en ny situation hver mandag. Næste umuligt at gå i pressen
uden at det bliver vendt negativt.
Sagsøgte 1 - vi arbejder med en artikel hvor vi selv stiller spørgsmålene og selv
giver svarene. ��
Sagsøgte 1 - det har været mine 3 værste måneder i branchen.
Vidne 9 - Aarhus lokalbank indkalder til stormøde med deltagelse fra
Nationalbanken.
Sagsøgte 1 - det kan være svært at styre. Som nationalbankdirektør skal man
også selv være varsom for hvad man siger.
Sagsøgte 1 - Vi skal huske vores troværdighed - det lover jeg er lig med en
garanti. Vi er under pres. Fortæl de lokale kunder, at hvis det vil have en lokal
bank, så må de også være der i turbolente tider.
Brug også den sociale kapital i huset. Dyrk det sociale sammenhold og det gode
humør.
Vi har tjent gode penge og vi kan også tåle tab. ��
Person 89 - meget fokus på indskydergarantifonden. Læs evt. mere på http :/
/www.indskydergarantifonden.dk/
Sagsøgte 1 - der er møde i prisudvalget idag. Det forventes, at rentes sættes op
og særlig bevågenhed på garantikapital.

Vi fejler ingenting. Fat pennen. fight for kunderne og indskud.
Hav fokus på alt det vi kan og er gode til.
Stop lokal snak, usandheder, løgn, latin og illoyalitet.

Vidne 7 - fortalte, at der også i branchen er kollegaer der fortæller at kunderne
roligt kan lade pengene stå - fortalte eks. fra Spar Nord i Nordsjælland.
….”

Ved et brev af 1. oktober 2008 (ekstrakten side 9915) til Finanstilsynet redegjorde sparekassen

for planlagte og allerede gennemførte tiltag i henhold til tilsynets rapport af 12. august 2008.

Tiltagene drejede sig bl.a. om en fornyet behandling af kreditsagerne af direktionen og

bestyrelsen, herunder at bestyrelsen ville behandle flere kreditsager efter indstilling fra

direktionen, og at kreditindstillingerne i erhvervssagerne ville blive forsynet med en forside,

der nøje beskrev bl.a. selskabets hovedaktionær, koncernoversigt, hovedaktiviteter, revision

og advokat mv. Oplysninger som sparekassen angav i forvejen at være i besiddelse af, men

som på denne måde blev mere centraliseret som første punkt i alle lånesager til bestyrelsen.

Desuden drejede tiltagene sig om kreditområdet, hvor der skulle udfærdiges en ny separat

kreditpolitik og efterfølgende forretningsgange for både erhvervs- og privatkunder, ligesom

kreditstyringen skulle beskrives nøjere. Herefter hedder det i brevet om kreditstyrring:



/

- 409 -

”…
2.2. Kreditstyring

Vi kan som udgangspunkt nemt beskrive de daglige rutiner, som foregår på
kreditovervågning. Vi har altid foretaget løbende handlinger, som giver os fuldt
dagligt indblik.

Bl.a. gennemgåes overtræk og restancer hver dag inden kl. 11.00, og
gruppelederne er ansvarlig for, at fraværende medarbejdere har en substitut, der
behandler alle overtræk og opfølgningshændelser. Efterfølgende tjekker min
souschef eller dennes substitut, at alle kreditansvarlige har behandlet overtræk Vi
har løbende årlig genbevilling af erhvervs- engagementer, ligesom de ganske få
kunder med finansielle instrumenter selvfølgelig har loss klausuler med -5% som
sats for, at medarbejderen får besked i systemet.

Med hensyn til en særskilt kreditfunktion er dagligdagen således, at jeg ikke
betjener kunder og alene bruges som kreditchef, når gruppelederne kommer med
deres indstillinger. Engagementer over mine beføjelser går videre til bestyrelsen,
mens afslag og afslag på indstillinger afgøres på mit bord. Det har ikke været
bestyrelsens ønske hidtil, at vi skulle bruge deres tid på afslag, undtagen når det
var informativt at gøre det.
Imidlertid får bestyrelsen fremover forelagt alle afslag siden sidste møde med
navn, engagement og formål.

Vi tænker over kreditfunktionen derhen, at vi enten laver et kvalificeret
kreditudvalg med ugentlig møde, eller vi ansætter en kreditchef, selvfølgelig
uden kreditbeføjelser, men som dog i så fald skal varetage andre relaterede
opgaver i huset.”

Desuden var der i brevets punkt 2.3 redegjort for gennemgåede engagementer pr. 30.

september 2008, ligesom der i punkt 3 var beregnet et nyt solvensbehov. Endelig var der i

brevet redegjort for markedsrisiko herunder en redegørelse for renterisikoen og en ændring af

bestyrelsen § 70-instruks.

Ved brev af 6. oktober 2008 (ekstrakten side 9927) indberettede sparekassen på ny sin

opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og oversigter over

lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt

likviditetsbeløb pr. 30. september 2008 på ca. 101 mio. kr., mens lines var på ca. 33 mio. kr.

(ekstrakten side 9929). Dette blev fulgt op med en mail af 7. oktober 2008 til Finanstilsynet

med en ny opgørelse af likviditet udsat for en stresstest (ekstrakten side 9935).



/

- 410 -

Den 7. oktober 2008 skrev revisor Vidne 12 en mail til Vidne 5 (ekstrakten side 9931). Til

brug for revisorernes erklæringsafgivelse vedrørende sparekassens opgørelse af overskydende

lovmæssig solvens anmodede Vidne 12 sparekassen om en række oplysninger om

engagementerne (udlån). Materialet skulle udarbejdes pr. 30. september 2008 og omfattede

bl.a. en oversigt over udlån over 5 mio. kr. udskrevet i engagementsorden og en oversigt over

de 10 største ejendomsrelaterede engagementer. Vedrørende de 10 største ejendomsrelaterede

engagementer ønskede Vidne 12 bl.a. en ajourført låneindstilling/oversigt pr. 30. september

2008, tingbogsoplysninger, ejendomsvurdering, ekstern vurdering af ejendom (hvis den

forelå), seneste årsrapport, perioderegnskab, udfyldt OIV-skema, verbal beskrivelse af

engagementet med status pr. 30. september 2008, verbal beskrivelse af worst case for

sparekassen, hvis engagementet blev nødlidende og en verbal beskrivelse af stillede

sikkerheder – herunder sparekassens efterfølgende værdiansættelse heraf. Materialet skulle

sendes til revisorerne senest den 9. oktober 2008.

Mailen blev besvaret af Vidne 5 samme dag (ekstrakten side 9931). I svaret hedder det bl.a.:

”Dine ønsker med hensyn til opstillinger og materiale er ganske urimelige set i
forhold til, at vi reelt kun har i morgen til at lave de ønskede opstillinger mm. Jeg
tror helt ærligt ikke, at det er muligt at nå at lave alle disse opstillinger. Du har i
øvrigt skrevet en forklaring på alle dine ønsker.

Samtidig er jeg uforstående overfor dit ønske om tingbogsoplysninger og den
offentlige vurdering på samtlige ejendomme dels er det administrativt meget
tidskrævende (alene i Capital Group-koncernen er der mig bekendt ca. 40
ejendomme!) dels er det utroligt omkostningstungt.
…”

Af et referat fra et morgenmøde den 15. oktober 2008 (ekstrakten side 9989) fremgår det, at

Sagsøgte 1 gennemgik kvartalsregnskabet pr. 30. september 2008. Resultatet viste et

underskud på 1 mio. kr. Solvensen var pr. 30. september 2008 16,7%, og solvensen var 17,7 %

pr. 30. juni 2008. Nedgangen blev oplyst alene at skyldes, at der var hævet omkring 35 mio.

kr. i garantikapital. Pr. 15. oktober 2008 var der hævet ca. 43 mio. kr. i garantikapital,

hvorefter saldoen udgjorde ca. 176 mio. kr. Sagsøgte 1 meddelte, at det var vigtigt, at der blev

tegnet ny garantikapital. Vedrørende likviditet var det oplyst, at den sidste uge havde været

meget hård med hensyn til at skaffe likviditet. Sparekassen havde fået lukket lines for ca. 80

mio. kr., da det også var svært for andre pengeinstitutter



/

- 411 -

at skaffe penge. Desuden blev det oplyst, at Spar Nord Bank havde lukket for fornyelse af

valutalån, fordi Spar Nord Bank havde svært ved at skaffe pengene fra udlandet. Sparekassen

havde dog i den seneste uge fået ny likviditet ind i sparekassen, og der var derfor ro om

likviditeten.

Ved breve af 14. oktober 2008 og 22. oktober 2008 (ekstrakten side 9983 og ekstrakten side

10021) indberettede sparekassen endnu engang sin opgørelse over likviditet i medfør af § 152

i lov om finansiel virksomhed og oversigter over lines og indestående hos finansielle

samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt likviditetsbeløb pr. 10. oktober 2008

på ca. 136 mio. kr., mens lines var på ca. 16 mio. kr. (ekstrakten side 9986).

I mellemtiden var sparekassen ved brev af 17. oktober 2008 (ekstrakten side 9991) blevet

indkaldt til et nyt møde i Finanstilsynet den 27. oktober 2008. Om dette møde og

Finanstilsynets brev til sparekassen af 5. november 2008 (ekstrakten side 10499), og tilsynets

referat fra mødet (ekstrakten side 10521) henvises til afsnittet om Finanstilsynet.

Af referat fra bestyrelsesmødet den 21. oktober 2008 (ekstrakten side 11937) fremgår det

under punkt 3 om lånesager til behandling bl.a., at lånesagerne nr. 10023-10037 blev

behandlet, heraf var nr. 10023-10026 indstillet til bevilling, nr. 10027-10036 var bevilget

indenfor 25%-grænsen, og der var ingen presserende sager. Under punkt 4 gav Sagsøgte 1 en

generel orientering om bankkrisen til bestyrelsen. Det hedder i punkt 4:

”Sagsøgte 1 orienterede bl.a. om at FIH opsiger line for udlandslån. Samarbejde
med Danske Bank er udmærket, Spar Nord-samarbejde er næsten normalt, men
line for udlandslån for fremmed valuta er endnu ikke intakt p.g.a. Spar Nords
egne forhold. Fint samarbejde med Jyske Bank og Nørresundby Bank. Der har
været dage hvor det har været svært at skaffe likviditet i markedet, men nu er der
endelig normal drift.
Garantikapital er faldet fra 217 mio. kr. (primo sept.) til nu 174 kr. mio.kr.
Solvens er ultimo 3. kvartal 2008 16,7% og solvensbehov er opgjort til 12,03%,
som bestyrelsen godkendte.
Bestyrelsen tog til efterretning at renten er hævet på diverse produkter, hvor
Sagsøgte 1 oplyste, at der i det urolige marked kunne komme flere
renteforhøjelser, hvilket bestyrelsen tog til efterretning. Såfremt garantikapitalen
kommer under 160-170 mio. kr. vil Sparekassen overveje at nægte udbetaling.”

Herefter blev kvartalsregnskab m.v. pr. 30. september 2008 gennemgået under punkt 5, og

under punkt 7 og 8 blev månedsbalancen, herunder solvens og likviditetsberegninger m.v.

gennemgået. Det fremgår, at balancen var 1.879 mio. kr., solvensberegningen viste



/

- 412 -

maksimum tab på 219 mio. kr. før 8%-kravet, og likviditetsoversigten viste 41 mio. kr. i

overdækning på 10%-kravet og 150 mio. kr. på 15%-kravet. Under 9 godkendte bestyrelsen,

at sparekassen havde et håndpantsat depot i Nationalbanken. Sagsøgte 1 bemærkede, at

sparekassen endnu ikke havde trukket på kreditmuligheden. Under punkt 11 blev det besluttet,

at bestyrelsesansvarsforsikringen skulle forhøjes fra 5 til 10 mio. kr. Under punkt 12

gennemgik Sagsøgte 1 statsgarantiordningen på 45 mia. kr. for pengeinstitutter, herunder at

sparekassen i de næste 2 år skulle betale 26 mio. kr. til ordningen. Dokumenter vedrørende

Det Private Beredskab blev godkendt under punkt 13, og i punkt 14 besluttede bestyrelsen, at

sparekassen skulle deltage i

solvenslånemulighederne i Nationalbanken. Under punkt 15 blev brevene af 12. august, 23. og

25. september og 17. oktober 2008 til Finanstilsynet gennemgået, og under punkt 16

orienterede Vidne 5 og Sagsøgte 1 bestyrelsen om besøget fra Spar Nord Banks direktion.

Under punkt 17 besluttede bestyrelsen, at sparekassen kunne etablere et ejendomsselskab til

overtagelse af eventuelt nødlidende panter.

Ved brev af 22. oktober 2008 til Finanstilsynet (ekstrakten side 10029) fremsendte

sparekassen kvartalsregnskabet pr. 30. september 2008, oversigter over nedskrivninger pr. 30.

juni og 30. september 2008 og en redegørelse for engagementer over 10% af basiskapitalen.

Regnskabet pr. 30. september 2008 viste en solvensprocent pr. 30.

september 2008 på 16,7%, (15,91% pr. 30. september 2007) og et solvensbehov pr. 30.

september 2008 på 12,03% (10,58% pr. 30. september 2007). Garantikapitalen var faldet fra

ca. 208 mio. kr. året før til ca. 185 mio. kr. Kvartalsresultatet udviste et underskud på ca. 1

mio. kr., hvor der var hensat ca. 13 mio. kr. til tab på debitorer, mod en tilbageførsel på ca. 0,8

mio. kr. året før.

Der i sagen fremlagt mails af 23. oktober 2008 fra sparekassen til Finanstilsynet vedlagt

korrigeret materiale vedrørende udvalgte engagementer. Det drejer sig om materiale

vedrørende bl.a. engagementerne Virksomhed ApS 3 m.fl. (ekstrakten side 10037), I/S

Vestergård (ekstrakten side 10059), Ejendomsselskabet Stenvej 4 ApS (ekstrakten side

10067), Person 13 m.fl. (ekstrakten side 10079), CV Ejendomme ApS m.fl. (ekstrakten side

10115), Ejendomsselskabet Sandgården m.fl. (ekstrakten side 10129 og 10287), Top

Ejendomme I I/S, Essex Invest A/S og Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (ekstrakten side

10173), All Nordic Group ApS m.fl. og Captil Invest ApS (ekstrakten side 10327), og Prio

Fyn Finans ApS (ekstrakten side 10439).



/

- 413 -

Den 24. oktober 2008 modtog sparekassen et brev fra direktørerne i Spar Nord, Vidne 17 og

Vidne 18 (ekstrakten side 10153). Brevet var en opfølgning på et besøg i sparekassen den 16.

oktober 2008. Det hedder i brevet bl.a.:

”Tak for et godt møde den 16. oktober samt en god og åben dialog. Mødet gav os
som aftalt et indblik i jeres engagementer over "10 % grænsen".

Når vi efter mødet reflekterer over oplysningerne, har vi valgt at skrive til dig,
for at give dig et indtryk af, hvorledes vi vurderer de risici, som der efter vores
opfattelse er i de fremlagte engagementer. Det er naturligvis alene vores tanker
ud fra den forholdsvise korte gennemgang og uden en grundig vurdering af de
enkelte kunders regnskaber økonomi, soliditet og ikke mindst likviditetsforhold.

Vi har – ud fra de engagementsoplysninger vi fik – vurderet, at de gennemgåede
15 engagementer er ca. halvdelen af Sparekasses samlede udlånsportefølje
(udlån og finansgarantier).

Det er vores observation:
• At der er en høj risikokoncentration branchemæssigt, idet næsten alle

engagementer er indenfor ejendomsrelaterede brancher. Hovedparten af
engagementerne er indgået på "toppen af en højkonjunktur". Set i lyset af
de herskende konjunkturer i specielt ejendomsbranchen vil det forhold
efter vores opfattelse give betydelige udfordringer i de kommende år.

• Nogle af engagementerne har en høj bestanddel af
grundfinansieringer - herunder indenfor såvel sommerhusgrunde som
erhvervsgrunde. Der er ingen likviditetsskabende evne i
grundfinansiering, og det stiller store krav til anden indkomst for at kunne
servicere sådanne engagementer. En indkomst som vi i flere tilfælde ikke
kunne se dokumenteret.

• At der ofte er andre pengeinstitutter involveret, hvilket i en
nedbrudssituation gør det vanskeligt at få "fodslag" mellem de
involverede kreditgivere, da sikkerheder og strategi for afvikling kan
være vidt forskellig.

• At en del af kunderne efter vores opfattelse ikke er kreditværdige ud
fra traditionel pengeinstitutpraksis - da flere har været i betydelige
økonomiske vanskeligheder i tidligere lavkonjunkturer - hvilket har
betydet betydelige tab for andre pengeinstitutter på tidligere tidspunkter.

• At I har været dygtige og konsekvente med at sikre engagementerne
med pant i de finansierede objekter.

Vi vurderer ud fra en samlet betragtning, at der er en forhøjet risiko på jeres
største engagementer. Du oplyste, at I på baggrund af størrelsen og
risikokoncentration havde fastlagt et individuelt solvensbehov, der var 3½ %
højere.

Vi kan ikke på basis af den korte gennemgang komme det mere præcist end



/

- 414 -

jeres egen ekstra solvensbehovsanalyse - som vi umiddelbart estimerer, betyder
et ekstra kapitalkrav mellem 75-100 mio. kr.

Det er muligt, vi er en smule pessimistiske på konjunktursituationen – men vi
tror, at de næste par år vil blive vanskelige på ejendomsmarkedet – hvorfor det er
vores vurdering, at en del af risikoen på ovennævnte engagementer vil vise sig
på nedskrivningskontoen indenfor de nærmeste år.

Vi håber, du tager vores tilbagemelding i den ånd, det er skrevet - nemlig at vi
åbent og ærligt – giver vores holdning til kende. Den kan du naturligvis forholde
dig til eller se bort fra – men det er en tilbagemelding, der er givet i en god
mening.

Vi ser frem til et fortsat godt samarbejde med dig, dine medarbejdere og
Sparekasse.
…”

Af et referat fra et morgenmøde den 29. oktober 2008 (ekstrakten side 10491) fremgår det

bl.a., at der i 3. kvartal var frigivet 10 garantier i Totalkredit. Sagsøgte 1 gav et referat fra

bestyrelsesmødet, hvorunder han oplyste, at han havde talt med bestyrelsen om finanskrisen.

Udlån var reduceret med 100 mio. kr. siden 30. juni 2008, og det blev oplyst, at det var fint at

få ryddet op særligt i ejendomsengagementerne. Der var en fin overdækning på

likviditetsbehovet. Bestyrelsesforsikringen var ændret fra 5 mio. kr. til 10 mio. kr. pr. sag for

bestyrelsesansvar. Det blev desuden oplyst, at sparekassen søgte om et solvenslån i

Nationalbanken, som ikke var på plads endnu. Sagsøgte 1 bad om, at personalet ikke stillede

spørgsmålstegn til direktionens dispositioner. Det blev oplyst, at rapporten til Finanstilsynet

forventes færdig ultimo november 2008. Sagsøgte 1 havde besigtiget og købt 6

udlejningsejendomme af Capital Group, og på sin tur så Sagsøgte 1 3 parcelhuse bygget af

Virksomhed ApS 10 i Middelfart, som han vurderede af god kvalitet. Sagsøgte 1 gennemgik

desuden vedtagelsen af statsgarantiordningen, hvorefter staten ubetinget garanterede simple

kreditorers krav mod danske pengeinstitutter med virkning fra 6. oktober 2008 til 30.

september 2010.

Garantiordningen omfattede alle medlemmer af Det Private Beredskab, og ordningen kostede

sparekassen 13 mio. kr. pr. år i de 2 år, ordningen løb. Endelig blev der orienteret om, at

revisionen kom i ugen efter angående opgørelse af solvensbehov.

På et bestyrelsesmøde den 4. november 2008 (ekstrakten side 11942), hvor revisionerne

Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 også var til stede, blev bestyrelsen under punkt 2 og 3 orienteret om

mødet med Finanstilsynet den 27. oktober 2008 og mødet med Spar Nord Banks ledelse.

Under punkt 4 og 5 blev likviditet og solvensberegninger gennemgået. Det



/

- 415 -

fremgår af oplysningerne, at likviditeten har en overdækning på 132 mio. kr., og at

sparekassen kan tabe 219 mio. kr., før solvensen er mindre end 8%. I punkt 6 var der en

drøftelse af Lokale Pengeinstitutters mail af 1. november 2008 om indefrysning af

garantikapital, herunder at Lokale Pengeinstitutter kraftigt anmodede landets 51

garantsparekasser om at lukke for udbetaling af garantikapital. Bestyrelsen besluttede herefter,

at der fremover ikke skulle udbetales garantikapital. Saldoen var på 170 mio. kr. Under punkt

7 gennemgik Sagsøgte 1 statsgarantiordningen, og under punkt 8 blev drøftet en eventuel

ansættelse af en kreditchef, herunder at en kompetent kreditchef, som var håndplukket, havde

forlangt et meget højt vederlag for jobbet. Sagsøgte 1 blev herefter bedt om at forsøge at

forhandle kandidaten ned i vederlag. Under punkt 9-11 blev sparekassens fremtid drøftet. Af

referatet fremgår følgende:

”Bestyrelsen besluttede, at man p.t. ikke ikke ville sige ja til en fusion med
Sparekassen Hvetbo med det forventede store kurstab på aktier i 3. kvartal.
Sagen holdes dog løbende, idet kvartalsrapport offentliggøres den 11.11. 2008.
Sagsøgte 1] nævnte, at Hvetbo gerne ville holde gang i kontakten.
a. Sagsøgte 1 gennemgik en "Plan B - hvis alt går mod os", hvor det er skitseret,
hvordan Sparekasse kunne tænkes at fusionere med et andet pengeinstitut på det
juridiske og praktiske plan. Bestyrelsen var enige i tankerne bag modellen.
b. Som tidligere oplyst er Sagsøgte 1 den 12. ds. inviteret på besøg i
Nørresundby Bank, som altid har udtrykt interesse for et nærmere samarbejde
med Sparekasse. Sagsøgte 1 aflægger rapport til næste bestyrelsesmøde.
c. Sagsøgte 1 orienterede bestyrelsen om Spar Nords udfordringer iflg. Vidne
17, hvor lines for udlandslån er én af udfordringer samt overtagelse af dele af
Roskilde Bank. Sagsøgte 1 fornemmede ikke den store interesse p.t., men Vidne
17 ville selvfølgelig gerne drøfte det.
d. Person 3] nævnte Nordjyske Bank, som ikke er på Vestkysten som en
mulighed. Vidne 3 nævnte om en fusion er eneste løsning, idet vi har 16000
kunder og måske mulighed for yderligere ansvarlig kapital. Bestyrelsen
besluttede, at vi skulle køre begge veje, nemlig derhen:
a. Bevare selvstændighed. Sørge for, at alt materiale påny blev indsendt senest
ult. november til Finanstilsynet, som sparekassen havde fået besked på i mødet
den 27.10. 2008. Det efterfølgende forventede møde med FT ville så blive
afgørende.
b. Få en snak med min. 3 pengeinstitutter om en decideret fusion med anden
god finansiel partner, jvf. skitseringen i "Plan B". Såfremt landbruget også
skulle igennem en krise med stærkt faldende landbrugspriser ville det også være
en stor udfordring, selvom sparekassen kun har 11 % af udlån og garantier i
denne branche efter seneste årsopgørelse.
Ingen i bestyrelsen gav udtryk for, at en fusion ikke var en mulighed. Sagsøgte
5 nævnte, at sparekassen p.t. opfylder lovens krav på alle områder. Hvis vi ikke
kunne være os selv i fremtiden, var en fusion indenfor 3 måneder eneste
løsning. Sagsøgte 5 nævnte også, at sparekassen måske



/

- 416 -

kunne få ansvarlig kapital fra Spar Nord eller anden finansiel partner mod en
hensigtserklæring.
Bestyrelsen gav Sagsøgte 1 rykdækning til at forhandle med andre finansielle
virksomheder med det formål at forbedre sparekassens situation i enhver
henseende.
Bestyrelsen ville stå bag Sagsøgte 1, men den endelige beslutning på fusion
selvfølgelig var op til bestyrelsen og repræsentantskabet.”

Finanstilsynet sendte ved brev af 5. november 2008 (ekstrakten side 10499) tilsynets notat af

10. oktober 2008 vedrørende sparekassens solvensbehov, som var udarbejdet i forbindelse

med tilsynets seneste undersøgelse. Notatet er omtalt under afsnittet om Finanstilsynet.

Der er desuden fremlagt Finanstilsynets mødereferat dateret den 5. november 2008

vedrørende mødet med sparekassens den 27. oktober 2008 (ekstrakten side 10521). Referatet

er beskrevet under afsnittet om Finanstilsynet.

Af et referat fra et morgenmøde den 5. november 2008 (ekstrakten side 10497) fremgår det af

punkt 3:

Sagsøgte 1] efterlyste erfa på garantikapital.
Lokale pengeinstitutter har givet henstilling og et lovforslag forventes snarest.
Der er lukket for udbetaling af garantikapital - se separat mail fra Vidne 4

Sagsøgte 1 orienterede om situationen netop nu. Erhverv udarbejder nyt
materiale til Finanstilsynet og det kræver ekstra ressourcer og stiller store krav til
hele huset. Person 90 tilføres erhverv i perioden 06.11.-30.11.2008 jævnfør
separat mail. Medarbejdersamtaler kan udskydes.”

Ved breve af 10. november 2008 og 17. november 2008 (ekstrakten side 10541 og side 10549)

indberettede sparekassen endnu engang sin opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov

om finansiel virksomhed og oversigter over lines og indestående hos finansielle

samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt likviditetsbeløb pr. 31. oktober 2008

på ca. 148 mio. kr., mens lines var på ca. 30 mio. kr. (ekstrakten side 10543). Pr. 11. november

2008 havde sparekassen et disponibelt likviditetsbeløb på ca. 121 mio. kr., mens lines var på

ca. 35 mio. kr. (ekstrakten side 10552).



/

- 417 -

Af et referat fra et morgenmøde den 19. november 2008 (ekstrakten side 10553) fremgår det,

at med afsæt i materiale fra Finanstilsynet var der lavet nye bevillingsretter. Beløbene var

uændrede, men formen var ny. Herefter fremgår det af referatets punkt 2:

” Aktuel situation v/Sagsøgte 1
Sagsøgte 1 orienterede om besøg af advokater (dokumentkontrol) samt revision.
Der arbejdes på nye vedtægter.
Sagsøgte 1 efterlyste erfa på stop på udbetaling af garantikapital:
- Person 84 - kunderne er skuffede.
- MLS - efterlyste holdning ved dødsbo
- Person 88 - arvinger skal som udgangspunkt ikke stilles bedes end afdøde
- Sagsøgte 1 - ingen garanter kan have over 250.000 kr. i garantikapital -
alternativt kan de give dem som gave.
- Person 84 - spurgte til holdning ved udbetaling af pensionskonti
- Sagsøgte 1 - vi vurderer løbende. Indtil nu gælder stoppet i 2 år. Dog håber
Sagsøgte 1 på, at vi hen over tid kan udbetale til dem der er opsagt. Sagsøgte 1
vil have 170 mio. i garantikapital. Sparekassen søger ny kreditchef til
organisationsarbejde, ad hoc og kreditopgaver.”

2.6.3 Advokatfirma 1's rapport af 20. november 2008

Efter anmodning af direktionen for sparekassen gennemførte Advokatfirma 1 ved advokaterne

Vidne 1, Person 91, Person 92 og Person 93 en gennemgang af en række af sparekassen

engagementer med relation til ejendomssektoren, som var udvalgt af sparekassen (ekstrakten

side 10562).

Der var tale om en juridisk gennemgang og vurdering af engagementerne, herunder de

udfærdigede låne- og sikkerhedsdokumenter og dokumenter i øvrigt. Gennemgangen

omfattede ikke en finansiel eller økonomisk vurdering af engagementernes bonitet. På

baggrund af engagementsgennemgangen foreslog advokaterne, at sparekassen fremadrettet

skulle foretage en revision af de låne- og sikkerhedsdokumenter, som sparekassen generelt

anvendte, for derigennem at opnå en større sikkerhed, gennemskuelighed og mulighed for

effektiv opfølgning i en misligholdelsessituation.

I rapporten var der om punktet henstillinger til fremtidige dokumenter bl.a. redegjort for, at

mange af sparekassens dokumenter i form af gældsbreve, ejerpantebreve, garantier og

regarantier, kautionsdokumenter m.v., ikke indeholdt nogen bestemmelse om fuldbyrdelse,

hvilket i en misligholdelse situation var uheldigt, fordi det gav en forlænget



/

- 418 -

sagsbehandling, idet der først skulle skaffes et grundlag for fuldbyrdelse i form af f.eks. en

dom eller frivilligt forlig, førend fuldbyrdelse kunne iværksættes.

Ved ejerpantebreve var desuden anført, at de ejerpantebreve, som sparekassen havde i de

enkelte engagementer, var i orden, men at sparekassen ikke havde nogen fast praksis for

udformningen af ejerpantebreve og/eller allonger, så der forelå ejerpantebreve og navnlig

allonger hertil i flere forskellige udformninger. Det var især allonger på ejerpantebreve, som

sparekassen havde overtaget fra andre pengeinstitutter, som burde efterses nærmere.

Advokaterne henstillede, at der skulle udfærdiges et koncept på ejerpantebreve, som altid

skulle anvendes, ligesom de henstillede, at når sparekassen overtog et ejerpantebrev fra et

andet pengeinstitut, skulle der i en allonge ske en tilretning af ejerpantebrevet, så alle

ejerpantebreve var identisk formuleret. Dette ville ifølge advokaterne give en langt større

gennemskuelighed og overskuelighed, og det ville også lette sagsbehandlingen hos

sparekassen samt kreditvurderingen af de enkelte panter.

Endelig var det om ejerpantebreve og allonger anført, at sparekassen som overvejende

hovedregel ikke havde pant for renter ud over ejerpantebrevets hovedstol, heller ikke ved

særskilt rentebestemmelse efter en gennemført tvangsauktion. Det var anført, at spørgsmålet

om renter i relation til ejerpantebreve juridisk er omdiskuteret, men at ejerpantebrevenes

nominelle størrelse burde være så store, at de kunne dække engagementsrenten i hvert fald i

en vis periode. Advokaterne anførte desuden, at med den betydelige størrelse, som de havde

set på panter og engagementer, og med den hast hvormed rente og eventuelt kurstab kunne

udvikle sig i en restancesituation, var det vigtigt, at ejerpantebrevene fuldt ud gav dækning for

sparekassens tilgodehavende. Som dokumenterne var formuleret på tidspunktet for

advokatundersøgelsen, var der en risiko for tab af pantesikkerhed for renter, og kurstab ud

over den tinglyste hovedstol. For at gøre et engagement operationelt i en

misligholdelsessituation, anbefalede advokaterne sparekassen at overveje en opdeling af

pantesikkerheden i to, dels i form af et ejerpantebrev, dels et direkte pantebrev for en mindre

del af lånet/engagementet. Det direkte pantebrev skulle tinglyses med prioritet forud for

ejerpantebrevet. Et sådant pantebrev ville indeholde mulighed for direkte fuldbyrdelse og

dermed en hurtigere overtagelse af pantet med tabsminimering til følge.

Vedrørende sparekassens kassekreditkontrakter var det anført, at en lang række

kassekreditkontrakter efter deres indhold relaterede sig til f.eks. bestemte ejendomme. Der



/

- 419 -

var imidlertid ikke i kassekreditkontrakterne bestemmelser om, at den omhandlede kassekredit

af debitor alene måtte eller kunne anvendes vedrørende den ejendom, som

kassekreditkontrakten var relateret til, hvilket bevirkede, at debitor principielt kunne anvende

kassekreditkontrakten frit. Hvis det var hensigten, at en kassekreditkontrakt skulle være

knyttet særskilt og eksklusivt til f.eks. en enkelt ejendom, var det nødvendigt i

kassekreditkontrakten udtrykkeligt at anføre dette, ligesom der i så fald skulle være en

kontrolbestemmelse og særskilt misligholdelsesbestemmelse, hvis dette ikke blev overholdt.

Om sparekassens håndpantsætningserklæringer var det anført, at der i flere engagementer

manglede præcision, idet der ofte var tale om, at håndpantsætningserklæringen var fornyet/

ændret, men at der i efterfølgende lånedokumenter var henvist til den oprindelige

håndpantsætningserklæring. Advokaterne anbefalede derfor, at der skulle indføres en

kvalitetssikringsprocedure, så der blev henvist til den til enhver tid gældende

håndpantsætningserklæring.

Desuden var det vedrørende sekundære håndpantsætninger anført, at den noteringspåtegning,

som sparekassen anvendte som primær håndpanthaver, som oftest ikke var tilstrækkelig, idet

det i noteringspåtegningen ikke var angivet, hvilket engagement sikkerhederne tjente den

primære håndpanthaver til sikkerhed for, ligesom der ikke i noteringspåtegningen var en

oplysning om primær håndpanthavers engagement pr. noteringstidspunktet. Begge dele kunne

give problemer efterfølgende. Advokaterne anbefalede derfor, at der skulle indføres en

kvalitetssikringsprocedure, så der blev anvendt en fast formulering, som tog hensyn til dette

ved notering.

Vedrørende sparekassens pant i selskabskapital var det anført, at pant i selskabskapital skulle

anmeldes over for selskabets bestyrelse/direktion og indføres i

aktionærfortegnelsen/anpartshaverprotokollen. I mange tilfælde var der ikke foretaget en

sådan anmeldelse, og sikringsakten var derfor ikke iagttaget. I de tilfælde, hvor der var

foretaget anmeldelse, manglede der ofte en kvittering eller bekræftelse på noteringen.

Advokaterne anbefalede derfor, at der blev indført en kvalitetssikringsprocedure, som sikrede,

at sikringsakten i form af anmeldelse blev iagttaget, og at der blev modtaget en kvittering for

anmeldelsen.



/

- 420 -

Ved pant i forsikringspolicer havde advokaterne noteret, at der generelt manglede anmeldelser

af pantsætningen over for forsikringsselskabet. Det blev anbefalet, at der blev indført en

kvalitetssikringsprocedure herom.

Vedrørende selskaber under stiftelse, havde advokaterne i flere tilfælde konstateret, at

selskaber under stiftelse optrådte i dokumenterne. Også her anbefalede advokaterne, at der

blev indført en kvalitetssikringsprocedure, så dokumenterne blev udfærdiget i den endelige

registrerede debitors navn, og at der i øvrigt som minimum burde foreligge kopi af

stiftelsesdokument, vedtægter og protokollat for stiftende generalforsamling, så stifteransvaret

kunne konstateres.

Desuden havde advokaterne konstateret, at tegningsudskrifter ikke forelå i alle engagementer,

og at der burde være ajourførte tegningsudskrifter i alle engagementer. Advokaterne rådede i

øvrigt til, at der i hvert fald ved et engagements start blev indhentet en fuldstændig rapport hos

Erhvervsstyrelsen for det pågældende selskab, så det i forbindelse med

engagementets/kundeforholdets etablering kunne påses, at der ikke i selskabets forhistorie var

registreret forhold, som kunne give anledning til anmærkninger.

Endelig havde advokaterne ved gennemgangen konstateret, at flere

debitorselskaber/kautionister var under konkurs, uden at der på engagementerne var

bemærkninger herom, ligesom der ikke på de pågældende engagementer forelå anmeldelser til

konkursboet.

Herefter var der i rapporten bemærkninger til de engagementer, som var blevet gennemgået af

advokaterne. Det hedder i rapportens punkt 3 (ekstrakten side 10569):

”3. Bemærkninger til de enkelte af os gennemgåede engagementer:

I det efterfølgende angiver vi kun de punkter, på hvilke der bør søges etableret en
forbedring af sparekassens stilling ved ændring af de enkelte dokumenter. Dette
kan ske enten i form af, at der straks rettes henvendelse til de enkelte
engagementsdebitorer med anmodning om underskrift på en allonge til
forbedring af det enkelte forhold, eller i forbindelse med
forlængelse/genforhandling af engagementet i form af helt nye dokumenter, som
indeholder de tilføjelser og præciseringer, som vi anser for hensigtsmæssige for
at optimere sparekassens engagementsdokumenter med heraf forøget sikkerhed,
overskuelighed og forøget operationalitet.

a. Engagement med Essex Invest A/S:



/

- 421 -

Samtlige udstedte regarantier på garantirekvisitioner bør forbedres ved at
gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478, ligesom
samtlige selvskyldnerkautioner på tilsvarende måde bør gøres eksigible. Det
gælder også den generelle kautionserklæring, som er stillet fra Essex Holding
A/S.

Herudover er der ikke vedrørende dette engagement konstateret juridiske
forhold, som giver anledning til bemærkninger.

b. Engagement med Virksomhed ApS 1:

Selskabet er taget under tvangsopløsning ved Skifteretten i Århus den 7.
november 2008.

Håndpantsætningserklæring vedrørende ejerpantebrev, stort 40 mill. kr.,
udstedt den 4/6 2008, er i orden.

På sagen forefindes ejerpantebrev, stort 62 mill. kr. med pant i matr.nr. 2 c
m.fl. Stenstrup, Rønnebæk, udstedt den 20/10 2008, tinglyst den 28/10 2008.
Ejerpantebrevet er udstedt af selskabet Dansk Jord ApS. Der forefindes ingen
håndpantsætningserklæring. Vi har fået oplyst, at en sådan menes at
foreligge, men p.t. ikke kan findes, og hvis ikke
håndpantsætningserklæringen kommer frem, må vi konstatere, at sikkerheden
i førnævnte ejerpantebrev er værdiløs.

c. Engagement med Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS samt personkredsen
og øvrige selskaber i tilknytning hertil, Person 17, Person 22, Sandgården
m.v.:

En gennemgang af engagementets dokumenter, herunder
håndpantsætningserklæringer, sikkerheder m.v., viser at den nødvendige
papirgang i det store hele er overholdt, dog er der ikke foretaget anmeldelser
til forsikringsselskab og selskabsbestyrelse vedrørende pant i forsikringer og
selskabskapital, men herudover giver dokumenterne som dokumenter ikke
anledning til bemærkninger.

Vi er bekendt med, at kredsen omkring Familienavn og disses selskaber er
under konkurs, men vi har ingen forudsætninger for at vurdere hvorledes
dette påvirker boniteten i engagementet.

d. Engagement med Ejendomsselskabet Stenvej 4 ApS med tilhørende
underengagementer med Person 94 m.fl.:

Der er ved dokumentgennemgangen ikke fundet anledning til bemærkninger,
bortset fra de i den generelle indledning anførte forhold i relation til Rpl. §
478 om eksigibilitet.

e. Engagement med Virksomhed ApS 2 og tilknyttede andre selskaber, Captil
Invest ApS, Person 18 personligt m.v.:



/

- 422 -

Der er ved dokumentgennemgangen ikke fundet anledning til bemærkninger,
bortset fra de i den generelle indledning anførte forhold i relation til Rpl. §
478 om eksigibilitet.

Vi har dog bemærket, at der vedrørende de byggelånskontrakter, som er en
del af engagementet, ikke er forelagt entrepriseforsikring eller anden
forsikringsmæssig dokumentation, og denne bør fremskaffes.

f. Engagement med Jyske Ejendomme A/S:

Generelt er låne- og sikkerhedsdokumenter i engagementet med Jyske
Ejendomme A/S i orden, og vi har blot nedenstående bemærkninger:

I håndpantsætningserklæringerne gives der sparekassen pant i
selskabskapitalen i en række selskaber. Det fremgår ikke af dokumenterne, at
denne håndpantsætning er noteret i de pågældende selskabers
anpartshaverfortegnelse/aktiebog.

Selskabet har underskrevet i alt tre håndpantsætningserklæringer af hhv. 11.
august 2006, 23. oktober 2007 og 6. juni 2008. Erklæringerne er udstedt
således, at den nyeste træder i stedet for en tidligere.

Det skal dog bemærkes, at det i håndpantsætningserklæring af 11. august
2006 omtalte ejerpantebrev på 10 mill. kr. ikke ses at foreligge på sagen.
Derimod er det konstateret, at samtlige ejerpantebreve, som er omtalt i
håndpantsætningserklæringerne af 23. oktober 2007 og 6. juni 2008, i
tinglyst stand befinder sig på sagen.

Vedrørende kassekreditkontrakt nr. Konto nr. 46, henvises der i den i
dokumentet indeholdte pantsætningserklæring til en af debitor udstedt
generel håndpantsætningserklæring, som imidlertid er afløst af en senere
udstedt generel håndpantsætningserklæring. Forholdet gør ikke, at
sparekassen ikke har pant for skylden ifølge kassekreditkontrakten, idet
alskyldserklæringen i den nyere udstedte generelle
håndpantsætningserklæring gør, at pantsætningen også tjener til sikkerhed for
ovennævnte kassekreditkontrakt, men fremadrettet bør der i
kassekreditkontrakternes pantsætningsbestemmelse henvises til den på
udstedelsestidspunktet gældende generelle håndpantsætningserklæring.

Vedrørende kassekreditkontrakt nr. Konto nr. 47 hæfter ud over Jyske
Ejendomme A/S tillige Virksomhed ApS 7 som meddebitor. Der ses
imidlertid ikke på sagen at ligge en tegningsudskrift for meddebitor.

Vedrørende byggekredit nr. Konto nr. 48 henvises der også i
kreditdokumentet til en ældre generel håndpantsætningserklæring i stedet for
den på underskrifttidspunktet gældende generelle
håndpantsætningserklæring. Der henvises til bemærkningerne ovenfor
vedrørende kassekredit nr. Konto nr. 46.



/

- 423 -

Vedrørende byggekredit nr. Konto nr. 49 er der som debitor ud over Jyske
Ejendomme A/S som meddebitor Ejendomsselskabet Ørredvej ApS. Der ses
ikke på sagen at foreligge tegningsudskrift for meddebitor.

g. Engagement med Person 34 (hovedaktionær i Jyske Ejendomme A/S):

Engagementet giver ikke anledning til særskilte bemærkninger.

h. Engagement med Virksomhed ApS 3:

Der mangler i sagsmaterialet en tegningsudskrift for Virksomhed ApS 3.

Til sikkerhed for engagementet har sparekassen pant for nom. kr.
62.500,00 i Jyske Ejendomme A/S, nom. kr. 62.500,00 i Løkken Golf Village
ApS og kr. 20.833,00 i Boligselskabet Fjorden 2 ApS. Det fremgår ikke af
sagen, at håndpantet i disse selskabskapitaler er anmeldt og noteret i
selskabernes aktiebog, hhv. anpartshaverfortegnelser.

i. Engagement med Living Grunde Funder Bakker A/S u/s:

Engagementet omfatter en af sparekassen udstedt garanti, stor 12 mill. kr.
Der er udarbejdet sædvanligt regarantidokument med kaution, ligesom der er
udarbejdet pantsætningsdokument. Der savnes imidlertid på sagen kopi af
stiftelsesdokument, således at det kan konstateres, hvem der tegner selskabet
under stiftelse, og hvem stifteransvaret påhviler.

j. Engagement med Ejendomsselskabet af 31/12-03 ApS og
Ejendomsselskabet Hjørring Bymidte ApS:

Samtlige udstedte regarantier og garantirekvisitioner bør forbedres ved at
gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478.

Herudover er der ikke vedrørende dette engagement konstateret juridiske
forhold, som giver anledning til bemærkninger.

k. Engagement med I/S Vestergaard v/Person 95 m.fl.:

Samtlige udstedte regarantier og garantirekvisitioner bør forbedres ved at
gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478.

Herudover er der ikke vedrørende dette engagement konstateret juridiske
forhold, som giver anledning til bemærkninger.

l. Engagement med Krøyer Invest ApS, C-Holding Group ApS, Sveavej 2
Skagen ApS, Person 32, Person 33, Hedensvej 32 Holding ApS:

Samtlige udstedte regarantier og garantirekvisitioner bør forbedres ved at
gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478.



/

- 424 -

Der var ikke i engagementet vedlagt tegningsudskrifter, hvorfor det ikke har
været muligt at efterkontrollere, om samtlige tegningsberettigede havde
underskrevet dokumenterne.

Derudover er der ikke konstateret juridiske forhold, som giver anledning til
bemærkninger.

m. Engagement med CV Ejendomme ApS, Vesterby 24 ApS og
Person 23:

Regaranti nr. Konto nr. 50 mangler underskrift af Person 23, og det er
ensbetydende med, blandt andet at dennes kaution ikke er gældende så længe
der ikke er en udtrykkelig underskrift herpå.

Der var ikke i engagementet vedlagt tegningsudskrifter, hvorfor det ikke har
været muligt at efterkontrollere, om samtlige tegningsberettigede havde
underskrevet dokumenterne.

Derudover er der ikke konstateret juridiske forhold, som giver anledning til
bemærkninger.

n. Engagement med VVS-firmaet Virksomhed A/S 2, HM Invest ApS,
Virksomhed ApS 12, KHT Invest I/S, Virksomhed ApS 11, Person 96,
Person 97, Person 13:

Pantsætning af anparter i Thermo VVS ApS mangler bekræftelse på, at det er
noteret.

Samtlige udstedte regarantier og garantirekvisitioner bør forbedres ved at
gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478.

Der var ikke i engagementet vedlagt tegningsudskrifter, hvorfor det ikke har
været muligt at efterkontrollere, om samtlige tegningsberettigede havde
underskrevet dokumenterne.

Derudover er der ikke konstateret juridiske forhold, som giver anledning til
bemærkninger.

o. Engagement med Dansk Capital Holding ApS samt personkredsen og
øvrige selskaber i tilknytning hertil m.v.:

Selskabet Dansk Capital Holding ApS er taget under konkursbehandling ved
skifteretten i Århus den 29. september 2008.

Selskabet Capital Group ApS er ligeledes erk1æret konkurs den 14. oktober
2008 af skifteretten i Århus.

Erhvervs Invest Ejendomsselskab VIII ApS er ligeledes erklæret konkurs den
14. oktober 2008 af skifteretten i Århus.

Realgruppen Holding ApS er erklæret konkurs den 14. oktober 2008 af
skifteretten i Århus.



/

- 425 -

Erhvervsinvest Holding ApS er ligeledes erklæret konkurs den 14. oktober
2008 af Skifteretten i Århus.

Erhvervsgruppen Holding ApS er ligeledes erklæret konkurs den 14. oktober
2008 af Skifteretten i Århus.

Capital Group Invest ApS er ligeledes erklæret konkurs den 14. oktober 2008
af skifteretten i Århus.

Investerings Selskabet af 22 nov. 2005 ApS er ligeledes erklæret konkurs den
14. november 2008 af skifteretten i Århus.

Håndpantsætningserklæring af 8. august 2007 vedrørende seks
ejerpantebreve er i orden.

For så vidt angår ejerpantebrev på kr. 1.500.000,00 skal sparekassen være
opmærksom på, at der er lavet en allonge, der giver tilladelse til udstykning,
men ejerpantebrevet mangler at blive tinglyst endeligt, når udstykningen er
færdig.

Kassekreditkontrakt af 31. juli 2008, som giver en kreditramme på kr.
6.500.000,00, henviser til håndpantsætningserklæring af 25. september 2006.
Henvisningen burde rettelig have været til
håndpantsætningserklæring af 8. august 2007.

Der foreligger ikke på engagementet nogen korrespondance fra kurator i
konkursboerne, ligesom det ikke fremgår af engagementet, at sparekassen har
anmeldt deres tilgodehavende i konkursboerne.

Ud over ovennævnte er der ikke vedrørende dette engagement konstateret
juridiske forhold, som giver anledning til bemærkninger.

p. Engagement med Top Ejendomme I I/S v/Person 98 og
Person 99:

En gennemgang af engagementets dokumenter, herunder
håndpantsætningserklæringer, sikkerheder m.v. viser, at den nødvendige
papirgang i det store hele er overholdt, idet jeg dog for god ordens skyld skal
gøre opmærksom på, at for så vidt angår kassekreditkontrakten af 8. april
2008 henviser denne til en håndpantsætningserklæring af 8. februar 2006.
Kontrakten burde have henvist til den nye
håndpantsætningserklæring af 8. april 2008. Det samme gør sig gældende for
gældsbrev af 14. maj 2008, der ligeledes henviser til
håndpantsætningserklæringen af 8. februar 2006 i stedet for at henvise til
håndpantsætningserklæring af 8. april 2008.

For så vidt angår de udstedte regarantier på garantirekvisitioner bør disse
forbedres ved at gøre garantirekvisitionerne eksigible i medfør af Rpl. § 478.



/

- 426 -

Den 4. november 2008 er der etableret et nyt udlandslån i CHF.
3.118.358,59. Sparekasse skal være opmærksom på, at der ikke er lavet ny
garanti vedrørende CHF-lånet eller regaranti fra interessenterne.

For så vidt angår håndpantsætningserklæring af 8. april 2008 er der en fejl i
håndpantsætningserklæringen vedrørende foranstående hæftelser for så vidt
angår ejerpantebrevene på 5 mill. kr. og 10 mill. kr. Disse to ejerpantebreve
respekterer i henhold til tinglyst allonge kr. 26.530.000,00 til DLR Kredit. I
håndpantsætningserklæringen er anført kr.
23.600.000,00 i direkte pantebrev. Det direkte pantebrev på kr.
23.600.000,00 er formentlig indfriet i forbindelse med tinglysning af DLR-
lånet i maj 2008.

Den 9. juni 2008 er der indgået en aftale om handel med derivater og
fuldmagt (handel med finansielle instrumenter). Aftalen er underskrevet af de
to interessenter, men aftalen indeholder ikke umiddelbart nogen udløbsdato
eller genforhandlingsdato.
Aftalen, der er underskrevet, er ikke i sig selv eksigibel.

q. Engagement med Top Ejendomme lI I/S v/Person 99, Person 100 og
Person 98:

Der er ikke ved dokumentgennemgangen fundet anledning til bemærkninger,
bortset fra de i den generelle indledning anførte forhold i relation til
regarantierne.

Vi skal dog for god ordens skyld oplyse, at på håndpantsætningserklæring af
5. juli 2007 er anført et ejerpantebrev på 5 mill. kr., men dette er retteligt et
skadesløsbrev på 5 mill. kr.”

2.6.4 Forløbet efter Advokatfirma 1's rapport

Den 21. november 2008 sendte regnskabschef Vidne 8 en mail til Vidne 16, Finanstilsynet

(ekstrakten side 10585), hvor hun vedlagde Nationalbankens bevilling af 10. november 2008

med en låneramme på 93 mio. kr.

Ved brev af 25. november 2008 (ekstrakten side 10621) indberettede sparekassen endnu

engang sin opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov om finansiel virksomhed og

oversigter over lines og indestående hos finansielle samarbejdspartnerne. Sparekassen havde

et disponibelt likviditetsbeløb pr. 20. november 2008 på ca. 108 mio. kr., mens lines var på ca.

79,5 mio. kr. (ekstrakten side 10623).

På et bestyrelsesmøde den 25. november 2008 (ekstrakten side 11947) vedtog bestyrelsen en

ny forretningsorden for bestyrelsen, en ny § 70-instruks og en ny kreditpolitik. Under



/

- 427 -

punkt 4 om lånesager til behandling fremgår bl.a., at lånesagerne nr. 10038-10045 blev

behandlet, heraf var nr. 10038-10039 indstillet til bevilling, og nr. 10040-10044 var bevilget i

henhold til § 70-instruksen. Under punkt 5 gennemgik Sagsøgte 1 Finanstilsynets brev af 5.

november 2008. En fyldestgørende redegørelse skulle udarbejdes og sendes til tilsynet senest

den 28. november 2008. Under punkt 6 blev der orienteret om, at sparekassen havde bedt

Advokatfirma 1 om at gennemgå dokumenterne i de 15 største engagementer. Det blev oplyst,

at der efterfølgende var afleveret en tilfredsstillende rapport, hvor sparekassen fremadrettet

kunne gøre nogle tiltag. Under punkt 7 og 8 blev bevilling af en låneramme i Nationalbanken

og månedsbalance, line og likviditetsoversigt gennemgået. Det fremgår, at månedsbalancen

ultimo oktober 2008 var 1.961 mio. kr., et disponibelt beløb på likviditeten var 148 mio. kr.,

indlån udgjorde 1.279 mio. kr., udlån 1.478 mio. kr. og garantier udgjorde 1.117 mio. kr.

Under punkt 9 og 10 blev fondsopgørelsen pr. 18. november 2008 og likviditetsopgørelsen pr.

11. november 2008 vist. Under punkt 11 blev det oplyst, at forhandlingerne med kreditchef

Person 82 ikke førte til en ansættelse. Det blev besluttet, at bestyrelsen skulle søge en

kvalificeret kreditchef snarest muligt med forventet ansættelse senest den 1. februar 2009.

Under punkt 13 blev revisionens forstående gennemgang af § 145-engagementer drøftet, og

under punkt 14 blev det årlige aktiveftersyn afviklet i overensstemmelse med

forretningsgangen herfor. Under eventuelt blev der bl.a. refereret fra Sagsøgte 1's møde med

Nr. Sundby Bank angående en eventuel fusion. Herefter hedder det i punktet eventuelt om

fusionsplaner bl.a.:

”…
a) Sagsøgte 1] refererede fra et udmærket møde den 12.11.08 med direktionen i
Nr. Sundby Bank, hvor temaet var en evt. fusion med Sparekasse. På mødet blev
der skitseret hvordan en fusion kunne foregå rent praktisk, men Sagsøgte 1
gjorde opmærksom på at beslutningen i så henseende var op til bestyrelse og
repræsentantskab. Direktionen i Nr. Sundby Bank var særdeles positiv og
så frem til et evt. nyt møde før jul, når sparekassens bestyrelse tog stilling. b)
Sagen vedrører Sparekassen Hvetbo A/S som bestyrelsen p.t. ikke, på Hvetbo's
foranledning, ønsker at fusionere med. Person 2] nævnte at Nordjyske Bank også
kunne være interessant hvilket Person 4] og Sagsøgte 2] var enig i. Sidstnævnte
havde desuden talt med direktør Person 101 i Nordjyske Bank, som var meget
interesseret i at komme til vestkysten. Person 1] mente ikke, at vi skulle nøjes
med at gå en vej, men minimum have 2 muligheder. Vidne 2] fremhævede, at vi
ikke skal tænke i panikløsninger, men tænke os godt og grundigt om. Det er
Vidne 2 opfattelse at Finanstilsynet ikke ønsker at ødelægge Sparekasse, men
derimod at få os til at være mindre risikovillig. Vidne 2 spurgte om vi skulle
indlede forhandlinger med



/

- 428 -

fusionspartnere, men beslutningen blev, at vi skulle afvente svar fra
Finanstilsynet på den indsendte redegørelse. Formanden var skeptisk med
hensyn til selvstændighed i fremtiden med henvisning til de store krav og
administrative byrder fra myndighederne, der gør det vanskeligt at drive
selvstændig sparekasse. Ved en evt. fusion vil der kunne opstå en stor fond i
Sparekasse til gavn og glæde for byens udvikling gennem de næste mange år.
…”

Den vedtagne forretningsorden for bestyrelsen, den nye § 70-instruks og kreditpolitik blev ved

et brev af 28. november 2008 (ekstrakten side 10629) sendt til tilsynet sammen med

sparekassens redegørelse i forbindelse med tilsynets rapport af 12. august 2008. Med

redegørelsen var også vedlagt nye forretningsgange for bevilling af kreditter, værdiansættelse

af sikkerheder og kreditstyring. Disse nye forretningsgange ses ikke at være behandlet af

bestyrelsen. Sparekassen oplyste desuden i brevet, at sparekassen ville ansætte en ny

kreditchef.

På baggrund af sparekassens møde med Finanstilsynet havde sparekassen efterfølgende

gennemgået de 15 største engagementer og øvrige engagementer på tilsynets liste.

Sparekassen sendte herefter den 1. december 2008 et brev til Finanstilsynet (ekstraktens side

10699) med en reberegning af sparekassens nedskrivningsbehov. Denne reberegning viste et

yderligere nedskrivningsbehov på ca. 52 mio. kr., så det samlede nedskrivningsbehov i 4.

kvartal 2008 var på ca. 63 mio. kr. Dette nedskrivningsbehov ændrede sparekassen faktiske

solvens fra 16,7% (opgjort pr. 30. september 2008) til 15,2%.

Sparekassen beregnede herefter – efter nedskrivningerne – sparekassens individuelle

solvensbehov til 13,2% efter kreditreservationsmodellen og 10,5% efter LOPI´s model.

Endelig oplyste sparekassen, at sparekassen havde foretaget en justering af de

forrentningsfaktorer, som blev anvendt ved værdiansættelse af ejendomme og dermed også

ved opgørelsen af panteværdierne på de ejendomsrelaterede engagementer.

Sparekassens breve af 28. november og 1. december 2008 til Finanstilsynet blev gennemgået

på et bestyrelsesmøde den 16. december 2008 (ekstrakten side 11953).

Sagsøgte 1 sendte ved en mail af 2. december 2008 til bestyrelsen (ekstrakten side 10713)

brevet af 1. december 2008, som var sendt til Finanstilsynet, og som vedrørte de ”bløde

påbud” . Brevet var godkendt af revisionen. Det fremgår af mailen, at de 15



/

- 429 -

største engagementer var kreditvurderet med de "mørkeste briller". Hvor

ejendomsmæglerfirmaet Virksomhed 1 vejledende brugte en faktor 22 (4,55%), anvendte

sparekassen faktor 17 (5,88% som rentefaktor) og fradrog herefter yderligere 10% på samme

kategori af ejendomme, hvilket i sig selv gav en lavere vurdering. Sparekassen foretog

yderligere nedskrivninger for 52 mio. kr., hvorefter sparekassens solvens var opgjort til

15,2%. Det beregnede individuelle solvensbehov efter

kreditreservationsmodellen var opgjort til 13,2%, og efter Lokale Pengeinstitutters model var

solvensbehovet opgjort til 10,5%.

Ved breve af 4. december 2008 og 17. december 2008 (ekstrakten side 10721 og 10741)

indberettede sparekassen endnu engang sin opgørelse over likviditet i medfør af § 152 i lov

om finansiel virksomhed og oversigter over lines og indestående hos finansielle

samarbejdspartnerne. Sparekassen havde et disponibelt likviditetsbeløb pr. 28. november på

ca. 158 mio. kr., mens lines var på ca. 73 mio. kr. (ekstrakten side 10723), og pr. 11. december

2008 havde sparekassen et disponibelt likviditetsbeløb på ca. 110 mio. kr., mens lines var på

ca. 124 mio. kr. (ekstrakten side 10744).

I et referat af et bestyrelsesmøde den 16. december 2008 (ekstrakten side 11953) fremgår det

af punkt 2 bl.a., at ”Virksomhed ApS 1's engagement er under likvidation” . Under punkt 3 om

lånesager over 10 mio. kr. til behandling, herunder afslagsliste fremgår bl.a., at der ingen

lånesager var til behandling, ligesom der ikke var tilføjelser til den løbende afslagsliste. Under

punkt 4 færdiggjorde bestyrelsen årets ”Aktiv Eftersyn” . Budgettet for 2009 blev fremlagt, og

udkast til revisionsprotokol blev gennemgået. Balancer, lines og likviditetsoversigt m.v. blev

udleveret. Under punkt 9 orienterede Sagsøgte 1 om ”en sag fra erhvervsafdelingen i

forbindelse med bl.a. manglende deponering og bevillingstilsidesættelse” . Han oplyste

endvidere om, at der var modtaget 4 ansøgninger til stillingen som ny kreditchef, og at det

fortsat var hensigten, at ansættelsen skete pr. 1. februar 2009. Under eventuelt blev den

tidligere vedtagne nye forretningsorden for bestyrelsen, den nye § 70-instruks og den nye

kreditpolitik udleveret, og drøftelserne om en eventuel fusion fortsatte. Det hedder under

punktet bl.a.:

”….
e) I forlængelse af tidligere drøftelser angående fusion, kom bestyrelsen med
mange gode og saglige indlæg i debatten. Bestyrelsen er bevist om, at der er en
global finanskrise i øjeblikket, som bestyrelsen vil forholde sig til. Bestyrelsen
drøftede flere muligheder, og man besluttede, at en evt.



/

- 430 -

fusionspartner skulle findes blandt Nordjyske Bank, Nørresundby Bank og
Sparekassen Vendsyssel, evt. sammen med Sparekassen Hvetbo A/S. Bestyrelsen
ønskede at mulighederne blev undersøgt inden næste møde og bad Sagsøgte 1]
og formandskabet om at opsøge de 3 nævnte.”

I fortsættelse af sparekassens brev af 1. december 2008 bad Finanstilsynet ved brev af 18.

december 2008 (ekstrakten side 10753) sparekassen om at indsende

nedskrivningsberegninger og handlingsplaner for en række engagementer. Finanstilsynet ville

give en endelig tilbagemelding på sparekassens nedskrivninger og solvensbehov, når tilsynet

havde haft lejlighed til at gennemgå sparekassens nedskrivningsberegninger.

Der er fremlagt sparekassens indberetning over sparekassen store engagementer ultimo 2008,

jf. § 145 i lov om finansiel virksomhed (ekstrakten side 10783).

Sparekassen indsendte den 7. januar 2009 (ekstrakten side 10959) nedskrivningsberegning og

handlingsplan for de 10 engagementer, der var beskrevet i sparekassens brev af 1. december

2008 (ekstrakten side 10699).

Ved brev af 16. januar 2009 til Finanstilsynet (ekstrakten side 10993) orienterede direktør

Sagsøgte 1 og investeringschef Vidne 7 tilsynet om, at Vidne 5 ikke længere var

erhvervskundechef, og at han efter gensidig forståelse alene betjente sin kundeportefølje.

Tilsynet blev desuden informeret om, at Vidne 9 med virkning fra 1. januar 2009 var udnævnt

til erhvervskundechef for både landbrug og erhverv. Endelig blev tilsynet i brevet orienteret

om, at sparekassen pr. 1. marts 2009 havde ansat en kreditchef i en nyoprettet stilling.

På et bestyrelsesmøde den 21. januar 2009 (ekstrakten side 11957) gennemgik Sagsøgte 1

under punkt 2 udkastet til regnskab for 2008. Udkastet viste et underskud på 66 mio. kr. før

skat, og nedskrivningerne udgjorde 76 mio. kr. Under punkt 4 om lånesager og afslag til

behandling fremgår det, at lånesagerne nr. 10046-10053 blev behandlet, heraf var nr. 10046

indstillet til bevilling, nr. 10047-10051 var tilsagt indenfor 25%-grænsen, og nr. 10052-10053

var tilsagt af direktionen. Der var ingen registreringer på afslagslisten. Under punkt 5 om

samarbejdsmuligheder hedder det:

”I forlængelse af sidste møde havde formandskabet og Sagsøgte 1] haft et
positivt møde med Nordjyske Bank der vil afvente nærmere forhandling når
regnskab m.m. var færdigt. Sagsøgte 1 gennemgik brev fra



/

- 431 -

Nørresundby Bank der omtaler løsninger for en evt. fusion. Sparekassen
Vendsyssel har telefonisk rettet deres interesse til Sagsøgte 1, hvor direktør
Person 83 indbød til et møde. Formandskabet og Sagsøgte 1 har efterfølgende
haft møde med revisor Sagsøgte 4 og advokat Vidne 1 hvor man opstillede
fordele og ulemper ved de forskellige fusionspartnere. Her skilte Sparekassen
Vendsyssel sig ud med ingen ulemper. De forskellige modeller blev grundigt
gennemdrøftet. Det er vigtig for Sparekasse, at de værdigrundlag vi arbejder
med, bliver så synlige som muligt i en evt. fusion. De medarbejdervalgte
bestyrelsesmedlemmer vil gerne komme med et oplæg på værdigrundlag for
Sparekassen og dens medarbejdere. Person 2] og Vidne 2] udtrykker stadig
skepsis om en fusion er den endegyldige løsning, idet vi jo stadig har store
værdier i Sparekasse og har en god primær drift. Vidne 4] nævnte at Bankpakke
II vil styrke Sparekassens solvens. Sagsøgte 3] nævnte at Sparekassen
Vendsyssel har stor erfaring i fusion, som i den sidste ende kan spare mange
omkostninger, herunder edb da vi har fælles datacentral. Sagsøgte 3 nævnte også
at der er udfordringer med udbetaling af opsagt garantikapital som vi p.t. ikke
udbetaler. Bestyrelsen besluttede at Sagsøgte 1 skulle kontakte direktør Person
83, Sparekassen Vendsyssel for en nærmere drøftelse.”

Herefter blev brevet fra Finanstilsynet af 18. december 2008 vedrørende nedskrivninger og

sparekassens svarbrev af 7. januar 2009 gennemgået og godkendt af bestyrelsen i punkt 6.

Under punkt 7 blev revisionsprotokollat af 15. december 2008 godkendt. Herefter hedder det

under punkt 8 vedrørende personale:

Sagsøgte 1] redegjorde for de bevæggrunde der har medført at Vidne 9 er tiltrådt
som erhvervskundechef i stedet for Vidne 5. Vidne 9 er lønreguleret til løntrin 81
og med overført anciennitet fra tidligere ansættelser. Vidne 5, der ikke har
kreditbeføjelser mere, har tiltrådt en fratrædelsesaftale med fratrædelse senest
31. juli 2009. Yderligere har Sparekassen ansat Person 49 som kreditchef i en
nyoprettet stilling med aflønning i løntrin 82, og med tiltrædelse 1. marts 2009.
Sparekassen har modtaget landbrugschef Vidne 6's opsigelse pr. 31. januar
2009.”

Under punkt 9 blev månedsbalance, lines og likviditet gennemgået, og i punkt 12 var der

drøftelser om nedsættelse af et revisionsudvalg, som blev påbegyndt og udsat til næste

bestyrelsesmøde.

Ved brev af 27. januar 2009 (ekstrakten side 11035) fra direktør Sagsøgte 1 og

administrationschef Vidne 4 blev Vidne 5 suspenderet. Det hedder i brevet bl.a.:



/

- 432 -

”Jeg skal herved meddele dig, at du med øjeblikkelig virkning er suspenderet fra
dit daglige arbejde i sparekassen, med forbehold for at dit ansættelsesforhold
bringes til ophør med øjeblikkelig virkning.
Jeg beklager dette skridt, men dagens oplysninger nødvendiggør dette. Jeg har i
dag fået oplyst fra anden side, at et engagement til D.F.C. Group Holding A/S,
som du har været ansvarlig for, er gået konkurs den 29.10.2008. Sparekassens
engagement i selskabet er ca. 50. mill. Kr.
Du har ikke, som også bekræftet af dig selv i dag, loyalt oplyst herom til
sparekassens ledelse.
Endvidere må jeg konstatere, at sikkerhedsstillelse i form af pantet, som ikke er
det aftalte først er bragt på plads meget senere og derved udbyder en væsentlig
risiko for tab på engagementet.
Hertil kommer, at sparekassen i dag får oplyst, at en ejendom, hvor vi har lånt 20
mill. Kr til et K/S skal på tvangsauktion den 3.2.2009, uden du har underrettet
herom. Sagen er også dit ansvar.
Ejendommen er iflg. tingbogen ejet af et andet selskab. Det frembyder en
betydelig risiko for tab.
Vi undersøger nu forholdene yderligere.
Den indgåede fratrædelsesaftale er ligeledes bortfaldet, idet forudsætninger
herfor om din loyalitet ikke er opfyldt. Du har ligeledes tidligere oplyst, at der
ikke var flere skjulte sager.
Du skal ikke møde op i Sparekassen mere og vil blive underrettet om det videre
forløb, herunder eventuel bortvisning.
…”

På et ekstraordinært bestyrelsesmøde den 10. februar 2009 (ekstrakten side 11962) med

deltagelse af advokat Vidne 1, revisorerne Sagsøgte 4 og Sagsøgte 5 og erhvervskundechef

Vidne 9 blev sparekassens situation gennemgået. Det hedder under punkt 2:

”Statsaut. revisor Sagsøgte 4 gennemgik de 32 største engagementer (over 20
mio. kr.), hvor man i dagens løb havde beregnet yderligere nedskrivninger for
127 mio. kr. Et så stort tal gør Sparekassens situation særdeles vanskelig, idet vi
ikke længere kan overholde lovens krav på 8% i solvens. Sagsøgte 1] og
bestyrelsen blev voldsomt overrasket, idet de fleste engagementer var
gennemgået i december 2008, med langt mindre nedskrivninger. Bestyrelsen
spurgte om bankpakke II kunne hjælpe i den situation, men Sagsøgte 4 mente
ikke vi længere overholdt betingelserne herfor. Bestyrelsen har i længere tid
forhandlet med fusionspartnere og beslutningen er blevet, at vi går i nærmere
forhandling med Sparekassen Vendsyssel. Allerede i denne uge åbnes vore bøger
for en nærmere gennemgang. Bestyrelsen er helt enig om, at den eneste
mulighed er en snarlig fusion, og i den anledning er der nedsat et udvalg
bestående af Sagsøgte 2], Sagsøgte 3], Person 2] og Vidne 3]. Sagsøgte 1
orienterede om et møde afholdt den 9.2.09 med direktør Person 83, Sparekassen
Vendsyssel. Sparekassen Vendsyssel giver flest fordele ved en fusion, idet
virksomhederne ligner hinanden på struktur og organisation. Person 83 gav
udtryk for at han gerne ville have By 1 med i Sparekassen Vendsyssel, og han vil
gøre en stor indsats



/

- 433 -

for, at en fusion kunne gennemføres. Det blev besluttet, at i morgen onsdag
11.2.09 vil Sparekassen orientere Finanstilsynet om Sparekassens situation.
Sagsøgte 1 og Sagsøgte 2 underskriver brevet. Det er hele bestyrelsens mål, at
der sker en fusion snarest muligt med virkning fra 1.1.09.”

Ved brev af 11. februar 2009 til Finanstilsynet (ekstrakten side 11113) meddelte direktør

Sagsøgte 1 og bestyrelsesformand Sagsøgte 2 tilsynet, at en gennemgang af sparekassens 32

største engagementer i forbindelse med færdiggørelsen af udkast til årsregnskabet 2008 havde

resulteret i, at der måtte forventes et underskud i størrelsesordenen 175 – 200 mio. kr. før skat.

Dette resultat kunne indebære problemer for sparekassen i relation til reglerne om solvens,

herunder individuel solvens. Sparekassen anmodede om, at få lejlighed til og mulighed for at

løse problemerne gennem en fusion med Sparekassen Vendsyssel.

Advokat Vidne 1 og revisor Sagsøgte 4 indsendte i forlængelse heraf en statusorientering

(ekstrakten side 11115) til Finanstilsynet. Statusorienteringen, som er omtalt i afsnittet om

Finanstilsynet, viste, at der var behov for yderligere hensættelser, og at det samlede underskud

for 2008 før skat udgjorde ca. kr. 207 mio. kr. Hertil kom et endnu ikke endeligt opgjort

mindre tab på 19 engagementer hver af en engagementsstørrelse på mellem 10 og 20 mio. kr.

Som følge af nedskrivningsbehovet opfyldte sparekassen ikke længere solvenskravet i

henhold til § 124 i lov om finansiel virksomhed. I redegørelsen fra advokat Vidne 1 og revisor

Sagsøgte 4 var desuden anført, at sparekassen var i aktive forhandlinger med Sparekassen

Vendsyssel om fusion, og at Sparekassen Vendsyssel og deres rådgivere havde gennemgået

sparekassens bøger. Sparekassen Vendsyssel havde på et bestyrelsesmøde vurderet

situationen, og direktør Person 83 fra Sparekassen Vendsyssel havde givet sparekassen en kort

telefonisk orientering om bestyrelsens drøftelser. Sparekassen Vendsyssels bestyrelse var

betænkelig, men ikke fuldstændigt afvisende, hvis der ved inddragelse af Finanstilsynet kunne

etableres en løsning.

Med statusorienteringen var vedlagt sparekassens solvensberegning (ekstrakten side 11118),

hvorefter sparekassen solvensprocent var 7,95%, solvensbehov efter LOPI var på 10,86%.

Solvenskravet i forhold til største engagement var 12,27%.

På et morgenmøde den 11. februar 2009 (ekstrakten side 11111) orienterede Sagsøgte 1 kort

om situationen.



/

- 434 -

Ved brev af 13. februar 2009 (ekstrakten side 11121) meddelte Finanstilsynet sparekassen en

frist til den 23. februar 2009 kl. 16 til på ny at opfylde solvenskravet.

2.6.5 Bortvisning af direktøren

På et ekstraordinært bestyrelsesmøde den 15. februar 2009 (ekstrakten side 11965) med

deltagelse af advokat Vidne 1 blev sparekassens situation på ny gennemgået. Det hedder under

punkt 1:

”Sparekassen Vendsyssel har gennemgået de 50 største engagementer og mener
risikoen er for høj til at man ønsker at indgå fusion. Person 83 (direktør i
Sparekassen Vendsyssel) ønsker undersøgt mulighed for at udskille de 29 største
ejendomsengagementer i et afviklingsselskab. Hvis det kunne lade sig gøre, vil
de gerne overtage resten og holde garanterne skadesløse.
Advokat Vidne 1 har kontaktet Lokale Pengeinstitutter (LOPI) og jurister herfra
har undersøgt sagen, men har meldt tilbage, at der ikke er lovhjemmel hertil.
Person 83 vil gennemgå sagerne igen og melde tilbage mandag. Eventuelt
undersøges muligheden for, at finde en sparekasse, som vil tage en del af
kunderne (både gode og dårlige).

Finanstilsynet har foreslået, at vi kontakter Nørresundby Bank.
Forhandlingsudvalget er enig heri, og ønsker samtidig kontakt til Spar Nord.
Begge disse banker kontaktes, hvis der er negativ svar fra Sparekassen
Vendsyssel.
Der er enighed om at det er urealistisk at tro, at Nordjyske Bank er interesserede.

Det er stadig af højeste prioritet, at garanternes penge sikres. Som situationen ser
ud, kan vi ikke fremkomme med krav til en evt. partner.”

I punkt 2 vedrørende afskedigelse af direktøren hedder det herefter:

”P.g.a. tidligere information fra bl.a. revisionen, som oplyser, at der er større
nedskrivninger end forventet for regnskabet 2008 og manglende kredit- og
kontrolstyring, har bestyrelsen mistet tilliden til direktør Sagsøgte 1]. Som
situationen står, er det vigtigt at bestyrelsen træder i karakter og viser
handlekraft. Efter råd fra advokat Vidne 1, er der grundlag for at bortvise
direktør Sagsøgte 1. Der er enighed i bestyrelsen om at det er et nødvendigt
skridt. En delegation, bestående at Sagsøgte 2], Sagsøgte 3] og Person 2] vil
indkalde Sagsøgte 1 til møde i sparekassen i dag kl. 16.00 og overbringe
bortvisningen.

Det blev besluttet at Person 2 sender mail til resten af bestyrelsen med
information om hvordan mødet med Sagsøgte 1 er gået.



/

- 435 -

Advokat Vidne 1 undersøger om der skal sendes pressemeddelelse straks, eller
om vi kan afvente svar fra Sparekassen Vendsyssel. Han vender tilbage med svar.

I forbindelse hermed fremkom Vidne 2] igen med ønske om at få en oversigt
over konkrete sager, der retfærdiggør tale om bortvisning af Vidne 5] og
Sagsøgte 1. Denne forsøges fremskaffet inden ordinært bestyrelsesmøde tirsdag
den 17.02.”

Herefter konstituerede bestyrelsen et nyt ledelsesteam bestående af souschef Person 10 og

regnskabschef Vidne 8.

Ved et brev samme dag den 15. februar 2009 (ekstrakten side 11123) fra bestyrelsesformand

Sagsøgte 2 og næstformand Sagsøgte 3, blev direktør Sagsøgte 1 bortvist som direktør for

sparekassen. Det hedder i bortvisningen bl.a.:

”…
På bestyrelsesmødet i tirsdags den 10. februar om aftenen blev du og bestyrelsen
gjort bekendt med det forventede resultat for sparekasse for 2008.

Det forventede resultat var chokerende for bestyrelsen.

Bestyrelsen er af den opfattelse, at du som administrerende direktør bærer et
endog meget væsentligt ansvar for dette resultat og for de problemer, som dette
medfører, og som nu truer sparekassens fremtidige eksistens.

Bestyrelsen arbejder med forskellige muligheder for en fremadrettet løsning.

Vi er nødt til at meddele dig, at du ikke er en del af bestyrelsens arbejde på at
etablere en løsning, idet bestyrelsen ikke længere har tillid til dig og din ledelse
af sparekassen. Det er vor opfattelse, at du på et langt tidligere tidspunkt burde
have haft en viden om de problemer, som nu er kommet frem, og at du derfor på
et langt tidligere tidspunkt burde have gjort bestyrelsen bekendt hermed, således
at vi havde haft mulighed for at gribe ind på et tidligere tidspunkt. Det har du
desværre ikke gjort.

Det er vor opfattelse, at dit ansvar for den nu konstaterede situation er et
tillidsbrud, og er en alvorlig misligholdelse af dit ansættelsesforhold og dit
ledelsesansvar.

Vi skal derfor ved nærværende med øjeblikkelig virkning bortvise dig fra din
stilling som administrerende direktør for Sparekasse.

Vi anmoder dig om straks at forlade sparekassen samt i øvrigt at aflevere din
nøgle og alle andre faciliteter, såsom bil, mobiltelefon m.v., som har været stillet
dig til rådighed som et led i dit direktørerhverv.



/

- 436 -

Da bestyrelsen som anført betragter dit ansættelsesforhold som alvorligt
misligholdt af dig, vil du ikke modtage nogen form for yderligere løn eller
pensionsudbetalinger eller nogen økonomiske ydelser i øvrigt fra sparekassen.

…”

På et bestyrelsesmøde den 17. februar 2009 (ekstrakten side 11968) med deltagelse af advokat

Vidne 1 og revisor Sagsøgte 4 fremgår det af punkt 2, at bestyrelsen udfærdigede en

pressemeddelelse om Sagsøgte 1's fratræden som direktør for sparekassen. Bestyrelsen

besluttede desuden at orientere den nyansatte kreditchef Person 49 om den aktuelle vanskelige

situation. Person 10 skulle snarest kontakte Person 49, og hvis hun ikke ønskede at tiltræde

stillingen, måtte sparekassen tage dette til efterretning uden krav på erstatning. Under punkt 5

om lånesager til behandling fremgår det, at lånesagerne nr. 10054-10062 blev behandlet, heraf

var nr. 10054-10056 indstillet til godkendelse eller efterretning, og bestyrelsen tog

indstillingerne til efterretning. Bevilling nr. 10057-10061 var tilsagt indenfor 25%-grænsen,

og nr. 10062 var tilsagt af direktionen. Der var ingen registreringer på

afslagslisten.Fusionsplaner m.v.

I referatet af bestyrelsesmødet den 17. februar 2009 (ekstrakten side 11968) hedder det i punkt

3 om samarbejdspartnerne:

”Advokat Vidne 1 og revisor Sagsøgte 4 orienterede om forhandlingerne med
Sparekassen Vendsyssel, der desværre er afsluttet uden resultat. Advokaten og
revisoren har haft kontakt til Spar Nord A/S, Nørresundby Bank A/S. Disse er
afsluttet negativt. Nu bliver der taget kontakt til Nordjyske Bank A/S. Derudover
er stadig kontakt til Sparekassen Vendsyssel og eventuel anden fusionspartner
gennem Lokale Pengeinstitutter. Denne kontakt sker gennem adv. Vidne 1. Vidne
4] foreslog kontakt til Nykredit og advokaten foreslog kontakt til Nordea. fDisse
3 muligheder undersøger adv. Vidne 1. Sagsøgte 2] tager kontakt til Sparekassen
Hvetbo A/S. Advokaten orienterede om de juridiske aspekter ved en fusion og i
værste fald ved Afviklingsselskabet til sikring af Finansiel Stabilitet A/S.
Revisoren orienterede kort om skatteforhold i forbindelse med en fusion.
Bestyrelsen besluttede at fortsætte intensivt med arbejdet.”

Under punkt 5 om lånesager til behandling blev bl.a. behandlet lånesag nr. 10056, som var en

efterbevilling af lån til All Nordic koncernen. Herefter godkendte bestyrelsen under punkt 7

sparekassens orientering til Nationalbanken om, at sparekassen ikke længere overholdt

betingelserne for at opnå lån på basis af overskydende solvens. Under punkt 9



/

- 437 -

gennemgik bestyrelsen indberetningen af § 145-engagementer til Finanstilsynet pr. 31.

december 2008, og i punkt 10 blev månedsbalance, solvens, lines og likviditet gennemgået.

Herefter hedder det under punkt 14 om sparekassens brev af 11. februar 2009 til

Finanstilsynet:

”Bestyrelsen fik forelagt meddelelse til Finanstilsynet jfr. Lov om Finansiel
Virksomhed § 75, om Sparekassen, p.g.a. yderligere nedskrivninger, kan have
problemer med at overholde lovens krav om solvensprocent på 8. Brevet er
underskrevet af formanden og direktør Sagsøgte 1]. Der er 13.2.2009 modtaget
svarbrev fra Finanstilsynet om der er afgivet en frist til mandag den 23. februar
2009 kl. 16.00 til at finde en løsning. Ved en stadig forhandling med evt.
fusionspartnere vil der kunne søges om fristforlængelse. Begge breve blev
godkendt. Forhandlingsudvalget følger op på denne frist.
Der er tilladelse til "Afviklingsselskabet til sikring af Finansiel Stabilitet A/S"
om at Sparekassen er villig til at lade sig overdrage til selskab anvist at
Afviklingsselskabet.”

2.6.6 Overdragelsen af sparekassen

På et bestyrelsesmøde den 28. februar 2009 (ekstrakten side 11973) med deltagelse af advokat

Vidne 1 hedder det i punkt 1 om orientering om møde med LOPI, Finansiel Stabilitet og

Finanstilsynet og i punkt 2 om mandat til videre forhandling:

”Vidne 1 orienterede uddybende om de førte forhandlinger i København torsdag
den 26.2.09 og fredag den 27.2.09. Bestyrelsen havde udpeget Sagsøgte 2],
Person 2] og Person 1] til at deltage i forhandlingerne, sammen med advokat og
statsaut. revisor Sagsøgte 4. Der havde været møde i LOPI med Person 102 og
Person 103, hvor man orienterede om Sparekassens situation og hørte om hvilke
muligheder LOPI anså for opnåelige. Derefter havde Sagsøgte 2, Person 2,
advokat, statsaut. revisor, Person 102 og Person 103 møde med Finansiel
Stabilitet, hvor man afleverede materiale om Sparekassen og en beskrivelse af
Sparekassens engagement med kunder med gæld på 20 mio. kr. eller derover.
Der vil nu blive arbejdet grundigt med at sætte sig ind i Sparekassens risiko på
disse engagementer og til hjælp herfor er Sparekassens statsaut. revisor Sagsøgte
4 indkaldt til møde lørdag den 28.2.09 kl. 13.30. Efter 1 times møde med
Finansiel Stabilitet mødte fra Finanstilsynet vicedirektør Person 104 og
finansinspektør Vidne 14. Vidne 1 fremlagde og gennemgik udkast til
rammeaftale med Finansiel Stabilitet og en pressemeddelelse, der kunne
udsendes mandag formiddag.

Bestyrelsen gav formanden, Person 2, advokat og revisor mandat til at sige, at vi
ønskede at gå i udbud for at få den bedste pris. Derved kunne garanterne
tilgodeses bedst muligt.”



/

- 438 -

Under punkt 3 om anmodning om fristforlængelse hos Finanstilsynet og punkt 4 om brev fra

Finanstilsynet angående fristforlængelse hedder det:

”Bestyrelsen godkendte brev af 23.2.09 hvor Sparekasse anmodede
Finanstilsynet om ny frist til at indgå i fusion med interesserede. Der har været
kontakt fil Spar Nord Bank, Nordjyske Bank og Nørresundby Bank der alle 3 har
meldt tilbage, at man ikke var interesseret. P.t. foregår der stadig forhandlinger
med Sparekassen Vendsyssel, og senest har Saxo Bank, v/direktør Person 105
ønsket at gennemføre due diligence af Sparekassens forhold.

Bestyrelsen godkendte tilladelse fra Finanstilsynet om frist til mandag den 2.
marts 2009 kl. 16.00 til at opfylde solvenskravet. Tilsynets afgørelse vil ikke
blive offentliggjort før udløbet af fristen eller ved Sparekassens egen
offentliggørelse af løsning forinden.”

I et arbejdsnotat af 1. marts 2009 (ekstrakten side 11467) fra revisorerne Vidne 19 fra KPMG

og Person 106 fra Finansiel Stabilitet hedder det:

”Sparekasse

Gennemgang af udvalgte engagementer pr. 31. december 2008

I forbindelse med Sparekasses henvendelse til Finansiel Stabilitet om en løsning
på sparekassens solvensmæssige problemer m.v. har vi foretaget en overordnet
gennemgang af udvalgte engagementer.

Gennemgangen er primært foretaget med henblik på at vurdere, hvorvidt de
foretagne nedskrivninger pr. 31. december 2008 i det foreliggende
regnskabsudkast er tilstrækkelige.

Det foreliggende regnskabsudkast udviser samlede nedskrivninger og
hensættelser på engagementer pr. 31. december 2008 på 282 mio.kr.
Egenkapitalen udgør 160 mio.kr.

Gennemgangen er foretaget på basis af to ringbind stillet til rådighed af
sparekassen indeholdende summariske engagementsoplysninger på de 32 største
engagementer. Herudover har vi modtaget overordnede revisionsnotater om de
enkelte engagementer fra sparekassens revisor BDO. Vi har endvidere haft
lejlighed til at drøfte de gennemgåede engagementer og nedskrivninger herpå
med BDO på møde den 28. februar 2009. Vi har alene i begrænset omfang haft
lejlighed til at gennemgå engagementerne med sparekassens personale.

Den foreløbige gennemgang har alene omfattet 24 af de største engagementer.



/

- 439 -

På basis af gennemgangen er der vores opfattelse, at der på flere engagementer
er behov for yderligere nedskrivning. Dette omfatter primært følgende
engagementer:

Yderligere Yderligere
Nr. Kundenavn Engagement Blanco Nedskr. behov min behov max 
3 CV Ejendomme ApS                               82.015     30.200               0            30.000           40.000
4 All Nordic Group ApS 76.611 -     44.000 0 40.000
6 C-Holding Group ApS 69.798 36.700 10.000 50.000 57.000
9 Entrepriseselsk. af 1/9 2003 ApS 60.803 42.100 5.000 40.000 42.000
10 Virksomhed ApS 11 60.310 35.300 0 20.000 40.000

11 KJS Inv. Selskabet af 01.10.2006 58.389 33.100 0 21.000 33.000
13 Jyske Ejendomme A/S 53.498 17.400 0 20.000 30.000 

181.000 282.000 

Ad 3) På grund af opståede likviditetsproblemer vurderes der nu at være OIV og
derfor behov for nedskrivning. Sikkerhederne består at pant i en række
ejendomme. Flere af disse er vanskelige at vurdere, hvorfor
nedskrivningsbehovet vurderes at kunne overstige den opgjorte blanco.

Ad 4) Engagementet omfatter en række ejendomsselskaber under konkurs
behandling/tvangsopløsning. Der er stor tvivl om gennemførelsen af en række
ejendomshandler samt om tilstedeværelsen af låne- og sikkerhedsdokumenter.
Udredning/vurdering af forholdene pågår fortsat og der er derfor stor usikkerhed
om udfaldet af afviklingen. Endvidere savnes oplysninger om lejeforhold m.v.
vedrørende ejendommene.

Ad 6) Engagementet er relateret til All Nordic, idet der har været søgt
gennemført ejendomsoverdragelser mellem selskaberne, der ikke er faldet på
plads. Der er uklarhed om juridiske forhold vedrørende ejendomsret og panter,
hvilket medfører usikkerhed om nedskrivningsbehovet

Ad 9) Engagementet består af et ejendomsselskab med betydelige
likviditetsproblemer. Selskabet ejes af Person 17. Sikkerheden for engagementet
består af sekundær pant i en række udlejningsejendomme (overvejende
boligejendomme i Københavnsområdet). Den udækkede del af engagementet
vurderes at skulle nedskrives ud fra en mere realistisk vurdering af
ejendomsværdierne.

Ad 10) Engagementet omfatter en kriseramt VVS virksomhed med en væsentlig
gældsbyrde. En rekonstruktion synes uundgåelig. Det er vanskeligt at vurdere
om virksomheden kan drives videre og i givet fald under hvilken form.
Sikkerhedsværdierne synes begrænsede.

Ad 11) Engagementet omfatter et K/S hvis eneste aktiv er en udlejningsejendom
beliggende på Smallegade, Frederiksberg.
Komplementaren er under konkursbehandling. Sparekassen vurderer
handelsprisen til ca. 43 mio.kr. som svarer til anskaffelsessummen.
Sparekassen undersøger pt., hvad den øvrige del af engagementet er anvendt til.
Vi vurderer, at der foreligger OIV og at der skal nedskrives på engagementet.

Ad 13) Det fremgår, at der formodes at være et udækket likviditetsbehov, hvorfor
der efter vores vurdering er indtrådt OIV. Sikkerhederne omfatter en



/

- 440 -

række sommerhusgrunde, helårsgrunde samt enkelte prøvehuse. Disse vurderes
at være vanskelige at realisere, hvorfor sikkerhedsværdien vurderes at være
væsentligt lavere end hidtil opgjort.

På grund af manglende oplysninger om debitorernes økonomiske forhold og de
pantsatte aktiver kan det ikke udelukkes at en nærmere gennemgang af de 24
gennemgåede engagementer vil vise yderligere nedskrivningsbehov.

På basis af den foreløbige gennemgang finder vi det endvidere sandsynlig at en
nærmere gennemgang af sparekassens mellemstore engagementer også vil vise
et yderligere nedskrivningsbehov.

Risikoen på sparekassens engagementer, herunder særligt vedrørende
ejendomssektoren samt større landbrug, vurderes herudover al indebære et behov
for en gruppevis nedskrivning, der væsentligt overstiger den allerede
indregnede.”

Efter at sparekassen ved et brev af 1. marts 2009 på ny havde anmodet Finanstilsynet om en

forlængelse af fristen for opfyldelse af solvenskravet, forlængede tilsynet ved brev af 1. marts

2009 (ekstrakten side 11457) fristen til den 26. marts 2009.

Ved en rammeaftale af 1. marts 2009 mellem Finansiel Stabilitets afviklingsselskab og

sparekassen (ekstrakten side 11459) overdrog sparekassen betinget samtlige sparekassens

aktiver og passiver bortset fra garantikapital og eventuel efterstillet kapital, jf. § 132 og § 136

i lov om finansiel virksomhed til et datterselskab etableret af Finansiel Stabilitet. Den

betingede overdragelse skete i henhold til § 7, stk. 2, jf. § 246 i lov om finansiel virksomhed,

og de nærmere vilkår for overdragelsen skulle fastsættes i en betinget overdragelsesaftale.

Gennemførelse af rammeaftalen var betinget af, at den blev forelagt sparekassens

repræsentantskab uden at blive annulleret, og at Finanstilsynet gav tilladelse til

datterselskabets og/eller en af Finansiel Stabilitet anvist købers erhvervelse af virksomheden.

Samme dag blev der udsendt en pressemeddelelse om rammeaftalen (ekstrakten side 11469),

og dagen efter, den 2. marts 2009, blev der udsendt en pressemeddelelse om udbud af

sparekassen (ekstrakten side 11471).



/

- 441 -

Den 10. marts 2009 blev der udsendt endnu en pressemeddelelse (ekstrakten side 12485) om,

at Vidne 20 indtrådte som Finansiel Stabilitets repræsentant i forhold til ledelsen i Sparekasse.

På et bestyrelsesmøde den 17. marts 2009 (ekstrakten side 11976) med deltagelse af Vidne 20

og Vidne 21 fra Finansiel Stabilitet fremgår det i punkt 1 om referatet fra sidste møde, at den

bestyrelses- og direktionsansvarsforsikring, som var blev omtalt på sidste møde, ikke var

blevet nytegnet pr. 1. januar 2009. Herefter hedder det i punkt 3 om Finansiel Stabilitet:

”Underdirektør Vidne 21 fra Finansiel Stabilitet orienterede om den indgåede
rammeaftale mellem Sparekasse og Finansiel Stabilitet. Der er indsamlet
betydeligt due diligens materiale som interesserede købere har mulighed for at
gennemse i datarum hos KPMG Aalborg. Der er p.t. 4 interesserede købere. Der
er frist for afgivelse af tilbud torsdag den 19. marts kl. 12.00. Der overdrages al
aktivitet bortset fra
65 nødlidende engagementer
børsnoterede obligationer og aktier
unoterede obligationer
overtagen ejendom (er solgt)
garantikapitalen
evt. krav fra tidligere medarbejdere.
Finansiel Stabilitet har betinget sig, frit at kunne vælge mellem de indkomne
tilbud.”

Under punkt 5 om lånesager til behandling fremgår det, at lånesag nr. 10063 blev behandlet og

indstillet til bevilling, og at der ingen bevillinger var på afslagslisten.

Under punkt 8 om en rapport fra advokat Vidne 1 hedder det:

”Der var forinden mødet udleveret rapport udarbejdet af advokat Vidne 1 vedr.
erhvervskundechef Vidne 5's håndtering af engagement med All Nordic Group
A/S. Person 1] spurgte om der var flere lignende sager og henstillede til at
erhvervskundechef Vidne 9 kunne hjælpe med at finde flere uregelmæssigheder i
Vidne 5 kreditgivning. Sagsøgte 2] og Person 2] udtalte, at Vidne 5 skal
politianmeldes, hvilket en enig bestyrelse tilsluttede sig. Person 2 udtalte, at der
måske kunne være sammenhæng til Sagsøgte 1].”

Herefter blev dagsorden for repræsentantskabsmødet den 25. marts 2009 gennemgået under

punkt 9, hvor advokat Vidne 1 skulle lave en redegørelse for overdragelse af sparekassen til

Finansiel Stabilitet. I punkt 15 modtog bestyrelsen en kopi af et brev fra



/

- 442 -

Finanstilsynet om, at der den 19. marts 2009 ville være en undersøgelse i sparekassen

vedrørende markedsføring og salg af garantibeviser.

Ved en betinget overdragelsesaftale af 25. marts 2009 mellem sparekassen og Sparekasse

(ekstrakten side 12025) overdrog sparekassen en række nærmere definerede aktiver, herunder

alle sparekassens udlån med tilknyttede sikkerheder, kautioner, regarantier og aftaler i øvrigt,

der knyttede sig til udlånene, til Sparekasse. Samtidig overtog Sparekasse alle sparekassens

rettigheder og forpligtelser vedrørende bl.a., indlån, garantier m.v., dog ikke sparekassens

forpligtelser vedrørende sparekassens garantikapital og eventuelt efterstillet gæld.

Overdragelsen skete for en overdragelsessum på 0 kr., men således at i det omfang Sparekasse

i forbindelse med den endelige afvikling af aktiverne og passiverne, kunne udlodde et beløb til

Finansiel Stabilitet, der var større end den kapital, som Finansiel Stabilitet havde indskudt

med tillæg af en markedsbaseret forrentning, kunne dette beløb udbetales til sparekassen til

fordeling blandt sparekassens kreditorer og garanter i overensstemmelse med konkurslovens

regler. Overdragelsen var bl.a. betinget af, at Finanstilsynet gav pengeinstituttilladelse til

Sparekasse.

Den 26. marts 2009 blev der udsendt en pressemeddelelse om overdragelsen af aktiviteterne i

sparekassen (ekstrakten side 12037), og den 31. marts 2009 blev der udsendt en

pressemeddelelse vedrørende salg af kerneaktiviteten i sparekassen (ekstrakten side 12041).

2.6.7 Advokatundersøgelser m.v.

2.6.7.1 Advokat Vidne 1's notat af 19. februar 2010

Der er fremlagt et notat, som advokat Vidne 1 fra Advokatfirma 1 har udarbejdet i 2010 til

advokaterne Advokat 1 og Advokat 2 vedrørende sparekassen (ekstrakten side 11419). Det

fremgår af notatet:

”…
Indledning:

I henhold til aftale under møde den 11. februar 2010 i Aalborg vedrørende
den igangværende undersøgelse af forholdene i Sparekasse



/

- 443 -

Sparekasse, skal jeg ved nærværende fremkomme med efterstående
beskrivelse af det sagsforløb, som jeg som "husadvokat" for Sparekasse
deltog i i perioden november 2008 til marts 2009, idet jeg skal erklære, at
notatet er udarbejdet dels på baggrund af min hukommelse i dag, dels på
baggrund af en nøje gennemgang af samtlige bilag og notater i min sag,
hidrørende fra perioden oktober-november 2008 samt januar-marts 2009.

De i notatet indeholdte oplysninger og vurderinger svarer til en forklaring,
som jeg ville have afgivet under vidneansvar, hvis der havde været tale om
en civil retssag.

Baggrund:

Advokatfirma 1, Hjørring (oprindelig Advokatfirma 4) har i hvert fald siden
1940-erne været husadvokater for Sparekasse.

Min chef og læremester, Advokat 12, gik på pension den 1. april 1986, og fra
det tidspunkt overgik hvervet til mig. Det fungerede på den måde, at vi hver
mandag eftermiddag fik stillet et kontorlokale til rådighed i sparekassen, og
det kontor fungerede som vort filialkontor i By 1, hvor By 1-borgere kom til
møder, som oftest uden forudgående aftale, idet alle i lokalområdet vidste, at
"advokaten" var i sparekassen mandag eftermiddag.

Huslejen var, at sparekassens medarbejdere om mandagen kunne komme og
få svar på de spørgsmål, som deres løbende kundebetjening gav anledning til.

Herudover repræsenterede jeg sparekassen i de sager, primært inkassosager,
som sparekassen havde, men jeg bistod også sparekassen i forbindelse med
indgåelse af lejekontrakter i sparekassens ejendomme samt øvrige
almindelige juridiske opgaver.

Bortset fra et enkelt repræsentantskabsmøde for en 4 - 5 år siden har jeg ikke
været dirigent på repræsentantskabsmøder, ligesom jeg ej heller har deltaget i
bestyrelsesarbejde, men ad hoc gennem direktør Sagsøgte 1 besvaret
spørgsmål, hvis bestyrelsen havde sådant, - men det var nu sjældent. Jeg har
endvidere etableret sparekassens datterselskab Virksomhed A/S 3, og har
været konsulteret i forbindelse med dette selskabs investeringer i
virksomheder i lokalområdet.

Jeg kendte således sparekassen og sparekassens medarbejdere godt gennem
disse mange års samarbejde.

Baggrund for rapport af 20. november 2008 vedrørende juridisk
gennemgang og vurdering af engagementer i Sparekasse:

Ultimo oktober - primo november 2008 blev jeg telefonisk kontaktet af
direktør Sagsøgte 1, som ønskede en juridisk gennemgang og vurdering af
sagsbehandling og af visse engagementer i Sparekasse.



/

- 444 -

Jeg har efterfølgende bragt i erfaring, at direktør Sagsøgte 1 var opfordret
hertil af sparekassens revisor, BDO ScanRevision, men det vidste jeg ikke på
det tidspunkt, da jeg fik henvendelsen.

Temaet for rapporten var altså en gennemgang af de juridiske dokumenter,
som sparekassen anvendte, herunder en gennemgang af låne- og
sikkerhedsdokumenter og dokumenter i øvrigt i de engagementer, som blev
forelagt for mig.

Temaet for rapporten og gennemgangen var ikke en finansiel eller
økonomisk vurdering af de forelagte sagers bonitet, idet dette ikke indgik i
anmodningen.

Udvælgelsen af de sager, der lå til gennemgang, havde jeg ingen indflydelse
på. De sager, der skulle gennemgås, var udvalgt af sparekassen, og lå klar i et
mødelokale. Af hvem og efter hvilke kriterier udvælgelse af de fremlagte
sager var sket, er jeg ikke vidende om.

De engagementer, der således blev gennemgået, er beskrevet i rapporten. Jeg
er ikke vidende om om jeg fik udleveret alle sagsmapper vedrørende de
enkelte engagementer, men det er og var min vurdering, at det materiale, som
jeg fik forelagt, muliggjorde en forsvarlig besvarelse af den stillede opgave,
som var med henblik på overordnet og generelt at sikre en juridisk og
dokumentmæssig kvalitetssikring.

Rapporten blev afleveret den 20. november 2008 til direktør Sagsøgte 1, der
kvitterede for rapportens modtagelse ved en telefonsamtale et par dage
senere. Samtalen varede efter min erindring et kvarters tid, hvor jeg i
mundtlig form redegjorde for de henstillinger og forslag, som er indeholdt i
rapporten.

De punkter, der gav anledning til kritik og henstillinger, viste at det
pengeinstitutmæssige håndværk lod noget tilbage at ønske, idet der var
begået elementære sagsbehandlingsfejl, som ikke burde kunne forekomme i
et pengeinstitut.

Jeg er ikke vidende om om rapporten blev forelagt for bestyrelsen i
umiddelbar tilknytning til rapportens aflevering. Ved mødet lørdag den 31.
januar 2009 med bestyrelsen, jfr. nedenfor, fremgik det, at i hvert fald ikke
alle bestyrelsesmedlemmer kendte rapporten. Det er min opfattelse, at i hvert
fald formanden kendte rapporten på dette møde. Se i øvrigt nedenfor.

Fra tidspunktet for rapportens afgivelse med efterfølgende telefonsamtale
med direktør Sagsøgte 1 var der herefter ikke nogen kontakt eller drøftelser
med sparekassen af relevans for den igangværende undersøgelse, før jeg blev
kontaktet den 15. januar 2009 af revisor med anmodning om at deltage i et
møde samme aften vedrørende sparekassen med formand og næstformand.

Møde den 15. januar 2009:



/

- 445 -

Jeg vedlægger det notat, som jeg udarbejdede et par dage efter mødets
afholdelse. Notatet blev sendt til revisor og direktør Sagsøgte 1. Jeg fik ikke
nogen tilbagemelding af nogen art på notatet.

Som det fremgår af notatet, blev der drøftet muligheder under mødet, som
bare en måned senere viste sig fuldstændig illusoriske, men det havde jeg
ingen viden om på det tidspunkt, og det er også min opfattelse, at revisor,
formand og næstformand var af den opfattelse på mødet, at der ikke var
alvorlige problemer.

Samme dag som mødet blev afholdt havde jeg i øvrigt om formiddagen været
i skifteretten i Århus, hvor jeg var blevet udpeget som medkurator i
konkursboet Virksomhed ApS 1 sammen med Advokat 12, Århus.

Det var erhvervskundechef Vidne 5, der havde bedt mig drage omsorg for, at
sparekassen blev repræsenteret i bostyret.

Jeg havde ikke nået at give tilbagemelding om skiftesamlingens udfald inden
mødet, og ved mødets afslutning bad jeg derfor en passant direktør Sagsøgte
1 om at meddele Vidne 5, at jeg var blevet medkurator i konkursboet, og at
skriftlig indberetning ville følge.

Direktør Sagsøgte 1's reaktion på meddelelsen var vantro, som for mig viste,
at han formentlig næppe har været klar over, at Virksomhed ApS 1 var gået
konkurs.

Møde lørdag den 31. januar 2009:

Fredag den 30. januar 2009 blev jeg ringet op af statsaut. revisor Sagsøgte 4
på foranledning af sparekassens formand, idet denne ønskede min
tilstedeværelse ved et ekstraordinært bestyrelsesmøde, der var indkaldt til
afholdelse dagen efter, lørdag den 31. januar 2009 kl. 8.00 på formandens
private bopæl i By 4.

I mødet deltog hele bestyrelsen, også de medarbejdervalgte
bestyrelsesmedlemmer, revisor Sagsøgte 4 og undertegnede.

Formanden indledte mødet med at fortælle, at han havde "sendt Sagsøgte 1
på ferie" ( - det var nøjagtig det udtryk han brugte). Han oplyste, at Sagsøgte
1 ikke var meget for at tage på ferie, men han var på formandens opfordring
taget af sted, og befandt sig nu på Tenerife. Formanden oplyste, at han følte
sig utryg ved sparekassens situation som følge af forlydender og rygter om
sparekassens soliditetsmæssige forhold, som var begyndt at gå i presse og
lokalsamfund, og bad revisor og undertegnede redegøre for forholdene, sådan
som vi så dem.

Revisor gav en kort redegørelse for det forventede ordinære resultat pr. 31/12
2008 og en kort omtale af møde med Finanstilsynet i oktober 2008.
Herudover redegjorde han overordnet for udviklingen inden for
ejendomssektoren, uden dog at angive om og i givet fald i hvilket omfang
dette kunne have betydning for sparekassens engagementer.



/

- 446 -

Formanden gav herefter mig ordet, og på baggrund af rapporten af 20.
november 2008, som jeg redegjorde for, gennemgik jeg herefter nogle af de
engagementer, som er beskrevet i rapporten. For flere af mødedeltagerne var
det tilsyneladende en overraskelse, at der var engagementer
af den karakter.

Jeg gjorde udtrykkeligt bestyrelsen opmærksom på, at den gennemgang, som
var sket den 20. november 2008, alene var en juridisk gennemgang, -ikke en
gennemgang af validitet på de pågældende engagementer, men jeg tillod mig
at bemærke, at nogle af de engagementer, som jeg havde fået kendskab til
ved gennemgangen, havde overrasket mig, fordi de lå uden for det
kerneområde, som jeg gennem mange år kendte som Sparekasses
kerneområde.

Revisor skulle videre til Århus, og forlod mødet kl. ca. 9.30, mens jeg blev
sammen med bestyrelsen til kl. ca. 12.00, hvor engagementer inden for
ejendomssektoren blev drøftet, blandt andet de, der fremgik af rapporten af
20. november 2008, men også engagementet med Virksomhed ApS 1,
hvor jeg jo netop var blevet kurator. Ingen i bestyrelsen var bekendt med
dette selskabs konkurs, og det foruroligede naturligvis bestyrelsen meget,
ligesom bestyrelsen tydeligt var utilpas ved mine bemærkninger om min
overraskelse over at finde ejendomsengagementer af det omfang, som jeg i
rapporten af 20. november 2008 var blevet bekendt med.

Afslutningen på mødet blev, at jeg blev anmodet om sammen med revisor at
foretage en totalgennemgang af sparekassens 20 - 30 største engagementer.

Opgaven var altså en helt anden end opgaven, som førte til notatet af 20.
november 2008, idet opgaven var juridisk, validitetsmæssig og i enhver
anden henseende at vurdere de omhandlede engagementer, således at
bestyrelsen kunne få en aktuel vurdering af disse engagementer, som
omfattede næsten 2/3 af sparekassens samlede balance.

Jeg fik frie hænder til straks i den efterfølgende uge at sætte tingene i
aktivitet.

Perioden 2. februar til 9. februar 2009:

Straks mandag den 2. februar 2009 kontaktede jeg sparekassens medarbejder
Vidne 9, der var udnævnt til erhvervskundechef efter at Vidne 5 var
bortvist/havde opsagt sin stilling.

Jeg fortalte hende om opgaven, og bad hende gøre tingene klar. Hun fortalte
mig, at der ventede en kæmpeopgave, fordi mange af sagerne var noget
"rod", og vi aftalte derfor, at hun skulle bruge mandagen og tirsdagen til at få
overblik over sagerne, og således, at jeg herefter sammen med revisor ville
komme i sparekassen onsdag den 4. marts 2009.



/

- 447 -

Hun oplyste i øvrigt, at den nu fratrådte erhvervskundechef Vidne 5 "vågede
over sagerne", som han ikke gerne så, at andre af sparekassens medarbejdere
beskæftigede sig med eller foretog ekspeditioner i.

Som aftalt indfandt jeg mig i sparekassen den 4. februar 2009 i sparekassens
møde/bestyrelseslokale på 2. sal, hvor Vidne 9 havde draget omsorg for, at de
20 - 30 største sager med alle tilhørende bilag og sagsmapper var fremlagt.

Inden vi gik i gang var der et presserende problem, som hun ville drøfte med
mig:

Der var opsagt garantkapital på ca. 11,5 mill. kr., som stod til udbetaling den
4. februar 2009. Jeg ytrede meget stor betænkelighed ved en sådan
udbetaling, både solvensmæssigt og ligebehandlingsmæssigt, således at jeg
fandt det mest forsvarligt at suspendere udbetalingen, indtil der var klarhed
over sparekassens situation. Jeg kontaktede telefonisk sparekassens formand,
og jeg gjorde rede for min betænkelighed, og sagde, at det var bedre at få en
næse ved Pengeinstitutankenævnet end en erstatningssag ved domstolene på
11,5 mill. kr.

Han gav mig frie hænder til at foretage det, som jeg fandt rigtigt, og jeg
tilkaldte derfor souschefen Person 10 og Vidne 7, og meddelte dem, at de
ikke måtte udbetale den opsagte garantikapital. Jeg dikterede oven i købet det
brev, der skulle sendes til de berørte garanter, ligesom jeg drog omsorg for, at
personalet i sparekassen på intranettet i sparekassen blev orienteret.

Da statsaut. revisor Sagsøgte 4 kom lidt senere på dagen, erklærede han sig
enig i den trufne disposition.

For så vidt angår mødet vedlægger jeg i øvrigt det af mig udarbejdede notat
af 5. februar 2009.

Som det fremgår af ovenstående, skulle sagerne (altså de 20 - 30 største
sager, som skulle være genstand for gennemgang) i vid udstrækning
rekonstrueres. Det foreløbige "kig" på sagerne, som jeg foretog, viste, at der i
de fleste af sagerne dels var en stor uorden, men også at der manglede meget
væsentlige oplysninger i form af manglende låneindstillinger, manglende
virksomhedsbeskrivelse, manglende sikkerhedsbeskrivelse, manglende
handlingsplan, manglende regnskabsanalyse og øvrige forhold, som fremgik
af de interne forskrifter, som jeg fik overleveret

- Forretningsgang for bevilling af kredit.
- Forretningsgang for kreditstyring.
- Forretningsgang for værdiansættelse af sikkerheder.

Den efterfølgende gennemgang efter at sagerne var rekonstrueret, bekræftede
dette førstehåndsindtryk.



/

- 448 -

Som det fremgår af notatet, aftalte jeg med Vidne 9, at hun og en 3 -4
betroede medarbejdere straks gav sig til at rekonstruere sagerne, og
sideløbende med det den 5. og 6. februar 2009 brugte jeg nogen timer på at
orientere mig i sagsbunkerne.

Den 5. - 6. februar 2009 og hen over weekenden gjorde Vidne 9 og de øvrige
3 -4 medarbejdere et beundringsværdigt stykke arbejde med at rekonstruere
sagerne, således at en egentlig gennemgang i henhold til det tema, som
bestyrelsen havde givet lørdag den 31. januar 2009, kunne starte mandag den
9. februar 2009.

Direktør Sagsøgte 1 vendte tilbage fra ferie, og mødte i sparekassen igen
mandag den 9. februar 2009, og også tirsdag den 10. februar 2009, men for at
sige det ligeud så bad jeg ham forsvinde fra mødelokalet, hvor sagerne lå, så
vi kunne få arbejdsro uden hans indblanding. Det efterkom han.

En afgørende dag i engagementsgennemgangen var tirsdag den 9. februar
2009. Til stede var undertegnede, min kompagnon, advokat Vidne 13 (der
brugte hele dagen på at få overblik over engagementet All Nordic), statsaut.
revisor Sagsøgte 4, dennes medarbejder reg. revisor Vidne 12 samt en
statsaut. revisor fra BDO's Herning-kontor. Jeg husker ikke navnet, men han
var særligt indkaldt af Sagsøgte 4 som sparringspartner, idet han tidligere
havde været ansat hos Finanstilsynet, og derfor kunne bidrage med en viden
om tilsynets praksis.

Bestyrelsen var indkaldt til møde til tilbagemelding på gennemgangen kl.
19.00, men vi var langt fra færdige på det tidspunkt, og mødet blev gentagne
gange udskudt, og gik først i gang ved 20.30-tiden.

På baggrund af dagens undersøgelser og vurderinger blev der udarbejdet et
bilag over de største engagementer, som viste, at der var et
nedskrivningsbehov alene på disse engagementer på ca. 127,5 mill. kr.,
hvortil kom tidligere opgjort underskud før skat for 2008 på ca. 80 mill. kr., i
alt et underskud på ca. 207 mill. kr., alene på baggrund af denne
engagementsgennemgang.

Det yderligere hensættelsesbehov blev vurderet af de to statsaut. BDO-
revisorer på baggrund af vor fælles gennemgang, og der var ikke helt
enighed, idet Sagsøgte 4 havde opgjort et noget mindre beløb, medens hans
kollega havde opgjort et noget større beløb, således at beløbet
127,5 mill. kr. var udtryk for et kompromis mellem de to.

Jeg kan i dag ikke huske den talmæssige forskel, for jeg har intet notat
herom, men uenigheden relaterede sig navnlig til Person 18's
ejendomsselskab, de selskaber, der var relateret til advokat Person 94, Århus,
CV Ejendomme ApS og Person 13's virksomheder. Vedrørende sidstnævnte
blev den endelige beslutning taget af den indkaldte eksterne BDO revisor,
idet statsaut. revisor Sagsøgte 4 oplyste, at han var inhabil, da han var revisor
for Person 13 og dennes selskaber.



/

- 449 -

Den oplysning gentog Sagsøgte 4 over for bestyrelsen senere på aftenen.

Med det således opgjorte resultat stod det klart for os inden vi gik ind til den
ventende bestyrelse, at sparekassen ikke længere opfyldte solvenskravet i
henhold til Lov om Finansiel Virksomhed, § 124, og at det var dette sørgelige
budskab vi skulle ind og aflevere til bestyrelsen.

I bestyrelsesmødet deltog herefter den samlede bestyrelse incl. de
medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer, direktør Sagsøgte 1,
regnskabschef Vidne 8, som fungerede som referent samt på min og revisor
Sagsøgte 4's foranledning også erhvervskundechef Vidne 9.

Mødet indledtes med, at formanden gav Sagsøgte 4 ordet, og denne lagde
bilaget om det forøgede nedskrivningsbehov på overhead, og gennemgik kort
tallene, hvorefter jeg blev anmodet om at give en nærmere beskrivelse af de
engagementer, som fremgik af oversigten. Efter min gennemgang spurgte jeg
Vidne 9, om hun var enig i min gennemgang og det forøgede
nedskrivningsbehov, og hun erklærede over for bestyrelsen, at det var hun,
og at hun i øvrigt kunne være i tvivl om, om det var nok, der var ekstra
nedskrevet.

Der bredte sig herefter en dødlignende tavshed i lokalet, som blev afbrudt
ved at bestyrelsesmedlem Person 2 bad om ordet. I et langt og meget vredt og
anklagende indlæg beskyldte han direktør Sagsøgte 1 for at have ført
bestyrelsen bag lyset, og for at have undladt at give bestyrelsen væsentlige
oplysninger.

Der var herefter på ny dødlignende tavshed.

Direktør Sagsøgte 1 tog herefter ordet, og jeg kan såmænd huske den dag i
dag nøjagtig hvad han sagde:

"Den eneste følelse jeg har er skam", og så begyndte han at græde.

Formanden tog ikke initiativ til noget, så jeg rejste mig op og suspenderede
mødet og dekreterede kaffepause.

Efter en kort kaffepause tog jeg på eget initiativ ordet, og foreholdt
bestyrelsen, at bestyrelsen var ansvarlig for at give meddelelse til
Finanstilsynet straks dagen efter.

Formanden bad herefter mig med tavs tilslutning fra resten af bestyrelsen om
at foretage det nødvendige dagen efter over for Finanstilsynet, og mødet gik
herefter i opløsning.

Den 11. februar 2009:

Kl. ca. 8.30 ringede direktør Sagsøgte 1 til mig på kontoret, og oplyste, at
han ved at omdisponere nogle af sparekassens fonds kunne bringe



/

- 450 -

solvensen op på mellem 8,10 og 8,20, og han fandt derfor, at henvendelsen til
Finanstilsynet var unødvendig.

Jeg afviste ham, og henholdt mig til bestyrelsens pålæg til mig. Jeg
underrettede formanden telefonisk, som fastholdt beslutningen, hvorefter jeg
først telefonisk, og senere skriftligt, afgav meddelelse til Finanstilsynet,
vicedirektør Vidne 15.

Direktør Sagsøgte 1 foretog rent faktisk de omhandlede omdisponeringer af
fonds efter vor telefonsamtale, har jeg senere bragt i erfaring.

Dagene 12. -15. februar 2009:

Efter at Finanstilsynet havde givet frist blev der holdt bestyrelsesmøde, og
dette bestyrelsesmøde fortsatte stort set som "rullende bestyrelsesmøde"
indtil det afgørende møde hos Finansiel Stabilitet, hvor rammeaftalen blev
indgået.

Med "rullende bestyrelsesmøde" forstår jeg daglige kontakter, telefonisk,
egentlige møder med hele bestyrelsen, formandskabet, formandskabet +
enkelte andre bestyrelsesmedlemmer.

Disse møder havde to temaer:

1.Samarbejde med/overtagelse af andet pengeinstitut:

Bestyrelsen pålagde undertegnede og revisor at foretage sondering
hos andre pengeinstitutter om muligt samarbejde/overtagelse, og i
perioden indtil den 25. februar 2009 arbejdede undertegnede og
revisor Sagsøgte 4 under løbende rapportering til bestyrelsen med
Spar Nord Bank, Nørresundby Bank, Nordjyske Bank, Sparekassen
Hvetbo, Saxo Bank og navnlig og ikke mindst Sparekassen
Vendsyssel. Bestyrelsen overlod alt arbejdet hermed til undertegnede
og revisor.

Jeg henviser til notat af 27. februar 2009, som blev udarbejdet til
Finansiel Stabilitet, og som indeholder en beskrivelse af de initiativer,
som således blev taget.

2.Direktør Sagsøgte 1's stilling:

Jeg opfordrede løbende fra den 11. og til den 15. februar 2009
bestyrelsen til at opsige og bortvise direktør Sagsøgte 1, men
bestyrelsen var ikke meget for det, for som formanden sagde, havde
Sagsøgte 1 ikke nogen god økonomi, idet han oplyste, at han vidste,
at Sagsøgte 1's opsparing var beskeden, og at han oven i købet havde
et personalelån.

Jeg blev ved med at foreholde bestyrelsen, at de var nødt til at træde i
karakter og fyre Sagsøgte 1, fordi som jeg sagde "det kunne lette
bestyrelsens ansvar, hvis man trådte i karakter straks efter man var
blevet bekendt med sagernes rette sammenhæng".



/

- 451 -

Under bestyrelsesmøde lørdag den 14. februar 2009 mellem kl. 18.00
og 21.00 på mit kontor traf bestyrelsen endelig beslutning om at
opsige og bortvise direktør Sagsøgte 1.

Aftalen blev følgende:

Jeg fortalte bestyrelsen, at det var vigtigt, at der var en ny konstitueret
ledelse, og jeg foreslog, at man konstituerede en ny ledelse, bestående
af souschef Person 10 og regnskabschef Vidne 8. Det accepterede
bestyrelsen, og de pågældende blev indkaldt til møde søndag den 15.
februar 2009 om formiddagen på bestyrelsesmedlem Person 2's
privatadresse, hvor de af bestyrelsen blev sat ind i situationen, og
hvor de accepterede at lade sig konstituere.

Jeg deltog ikke i mødet, men var på kontoret søndag formiddag for at
formulere opsigelsen og bortvisningen, som bestyrelsen godkendte
ved middagstid, og aftalen var herefter, at formand, næstformand og
bestyrelsesmedlem Person 2 søndag kl. 16.00 skulle opsøge Sagsøgte
1 for at overbringe ham skrivelsen og fratage ham nøglerne til
sparekassens direktionsvogn m.v.

Jeg deltog ikke i mødet, men stod telefonisk stand by, hvis der skulle
opstå problemer.

Kl. ca. 19.00 ringede bestyrelsesmedlem Person 2 til mig, og fortalte,
at nu var opsigelsen og bortvisningen effektueret, idet Sagsøgte 1
havde afleveret nøgler og alle effekter vedrørende sparekassen,
ligesom Person 2 i øvrigt personligt havde afhentet direktionsvognen
og havde placeret den i sin lade.

Person 2 oplyste i øvrigt, at Sagsøgte 1, da de kom til ham søndag
eftermiddag, havde givet udtryk for, at han forventede deres ankomst,
og udmærket vidste hvorfor bestyrelsen kom.

Dagen efter, mandag den 16. februar 2009, afholdt formanden og
bestyrelsesmedlem Person 2 personalemøde med de ansatte i
sparekassen om morgenen, hvor de blev informeret om, at Sagsøgte 1
var opsagt, og at der var konstitueret en ny ledelse, bestående
af Person 10 og Vidne 8.

Jeg deltog ikke i mødet, men det var aftalt, at der ikke til personalet
måtte gives oplysninger om indholdet af opsigelsen i erkendelse af, at
sådanne oplysninger meget hurtigt ville blive offentligt kendt, og
dermed kunne skade den fortsatte proces.

Den 17. februar 2009 blev der udsendt en kortfattet pressemeddelelse,
som var forfattet af undertegnede, men godkendt af formanden.



/

- 452 -

Repræsentantskabet:

I efteråret 2008 havde der været nyvalg til repræsentantskabet, således at det
nye repræsentantskab skulle tiltræde den 1. januar 2009.

Repræsentantskabet havde endnu ikke været indkaldt, da sagsforløbet for
alvor tog fart, og efter drøftelser mellem bestyrelsen og mig var der enighed
om ikke at indkalde repræsentantskabet, fordi informationer hertil kunne
skade processen, idet repræsentantskabet erfaringsmæssigt ikke ville kunne
holde fortroligheden, allerede på grund af repræsentantskabets størrelse.

Der var enkelte repræsentantskabsmedlemmer, som pr. mail eller telefon
rettede henvendelse til formanden eller andre bestyrelsesmedlemmer, men
disse henvendelser blev besvaret med henholdende svar om, at
repræsentantskabet ville blive indkaldt, når bestyrelsen fandt det relevant.

Repræsentantskabet blev indkaldt til et uformelt informationsmøde mandag
den 2. marts 2009 om aftenen, - altså dagen efter at rammeaftalen var indgået
med Finansiel Stabilitet.

Det officielle repræsentantskabsmøde blev indkaldt til den 25. marts 2009.
Jeg vedlægger den redegørelse, som formanden afgav.
Redegørelsen var konciperet af mig, men godkendt af bestyrelsen.
…”

Med redegørelsen var vedlagt et mødenotat med bilag af 15. januar 2009, et mødenotat af 4.

februar 2009, en statusorientering til Finanstilsynet fra advokat Vidne 1 og Sagsøgte 4,

vedhæftet de bilag, som blev forelagt for bestyrelsen under mødet den 10. februar 2009, et

notat til Finansiel Stabilitet af 27. februar 2009 vedrørende sparekassens bestræbelser på at

finde en fusionspartner, bestyrelsens redegørelse til ordinært repræsentantskabsmøde den 25.

marts 2009 og en pressemeddelelse om Sagsøgte 1's fratræden udsendt den 17. februar 2009.

2.6.7.2 Advokaterne Advokat 1 og Advokat 2's redegørelse

Den 23. april 2010 kom advokaterne Advokat 1 og Advokat 2 med en redegørelse om visse

forhold i sparekassen (ekstrakten side 12619). Det hedder i redegørelsen bl.a.:

”…
1. KOMMISSORIUM
I kommissorium af 21. december 2009 har bestyrelsen i Sparekasse
("Sparebanken") anmodet undertegnede advokater Advokat 1 og Advokat 2
om at foretage en



/

- 453 -

undersøgelse af forholdene i Sparekasse ("Sparekassen") i perioden fra
januar 2006 til marts 2009, hvor Finansiel Stabilitet A/S ("Finansiel
Stabilitet")
overtog Sparekassens aktiver og passiver, dog bortset fra garantikapitalen.

…

3. SAMMENFATNING OG KONKLUSION

3.1 Årsagerne til Sparekassens sammenbrud

Det er vores vurdering, at Sparekassens sammenbrud i det væsentligste
var forårsaget af en kombination af følgende faktorer:
• Sparekassens høje risikoprofil,
• Sparekassens mangelfulde kreditstyring og kreditsagsbehandling,

samt
• den negative udvikling på ejendomsmarkedet og den

efterfølgende globale finanskrise.

Vi har foretaget en nærmere vurdering af de to første faktorer, der begge
kan henregnes til Sparekassens egne forhold. De sidstnævnte faktorer
skyldes udefrakommende omstændigheder. Det er vores vurdering, at en
væsentlig del af Sparekassens samlede tab var forårsaget af de faktorer,
der knytter sig til Sparekassens egne forhold.

3.1.1 Sparekassens høje risikoprofil 

Gennem mange år var Sparekassen en lokal sparekasse med fokus
på kunder fra By 1 og omegn. Sparekassens
børneopsparingsprodukt, der gav indskyderne en markedsmæssig
høj rente, havde tiltrukket betydelige indskud fra hele landet, og
Sparekassen fik derudover løbende tilført betragtelig garantikapital.
Dette affødte indtil 2006 et stort indlånsoverskud, som Sparekassen
havde placeret i obligationer.

Sparekassens bestyrelse traf i 2005 efter indstilling fra direktionen
en beslutning om, at Sparekassens store fondsbeholdning på ca. 600
mio. kr. skulle realiseres til fordel for "sikre og merindtægtsgivende
udlån". Sparekassen udviklede sig fra at være en lokal sparekasse
til tillige at yde lån til kunder uden for Sparekassens lokalområde.

Beslutningen medførte, at Sparekassen i årene 2005 - 2008 øgede
udlånet med ca. 1 mia. kr., svarende til en udlånsvækst på ca. 200
%. Udlånsstrategien blev fastholdt til trods for Finanstilsynets
advarsler i både 2006 og 2008 om risikoen ved Sparekassens
markante udlånsvækst, herunder om den erfaringsmæssige
sammenhæng mellem stor udlånsvækst og dårlig kreditbonitet.



/

- 454 -

Udlånsstrategien resulterede i en række store og risikofyldte udlån
til ejendomssektoren. En række af disse store engagementer er
efterfølgende blevet nødlidende.

3.1.2 Den mangelfulde kreditstyring og kreditsagsbehandling 

Bestyrelsens beslutning om at nedbringe Sparekassens beholdning
af obligationer til fordel for "sikre og merindtægtsgivende udlån"
forudsatte, at Sparekassen havde en kreditorganisation og
kreditsagsbehandling, der kunne håndtere disse nye og store udlån.

Vores undersøgelse har vist, at Sparekassens ledelse manglede
overblik over og indsigt i omfanget af de risici, som de store udlån
påførte Sparekassen, og at der ikke blev iagttaget en bankmæssig
forsvarlig kreditstyring og kreditsagsbehandling. Dette kom blandt
andet til udtryk ved:

• et meget stort antal bevillinger foretaget af direktionen som
presserende bevillinger,

• manglende eller utilstrækkelige forretningsgange,
• mangelfuld kreditsagsbehandling, og
• en meget høj koncentration af store engagementer inden for

ejendomssektoren.

Den mangelfulde kreditstyring og kreditsagsbehandling skyldtes
efter vores opfattelse blandt andet, at der ikke i Sparekassen har
været nogen selvstændig og uafhængig kreditfunktion ligesom
Sparekassen ikke havde de fornødne ressourcer til en bankmæssig
forsvarlig kreditsagsbehandling.

Såfremt Sparekassens ledelse havde sikret en kvalificeret
kreditstyring og kreditsagsbehandling, er det vores vurdering, at en
række af de store udlånsengagementer ikke var blevet bevilget eller
bevilget med mindre beløb.

3.2 Hvem har ansvaret for Sparekassens sammenbrud

3.2.1 Direktør Sagsøgte 1

Vi finder det kritisabelt, at Sagsøgte 1 har undladt

at drage omsorg for en forsvarlig implementering af
beslutningen om en øget udlånsvækst,

at føre et forsvarligt tilsyn med erhvervsafdelingens og
erhvervskundechef Vidne 5's kreditsagsbehandling og opfølgning
på Sparekassens store udlånsengagementer,

at orientere bestyrelsen om svaghederne i Sparekassens
kreditorganisation og kreditsagsbehandling, og den som følge
deraf stærkt forøgede kreditrisiko på Sparekassens store
udlånsengagementer, og



/

- 455 -

at respektere § 70-instruksens undtagelsesbestemmelse om
presserende bevillinger gennem misbrug af denne
bevillingskompetence.

Det er vores vurdering, at Sagsøgte 1 ved sine handlinger og
undladelser har overtrådt den dagældende aktieselskab lovs (ASL)
§ 54 samt lov om finansiel virksomhed (FIL) § 71, og at hans
handlinger og undladelser kan tilregnes ham som uagtsomt. Han er
derfor erstatningsansvarlig overfor den del af Sparekassens tab, der
er forårsaget derved.

3.2.2 Bestyrelsen

Gennemgangen af bestyrelsens forhandlingsprotokol efterlader det
indtryk, at bestyrelsen generelt har forholdt sig passiv overfor
direktionens ledelse af Sparekassen. Det havde været ønskeligt og kan
i nogen grad kritiseres, at bestyrelsen ikke før efteråret 2008 har været
mere aktiv i bestyrelsesarbejdet, men vi finder ikke tilstrækkeligt
grundlag for at fastslå, at bestyrelsen har udvist en ansvarspådragende
adfærd.

Det er derimod vores vurdering, at Sparekassens bestyrelse har
handlet ansvarspådragende overfor Sparekassen ved i hele
undersøgelsesperioden at have accepteret direktionens udstrakte
anvendelse af presserende bevillinger. Ansvarsvurderingen skal
foretages konkret for hvert bestyrelsesmedlem.

3.2.3 Revisionen

Det kontrolmiljø og kontrolsystem, som Sparekassen overfor
omverdenen fremstillede som kernen i visionen for Sparekassens
virksomhed, afspejlede ikke de reelle forhold, der var karakteriseret
ved mangelfulde forretningsgange på kreditområdet samt mangelfuld
kreditstyring og kreditsagsbehandling, herunder manglende interne
kontrolforanstaltninger.

De kritisable forhold havde en sådan karakter og omfang, at de efter
vores vurdering burde have været identificeret af revisionen og
rapporteret til bestyrelsen i revisionsprotokollen til årsrapporten 2007,
således at bestyrelsen var blevet advaret og havde fået mulighed for at
gribe ind. Sparekassens manglende interne revision medførte efter
vores opfattelse i særlig grad et krav til den eksterne revision om en
grundig revisionsplanlægning med omhyggelige udførte
revisionshandlinger, herunder med henblik på en vurdering af
organisation, forretningsgange og kontrolprocedurer.

Det er samlet vores vurdering, at Sparekassens revisorer i 2007 ikke
har udført revisionen i overensstemmelse med god revisionsskik, og
at der foreligger et ansvarsgrundlag over for Sparekassen.



/

- 456 -

3.3 Nærmere om ansvarsfordelingen

Direktør Sagsøgte 1, bestyrelsen og revisionen har alle et medansvar for
Sparekassens sammenbrud. Gennem deres handlinger og undladelser har
de pådraget sig et erstatningsansvar over for det tab, som Sparekassen har
lidt som følge deraf.

Når der er flere skadevoldere, hæfter de som udgangspunkt solidarisk for
tabet. Det er op til domstolene i det indbyrdes forhold at fordele ansvaret
mellem flere skadevoldere i forhold til graden af den udviste skyld, samt
efter hvor stor en del af Sparekassens tab, der kan henføres til den
enkeltes ansvarspådragende handlinger og undladelser. Erstatningen kan
nedsættes, når dette findes rimeligt under hensyntagen til skyldgraden,
skadens størrelse og omstændighederne i øvrigt.

Det er ikke på det foreliggende grundlag muligt for os at vurdere
størrelsen af Sparekassens tab samt hvorledes erstatningsansvaret bør
fordeles mellem de forskellige skadevoldere.

3.4 Har årsrapporterne for 2006, 2007, 2008 samt halvårsrapporten
for 2008 været retvisende?

3.4.1 Årsrapport 2006
Det er vores vurdering, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der
ultimo 2006 på individuelle engagementer var indtruffet objektivt
konstaterbare værdiforringelser (OIV) med sådanne krav til
nedskrivninger, at årsrapporten var fejlbehæftet.

Vi finder, at det i ledelsesberetningen burde have været oplyst, at den
betydelige udlånsvækst for en stor dels vedkommende fandt sted
inden for ejendomssektoren. Det er dog vores vurdering, at der ikke
foreligger grundlag for at fastslå, at ledelsesberetningen – og dermed
årsrapporten - ikke var retvisende.

3.4.2 Årsrapport 2007

Det er vores vurdering, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der
ultimo 2007 på individuelle engagementer var indtruffet OIV med
sådanne krav til nedskrivninger, at årsrapporten var fejlbehæftet.

Det er derimod vores samlede vurdering, at årsrapporten ikke giver et
retvisende billede af Sparekassen, idet ledelsesberetningens
oplysninger om Sparekassens risikoprofil ikke opfylder kravene til
relevante og pålidelige oplysninger til støtte for regnskabsbrugernes
økonomiske beslutninger, herunder ved at give en dækkende
beskrivelse af de væsentlige risici og usikkerhedsfaktorer, som
Sparekassen kunne påvirkes af.

Direktionen og bestyrelsen har ansvaret for at aflægge årsrapporten
retvisende.



/

- 457 -

Det er vores vurdering, at Sparekassens direktion ikke har levet op til
dette krav, idet direktionen kendte eller burde have kendt til de
beskrevne kritisable forhold, og at der foreligger et ansvarsgrundlag
over for Sparekassen.

På det foreliggende grundlag finder vi derimod ikke, at bestyrelsen
har handlet ansvarspådragende. Vi lægger herved til grund, at
bestyrelsen efter vores opfattelse hverken gennem direktionen eller
gennem revisionen, herunder ved tilførsler i revisionsprotokollen, har
modtaget sådanne oplysninger eller advarsler, der på tilstrækkelig
sikker måde har gjort det klart for bestyrelsen, at årsrapporten i den
foreliggende form ikke var retvisende.

Sparekassens revisorer, der ved en fyldestgørende revision burde have
fået kendskab til de beskrevne kritisable forhold, har revideret
årsrapporten for 2007 og afgivet revisionspåtegning på denne uden
forbehold eller supplerende oplysninger. Det er vores vurdering, at
Sparekassens revisorer derved har overtrådt god revisionsskik, og at
der foreligger et ansvarsgrundlag over for Sparekassen.

3.4.3 Halvårsrapport 2008

Det er vores vurdering, at halvårsrapporten 2008 ikke er retvisende,
idet Sparekassens nedskrivningsbehov ikke anses for korrekt
afdækket, ligesom man efterlader regnskabsbrugerne, henunder
garanterne, med et forskønnet indtryk af Sparekassens reelle stilling.

Det er på det foreliggende grundlag vores vurdering, at direktionen og
bestyrelsen har handlet ansvarspådragende over for Sparekassen.

3.4.4 Årsrapport 2008

Årsrapporten blev udarbejdet i lyset af den opståede situation, hvor
Sparekassens egenkapital var tabt, og en overdragelse til Finansiel
Stabilitet var den eneste farbare vej for en videreførelse af
Sparekassens aktivitet.

Vi finder på denne baggrund ikke anledning til at fremkomme med en
vurdering af årsrapporten for 2008.”

Med redegørelsen er fremlagt kommissorium, tidslinjenotat, oversigt over 13 af sparekassens

engagementer, oversigt over lånesagers behandling i bestyrelsen i perioden januar 2006 –

marts 2009, notat vedrørende revisionsprotokollater for perioden januar 2007 – marts 2009 og

redegørelse om ansvarsforhold i pengeinstitutter.



/

- 458 -

2.6.8 Øvrige mails og notater m.v.

Af et notat af 12. februar 2009 (ekstrakten side 11719), udarbejdet af advokat Vidne 13,

vedrørende All Nordic Group ApS m.fl. fremgår bl.a.:

”Nærværende notat omhandler en juridisk gennemgang og vurdering af de
omhandlede engagementer, herunder de for de enkelte engagementer
udfærdigede lån - og sikkerhedsdokumenter og dokumenter i øvrigt.

Engagementerne med Sparekasse omfatter følgende selskaber:

1. All Nordic Group ApS under konkurs
…
6. All Nordic Ølsted ApS under tvangsopløsning
…
8. All Norclic Landskronagade 25 ApS under tvangsopløsning
…
11. K/S All Nordic gl. Kongevej 33

Generelt forefindes der ikke gældsbreve/lånedokumenter på alle
gældsforholdene, ligesom mange af de eksisterende alene forefindes i kopi. Det
gælder ligeledes håndpantsætningsdokumenter.

…

6. Engagement med All Nordic Ølsted ApS under tvangsopløsning

Selskabet er taget under tvangsopløsning. Der forefindes ingen lånedokumenter.

På sagen forefindes en håndpantsætningserklæring i kopi af 11. november 2008,
hvorefter selskabet til sikkerhed for egen, All Nordic Erhverv nr. 7 ApS, All
Nordic Group ApS, All Nordic Kirke Hyllinge ApS og All Nordic Holding ApS'
gæld håndpantsætter ejerpantebrev stort kr. 7.000.000,00 med pant i ejendommen
beliggende H.J. Henriksens Vej 12, 3310 Ølsted, samt ejerpantebrev stort kr.
18.000.000,00 med pant i samme ejendom samme sted.

Ejerpantebrev stort kr. 7.000.000,00 er fremsendt i original tinglyst form fra
Advokat 4 til Sparekasse med skrivelse 10. februar 2009.

Angiveligt har selskabet også håndpantsat ejerpantebrevet for så vidt angår kr.
2.700.000,00 til Amagerbanken. Tilsyneladende er der opstået en uenighed
omkring dette, og denne uenighed har tilsyneladende noget at gøre med All
Nordic Erhverv nr. 7 ApS vedrørende Oldenvej 4, Kvistgård, og ejendommen
Hyvildvej, Brande. Som nævnt bør dette undersøges nærmere.

Det originale ejerpantebrev stort kr. 18.000.000,00 henligger tillige på sagen.

Foran de to nævnte pantebreve er tinglyst 71 sideordnede private pantebrev hver
stor kr. 500.000,00.



/

- 459 -

…

8. Engagement med All Nordic Landskronagade 25 ApS under
tvangsopløsning

Der forefindes på sagen et lånedokument underskrevet 18. juli 2007 på
kassekredit stor kr. 4.500.000,00. Lånet skulle indfries den 31. juli 2008. På
sagen foreligger en original håndpantsætningserklæring af 1. november 2007,
hvorved selskabet til sikkerhed for sin, All Nordic Group ApS, All Nordic Ølsted
ApS, All Nordic Holding ApS og Dansk Bolig Udvikling ApS håndpantsætter
ejerpantebrevet stort kr. 4.500.000,00 med pant i ejendommen beliggende
Landskronagade 25, 2100 København Ø.

Det originale ejerpantebrev henligger på sagen i tinglyst stand. Den pågældende
ejendom er erhvervet af selskabet ved skøde tinglyst 13. august 2007 for i alt kr.
29.000.000,00. Som foranstående hæftelser er tinglyst tolv pantebreve store i alt
samlet ca. kr. 25.000.000,00. Ifølge tingbogsattest af 11. februar 2009 er der
tinglyst som efterstående pantehæftelser to ejerpantebrev på hver kr.
4.000.000,00 til Sparekasse. Der forefindes ikke nogen
håndpantsætningserklæring på sagen vedrørende sidstnævnte to ejerpantebrevet,
og de originale ejerpantebrev forefindes IKKE på sagen.

Udover ovennævnte dokumenter forefindes tre kantionserklæringer, alle af 18.
juli 2007, hvorved All Nordic Group ApS, Person 48 og All Nordic Holding ApS
alle hæfter som selvskyldnerkautionister for All Nordic Landskronagade 25 ApS'
gæld til Sparekasse.

….

11. Engagement med KIS All Nordic Gl Kongevej 33

Et til de øvrige selskaber tilknyttet selskab, K/S All Nordic Gl. Kongevej 33 er
taget under konkursbehandling ved Sø- og Handelsretten den 23. januar 2009.

Et selskab i tilknytning hertil, nemlig Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS, har
stillet et ejerpantebrev i håndpant til Sparekasse på kr.
20.000.000,00 med pant i ejendommen beliggende Meterbuen 18, 2740
Skovlunde.

Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS har tilsyneladende stillet tredjemandspant
for K/S All Nordic Gl. Kongevej 33.

Ejendommen beliggende Meterbuen 18, 9740 Skovlunde, er begæret på
tvangsauktion, og denne var berammet til den 3. februar 2009 ved Retten i
Glostrup, men kurator for Person 48 og All Nordic Group ApS gjorde indsigelse
herimod, idet man gjorde gældende, at ejendommen var handlet ved et utinglyst
skøde. Auktionssagen blev udsat til den 16. februar 2009 og ifølge det oplyste
regnede fogeddommeren ikke med, at der kunne afsiges kendelse samme dato.
Uanset hvem, der end begærer ejendommen på tvangsauktion, eller vil sælge
denne i fri handel, så kræver det sparekassens



/

- 460 -

stillingtagen til, hvorvidt det ovennævnte pant på kr. 7.000.000,00 skal søges
hjem helt eller delvist.”

Af et notat af 26. februar 2009 (ekstrakten side 11730), udarbejdet af advokat Vidne 13 på

baggrund af et møde med Vidne 5 i forbindelse med afklaring af diverse spørgsmål

vedrørende All Nordic Group ApS fremgår bl.a.:

”…

Vidne 5 gav møde i forbindelse med afklaring af diverse spørgsmål vedrørende
All Nordic Group ApS.

Der blev taget udgangspunkt i notat vedrørende All Nordic Group ApS,
udarbejdet af undertegnede den 12. februar 2009.

…

Vedrørende All Nordic Ølsted ApS.

Vidne 5 oplyser, at håndpantsætningen til Amagerbanken ikke er noget han kender til.

…

Vedrørende All Nordic Landskronagade 25 ApS.

Vidne 5 oplyser, at denne ejendom er kommet ind i All Nordic gruppen på
foranledning af, at Sparekasse havde en anden kunde, der gik konkurs, og
hvorved man havde ejendommen med et udlån på i alt ca. kr. 29.000.000,00 i
tilgodehavende til sparekassen. Det var meningen, at ejendommen skulle sættes i
stand.

Derfor indgik Sparekasse ifølge Vidne 5 i en finansiering, hvorved All Nordic
gruppen overtog denne ejendom med fuld finansiering fra Sparekasse for kr.
29.000.000,00. Efterfølgende har man fået solgt nogle pantebreve for i alt ca. kr.
25.000.000,00, som er nedskrevet på engagementerne. Vidne 5 mener, at man
herved har prøvet at få inddækket et nødlidende engagement med en anden
kunde, og at man faktisk har fået reddet mange af pengene hjem. Vidne 5
oplyser, at direktionen var helt orienteret om dette.

Vedrørende K/S All Skovlunde I

Vidne 5 oplyste, at han ikke lagde mærke til, at såvel ejerpantebrev som
håndpantsætningserklæring var påført Ejendomsselskabet Glerupvej 7 ApS.
Dokumentet er af Vidne 5 lagt på sagen. Vidne 5 udbetaler lånet kr.
20.000.000,00 til Advokat 4 den 31. juli 2007. Efter hans opfattelse som
deponering.
…”



/

- 461 -

I en mail af 30. december 2012 til revisor Sagsøgte 4 (ekstrakten side 13975) har advokat

Vidne 1 oplyst følgende:

”På given foranledning skal jeg oplyse følgende:

Efter at direktør Sagsøgte 1 var taget på ferie på Tenerife blev jeg af bestyrelsen
anmodet om at foretage engagementsgennemgang af de største engagementer
som sparekassen havde. Jeg aftalte med bestyrelsen at gennemgangen skulle
koncentrere sig om de 20 største engagementer. Den aftale blev indgået en
lørdag i starten af februar 2009, og om mandagen underrettede jeg Vidne 9 og
bad hende om at gøre sagerne klar.
Gennemgangen startede herefter om tirsdagen, og Vidne 9 havde som aftalt
placeret de 20 største engagementer i det store mødelokale på 2. sal.

Jeg kan bekræfte, at der for hvert enkelt engagement var et særskilt chartek hvor
alle dokumenter og bilag var samlet. Jeg husker navnlig et af de meget store
engagementer, All Nordic, som også papirmæssigt fyldte en del. Det tog min
kompagnon Vidne 13 med hjem til kontoret i Hjørring for der at bearbejde
engagementet. Øvrige engagementer blev i mødelokalet og blev gennemgået af
mig og Vidne 13 og delvist også af Person 93 de kommende dage.

Efter meddelelse fra min side til Finanstilsynet om sparekassens alvorlige
økonomiske situation fandt der forskellige undersøgelser sted med henblik på
fusionspartnere, bl.a. Sparekassen Vendsyssel og Sparekassen Hvetbo samt i
øvrigt også Saxo Bank. Til disse møder hvor de tre pengeinstitutter fik lejlighed
til at gennemgå sparekassens engagementer blev erhvervsafdelingens
engagementer gennemgået, og også her var chartekene tilstede, således at der var
et enkelt engagement i hvert chartek.

Vi havde i øvrigt tidligere efter anmodning af direktør Sagsøgte 1 i
oktober/november 2008 gennemgået sparekassens sikkerhedsdokumenter og
dokumenthåndtering, og efter endt gennemgang udarbejdet notat. Det skete på
baggrund af engagementer udvalgt af sparekassen. Disse engagementer lå også
samlet i chartek, og de var placeret i erhvervsafdelingen, dels ovenpå en lang
række stålskabe, dels journaliseret chartekvis i disse stålskabe.

Der kan således ikke herske nogen som helst tvivl om at sparekassens
engagementer var opdelt stykvis og således at hvert enkelt engagement med al
korrespondance, bilag, lånedokumenter m.v. lå samlet på et sådant chartek.
…”

3 Tabsopgørelsen

I dommens afsnit om de konkrete engagementer er der nærmere redegjort for det tab,

Finansiel Stabilitet har opgjort vedrørende de omhandlede ejendomsfinansieringer,

projektfinansieringer og rammebevillinger. Det samlede tab vedrørende disse er af



/

- 462 -

Finansiel Stabilitet opgjort til 413.743.579 kr. før fradrag af renter og gebyrer og til

330.055.786 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

Finansiel Stabilitet har anført, at der for nogle af de omhandlede selskaber/koncerner er lidt et

yderligere tab på engagementerne (residualtab). Disse yderligere tab angår ikke de konkrete

ejendomsfinansieringer, projektfinansieringer og rammebevillinger, der er gennemgået i

afsnittet om de konkrete engagementer, men er ifølge Finansiel Stabilitet yderligere tab, som

er lidt på de selskaber/koncerner, der har modtaget de omhandlede ejendomsfinansieringer,

projektfinansieringer og rammebevillinger.

Finansiel Stabilitet har således under denne sag opgjort og specificeret det samlede tab på

følgende måde:

Tab før fradrag af Renter og       Efter renter
renter og gebyrer gebyrer        og gebyrer

Ejendomsfinansieringer
Dansk Jord ApS 61.867.779         -11.445.234       50.422.545
Buddingevej 50 14.381.134           -5.942.736         8.438.398
Landskronagade 25 4.500.000 -741.998 3.758.002
Nørre Allé 94 6.412.619 -2.205.966 4.206.653
Gl. Kongevej 33 20.194.898 -6.610.046 13.584.851
H.J. Henriksens Vej 12 18.000.000 -2.575.286 15.424.714
Meterbuen 18 15.090.256 -4.372.988 10.717.268
Frederikssundsvej 84-86 26.515.962 -2.887.498 23.628.464
Ågade 106 9.565.937 -1.470.080 8.095.857
Linde Allé 14 4.887.584 -902.466 3.985.118
Brøndby Allé 1 A-B 2.335.908 -2.020.681 315.227
Øster Farimagsgade 28 A-B 22.701.234 -1.287.367 21.413.867
Ydunsgade 3, 5 og 5a og
Stengårds Allé 210-212 14.737.803 -1.391.614 13.346.188
Dyrehegnet 2 5.033.026 -543.101 4.489.925

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Projektfinansieringer
Smallegade 20B 43.032.235          -12.019.331      31.012.904
Funder Skovvej 12 6.577.027          -935.189             5.641.838
Strandparken Tornby P/S 15.731.112          -3.677.394        12.053.718

Rammebevillinger
Sveavej 2 Skagen ApS 6.206.362         -984.670              5.221.692



/

- 463 -

H.J. Henriksens Vej 10,11 og 13 30.854.714           -117.919          30.736.795
Thunøgade, Ny Munkegade og
Hjelmensgade 5.468.182           -661.612            4.806.570
C-Holding Group ApS 14.165.639 -1.910.704 12.254.935
CV Ejendomme ApS 36.606.542 -11.480.389 25.126.154
Captil Invest ApS 28.877.629 -7.503.527 21.374.102

I alt 413.743.579 -83.687.793 330.055.786

Residualtab koncerner
Virksomhed ApS 1 12.011.722                                    8.825.457
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS 1.133.789                                       900.772
C-Holding Group ApS 12.737.851                                    7.908.940
CV Ejendomme ApS 23.146.578                                  17.469.957
Captil Invest ApS 2.041.228                                        705.834
Jyske Ejendomme A/S 42.818.975 20.122.472
All Nordic Group ApS 61.392.751 51.158.361

I alt 569.026.473 437.147.579

De sagsøgte har ikke bestridt Finansiel Stabilitets opgørelse af renter og gebyrer.

4 Syn og skøn m.v. 

4.1 Syn og skøn 

Skønsmændene statsautoriseret revisor Skønsmand 1 og statsautoriseret revisor Skønsmand 2

har til brug for sagen afgivet skønserklæring af 5. marts 2018 opdelt i en besvarelse for år

2006 og 2007 samt en supplerende skønserklæring af 31. januar 2019.

BDO anførte ved brev af 8. juni 2018, at skønserklæringerne skulle udgå af sagen, og

nedlagde efter en række yderligere indlæg herom ved processkrift af 13. september 2018

endelig påstand om, at skønserklæringerne vedrørende henholdsvis 2006 og 2007 skulle udgå

af sagen, idet skønsmændene havde begået en fejl under processen med udarbejdelse af

erklæringerne. Fejlene bestod efter BDO’s opfattelse i, at skønsmændene egenhændigt og

uden forudgående accept fra sagens parter, havde indhentet 76 årsrapporter, som havde dannet

grundlag for skønsmændenes konklusioner og antagelser. Endvidere havde skønsmændene

egenhændigt og uden forudgående accept fra sagens parter kontaktet Finanstilsynet i

forbindelse med skønserklæringernes færdiggørelse omkring en drøftelse af gældende § 71-

vejledninger i perioden 2005-2007 og drøftelse af begrebet indbyrdes forbundne kunder.



/

- 464 -

Advokaterne for de øvrige sagsøgte havde tilsluttet sig påstanden om, at skønserklæringerne

skulle udgå af sagen.

Finansiel Stabilitet anførte første gang ved brev af 3. juli 2018, at skønserklæringerne ikke

skulle udgå af sagen, og nedlagde efter en række yderligere indlæg herom ved

sammenfattende processkrift af 13. september 2018 endelig påstand om, at skønerklæringerne

vedrørende 2006 og 2007 ikke skulle udgå af sagen, idet hverken skønsmændenes

henvendelse til Finanstilsynet eller deres indhentelse af 76 årsrapporter fra cvr.dk burde føre

til, at skønserklæringer skulle udgå af sagen.

Ved kendelse af 3. oktober 2018 bestemte landsretten, at skønserklæringerne ikke skulle udgå

af sagen. Af kendelsen fremgår bl.a.:

”Skønsmændene har til brug for de to skønserklæringer indhentet i alt 76
årsrapporter vedrørende 50 selskaber fra cvr.dk, uden at skønsmændene forinden
havde kontaktet parterne herom. Der er tale om et omfattende materiale, som
indgår i de to skønserklæringer, og landsretten lægger til grund, at
skønsmændene i flere andre tilfælde har kontaktet parterne og anmodet om at få
yderligere materiale til brug for udarbejdelse af skønserklæringerne.

Landsretten finder, at skønsmændene burde have kontaktet parterne, inden de
indhentede årsrapporterne fra cvr.dk, således at parterne havde kendskab til og
mulighed for at udtale sig om, at materialet indgik i udarbejdelsen af
skønserklæringerne. Denne fejl kan dog ikke føre til, at skønserklæringerne skal
udgå af sagen. Landsretten har navnlig lagt vægt på, at der er tale om offentligt
tilgængelige oplysninger, som er indhentet fra et offentligt register, og at der er
tale om oplysninger, som er sædvanlige ved vurderingen af et selskabs
økonomiske forhold mv.

Skønsmændene har i skønserklæringerne angivet deres forudsætninger om
sparekassens kendskab til oplysninger om de forskellige selskabers resultat mv.
Det må indgå i rettens almindelige bevisvurdering ved sagens hovedforhandling,
i hvilket omfang denne forudsætning er korrekt, og hvilken vægt der i den
forbindelse kan lægges på skønserklæringerne.

Det fremgår af skønsmændenes oplysninger om kontakten til Finanstilsynet, at
den bl.a. handlede om § 71-vejledninger i perioden 2005-2007 og om begrebet
indbyrdes forbundne kunder. Der er ikke påvist forhold om skønsmændenes
kontakt til Finanstilsynet, der er ressortmyndighed på området, som gør, at
skønserklæringerne skal udgå af sagen.

Landsretten finder således, at der ikke er påvist sådanne væsentlige fejl ved
udarbejdelsen af skønserklæringerne, at erklæringerne skal udgå af sagen.”



/

- 465 -

Skønserklæringerne er medtaget som dommens bilag 2 og 3.

BDO har under hovedforhandlingen fremlagt en række bilag, som er fremskaffet ved en

anmodning til Finanstilsynet om aktindsigt i korrespondance mellem skønsmændene og

ansatte i Finanstilsynet. Af de pågældende bilag fremgår bl.a., at skønsmændene i december

2017 tog kontakt til Finanstilsynet med bl.a. nogle spørgsmål om reglerne for

sammenhængende engagementer til brug for skønsmændenes arbejde med besvarelsen af

skønstemaet i nærværende sag, og at skønsmændene efter aftale fremsendte en række

konkrete spørgsmål til Finanstilsynet. Det fremgår videre, at en medarbejder fra Finanstilsynet

på et telefonmøde med skønsmændene den 20. december 2017 besvarede deres skriftlige

spørgsmål.

4.2 FSR – danske revisorers Responsumudvalg

FSR - danske revisorers Responsumudvalg har til brug for sagen afgivet et responsum af 4.

december 2018.

Responsummet er medtaget som dommens bilag 4.

5 Forklaringer

Der er under sagen afgivet partsforklaringer af Sagsøgte 1, Sagsøgte 3 og Sagsøgte 4.

Sagsøgte 2 har ikke ønsket at afgive partsforklaring, og Sagsøgte 5 har af helbredsmæssige

grunde ikke afgivet forklaring, men har indleveret en skriftlig erklæring.

Der er under sagen afgivet vidneforklaringer af Vidne 12, Vidne 3, Vidne 11, Vidne 7, Vidne

5, Vidne 2, Vidne 4, Vidne 21, Vidne 9, Vidne 10, Vidne 6, Vidne 8, Vidne 19, advokat Vidne

1, advokat Vidne 13, Vidne 20, Vidne 15, Vidne 18, Vidne 17, Vidne 14 og Vidne 16.

Forklaringerne er gengivet i et forklaringsdokument, der er medtaget som dommens bilag 1.



/

- 466 -

6 Procedure 

På et forberedende møde den 6. december 2018 var der enighed om, at parterne efter

bevisførelsen skulle indlevere skriftlige procedurebemærkninger. Ved retsbog af 30. april 2019

opfordrede landsretten herefter parterne til at indlevere skriftlige procedurebemærkninger, idet

landsretten samtidig anførte, at det var forventningen, at de indleverede bemærkninger ville

indgå i dommen som landsrettens gengivelse af proceduren suppleret med bemærkninger fra

den mundtlige procedure. Det blev desuden anført, at det var forventningen, at de skriftlige

procedurebemærkninger havde en overordnet karakter, og at procedurebemærkningerne for

Finansiel Stabilitet som udgangspunkt ikke oversteg et omfang på 50-100 sider, mens de for

hver af de sagsøgte var af mindre omfang.

Parterne har den 4. november 2019 indleveret skriftlige procedurebemærkninger og har i det

væsentlige procederet i overensstemmelse hermed. De sagsøgte har hver især under

proceduren tilsluttet sig de anbringender og synspunkter, som er blevet gjort gældende af de

øvrige sagsøgte i det omfang, de øvrige sagsøgtes anbringender m.v. kan anføres til støtte for

dem.

Nedenfor følger en gengivelse af de dele af parternes skriftlige proceduredokumenter, der

indeholder anbringender og argumentation.

6.1 Finansiel Stabilitet 

Finansiel Stabilitet har i deres skriftlige proceduredokument anført følgende

(indholdsfortegnelse og afsnitsnummerering er udeladt):

”….
A. INDLEDNING 
I det Sammenfattende Processkrift er der redegjort for de hovedanbringender, der gøres
gældende til støtte for den af Finansiel Stabilitet nedlagte påstand (E 24182 - 24189). Disse
fastholdes i deres helhed.

De skriftlige procedurebemærkninger er struktureret således, at der i afsnit B redegøres for de
forhold, som generelt gøres gældende som værende ansvarspådragende for ledelse og revision
i Sparekasse. I afsnit C redegøres for ledelsens og revisionens



/

- 467 -

erstatningsansvar for de konkrete engagementer omfattet af sagen (de ”Konkrete
Engagementer”), og afsnit D indeholder bemærkninger til indsigelserne fra de sagsøgte.

Det findes dog hensigtsmæssigt indledningsvis at fremkomme med nogle sammenfattende og
overordnede bemærkninger til sagen, idet der henvises til, at det faktuelle billede af
Sparekasse, som er gengivet i processkrifterne under sagens forberedelse og i det
Sammenfattende Processkrift, er blevet bekræftet under bevisførelsen i forbindelse med
hovedforhandlingen.

Sparekasse var således et lokalt pengeinstitut med et kundegrundlag bestående af privatkunder
og mindre lokale erhvervskunder, som i perioden 2005 – 2008 skiftede forretningsmodel, hvor
Sparekassens risikoprofil ændrede sig voldsomt, uden at man fra hverken ledelsens eller
Revisionens side forholdt sig kritisk til det forøgede udlån til de ejendomsspekulanter, der
som nye kunder i Sparekassen udgjorde ca. halvdelen af Sparekassens balance på tidspunktet
for Sparekassens sammenbrud.

Det gøres gældende, at der var generelle og graverende mangler ved Sparekassens
bevillingsproces og bevillingskontrol, som førte til, at der blev bevilget lån i Sparekassen på et
lemfældigt og uforsvarligt grundlag, og at der fra såvel Direktøren, Formandsskabets og
Revisionens side på ansvarspådragende vis blev udvist manglende omhu og omhyggelighed i
forbindelse med værdiansættelse af Sparekassens udlån og sikkerheder.

Dette førte til udlån uden hverken sikkerhedsmæssig eller likviditetsmæssig bonitet til en
kreds af ejendomsspekulanter, som handlede ejendomme indbyrdes mellem hinanden, og
hvoraf mange var henvist til at blive kunder i Sparekassen af særligt Person 21. Motivationen
for långivningen fra såvel kundens som Sparekassens side var, at der skulle opnås en hurtig
økonomisk gevinst ved videresalg af ejendommene.

Hermed blev almindelige sunde principper for forsvarlig kreditgivning tilsidesat, idet det af de
af sagen omfattede låneindstillinger generelt fremgår, at rentabilitet og likviditet fra de
finansierede ejendomme ikke var et moment, som indgik i eller blev tillagt betydning ved
bevillingsbeslutningen. Det forhold, at Sparekassen finansierede kundernes ejendomskøb med
100 % finansiering tillige med finansieringen af kundens behov for løbende likviditet, bragte
endvidere Sparekassen i en situation, hvor kundens evne til at opfylde indgåede forpligtelser
og dermed kundens tilbagebetalingsevne ikke var funderet i vurderinger af rentabiliteten af
driften af de enkelte ejendomme eller følsomhedsvurderinger af negative prisudviklinger på
ejendomsmarkedet. Sådanne rentabilitets- og følsomhedsvurderinger findes at være af særlig
relevans, når ejendomme blev finansieret uden egenkapitalindskud, og Sparekassen således
bar den fulde med finansieringen forbundne risiko i forhold til nogle ejendomskunder og
ejendomskoncerner, hvor hele forretningsmodellen var afhængig af, at ejendomme kunne
videresælges med fortjeneste inden for kort tid. Der var tale om låntagere, , som ikke drev
deres virksomhed ud fra almindelige sunde driftsmæssige principper, men som var afhængige
af fortsat tilførsel af likviditet enten fra ny långivning eller fra gevinster ved videresalg af
ejendomme. Et element som Sparekassen helt havde undladt at inddrage i bevillingsprocessen.

Det gøres gældende, at en kritisk tilgang til de nye ejendomskunder fra såvel ledelsens som
revisionens side allerede i 2006 kunne have forhindret den fortsatte risikofyldte långivning til
kredsen af ejendomsspekulanter og dermed forhindret den for Sparekassen tabsgivende
långivning.



/

- 468 -

Ansvaret for ledelsen i en Sparekasse er normeret af reglerne om ledelsens pligter i sel-
skabslovgivningen og lov om finansiel virksomhed.

Der henvises til beskrivelsen heraf i det Sammenfattende Processkrift, herunder særligt den
normering, der følger af ASL § 54 (SEL § 115), § 140 (SEL § 361), jfr. FIL § 84 og FIL §§ 70
og 71 samt FIL § 124.

Bestemmelserne i selskabslovgivningen fastlægger de lovgivningsmæssige rammer for den
generelle selskabsledelse, og FIL §§ 70 og 71 normerer de særlige pligter, der påhviler
ledelsen af et pengeinstitut.

Normeringen i FIL §§ 70 og 71 er udtryk for, at der overfor ledelsen i et pengeinstitut stilles
særlige krav i forhold til at sikre en effektiv risikostyring og en forsvarlig organisation af
pengeinstituttets virksomhed ud over, hvad der følger af normeringen i ASL § 54 (SEL § 115).
Det følger endvidere af denne normering, at bevilling af store lån skal foretages af bestyrelsen,
der inden for visse af bestyrelsen besluttede beløbsgrænser kan delegere bevillingskompetence
til Direktøren. Ledelsen skal, når der træffes beslutninger iagttage en generel loyalitetspligt og
handle i selskabets interesse. Hvis ledelsen handler i strid med disse pligter kan ledelsen
pådrage sig et erstatningsansvar overfor selskabet (Sparekassen), jfr. ASL § 140. I forhold til
ansvarsvurderingen for ledelsen i pengeinstitutter bør det tillægges betydning, at
pengeinstitutter indtager en særlig rolle i samfundsøkonomien, hvilket normeringen i FIL §§
70 og 71 er udtryk for. Ledelsen i pengeinstitutter skal således også tage hensyn til
indskydere, til den finansielle stabilitet og tilliden til den finansielle sektor. Det gøres
gældende, at hensynet til den finansielle stabilitet tillige med pengeinstituttets interesse er
vægtige hensyn, som bør inddrages i culpavurderingen for ledelser i pengeinstitutter, og at
Direktørens og Formandsskabets dispositioner i Sparekasse ikke var udtryk for, at sådanne
hensyn blev iagttaget med den fornødne omhu. Tværtimod var måden, man agerede på, udtryk
for dispositioner, som førte til finansiel ustabilitet.

Der findes retspraksis om ledelsesansvar i pengeinstitutter fra både før og efter bankkrisen.
Den forud for bankkrisen foreliggende retspraksis findes fortsat at kunne tjene som vejledning
for de ansvarsvurderinger, der skal foretages i sagen mod ledelsen i Sparekasse, idet det
bemærkes, at praksis er udtryk for, at der historisk er flere tilfælde, hvor bankledelser er
fundet erstatningsansvarlige for tab, som de har påført pengeinstituttet. Der henvises herved til
de domme, der er henvist til i vedhæftede støttebilag med oversigt over retspraksis (SB6)
relateret til pengeinstitutter. Tilsvarende er der, efter at sagen blev anlagt den 23. december
2010, nyere retspraksis om ledelsesansvar i pengeinstitutter.

Højesterets dom af 15. januar 2019 vedrørende Capinordic Bank A/S er i den forbindelse
central (Mat.sam. 7023).

Ved Højesterets dom blev bestyrelsesformanden, et bestyrelsesmedlem og direktøren i banken
fundet erstatningsansvarlige for bankens tab som følge af uforsvarlig långivning i banken i
relation til 9 ud af 11 konkrete udlånsarrangementer bevilget i perioden 2007-2009.

Højesteret fandt det ikke godtgjort, at banken havde været indrettet og drevet på en måde, der
i sig selv kunne begrunde et erstatningsansvar for tab på de 11 udlånsengagementer.



/

- 469 -

Heraf kan udledes, at generelle forhold vedrørende indretningen og driften af et pengeinstitut
kan indgå i den konkrete ansvarsbedømmelse, ligesom præmissen ikke udelukker, at der kan
være andre tilfælde, hvor generelle forhold vedrørende indretningen og driften af
pengeinstituttet ud fra en konkret vurdering kan begrunde et erstatningsansvar for tab på
pengeinstituttets udlån.

Af dommen fremgår, at det beror på en konkret forsvarlighedsvurdering af det enkelte
udlånsengagement, om de enkelte ledelsesmedlemmer kan pålægges erstatningsansvar, og at
de krav, der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil bero på en
samlet vurdering i det enkelte tilfælde.

Der skal således foretages en konkret vurdering af den enkelte bevilling, men i vurderingen
indgår en række generelle momenter, som Højesteret opstiller (Mat.sam. 7059). Af momenter,
der kan indgå i forsvarlighedsvurderingen, anfører Højesteret følgende:

- Formålet med lånet,

- Låntagers økonomiske forhold,

- Den stillede sikkerhed,

- Kundens evne til at drive sin virksomhed, herunder i lyset af den almindelige
økonomiske konjunktur,

- Hvilke oplysninger, som forelå på bevillingstidspunktet,

- Hvilken viden det enkelte ledelsesmedlem havde på bevillingstidspunktet, eller
hvilken viden det enkelte ledelsesmedlem havde adgang til,

- Om direktionen eller bestyrelsen – hvis der har været anledning hertil – har sørget for,
at nødvendige yderligere oplysninger blev tilvejebragt, før lånet blev bevilget, og

- Om Finanstilsynet har udstedt advarsler forud for bevillingen.

Ved vurderingen og behandlingen af erstatningsansvaret for de Konkrete Engagementer i
ansvarssagen vedrørende Sparekasse er det derfor relevant at inddrage disse kriterier samt
øvrige kriterier fra retspraksis i såvel den generelle som den konkrete forsvarlighedsvurdering
af de af sagen omfattede lån og kreditter.

Højesteret kommer derudover med nogle generelle udtalelser om ”grundlaget for
erstatningsansvar ” i dommens afsnit 3 (Mat.sam. 7059). Heraf skal særligt fremhæves
følgende af mere generel betydning for ansvarsvurderingen i sagen vedrørende Sparekasse:

Vedrørende ansvarsvurderingen anføres følgende:

” Vurderingen af om en lånebevilling, som en direktion eller bestyrelse i en bank har
besluttet, har været forsvarlig, må foretages på baggrund af de oplysninger, som
forelå på bevillingstidspunktet. Der må lægges vægt på den viden, som det enkelte
ledelsesmedlem på dette tidspunkt havde eller havde adgang til. Det må



/

- 470 -

endvidere tillægges betydning, om direktionen eller bestyrelsen – hvis der har været
anledning hertil – har sørget for, at nødvendige yderligere oplysninger blev
tilvejebragt, før lånet blev bevilget”

Låneindstillingerne i Sparekasse var generelt meget kortfattede og sparsomme i deres
informationsgrundlag. Der bør i denne situation ikke opstå en retstilstand, hvor der i højere
grad sker domfældelse i situationer, hvor ledelsens overvejelser i forbindelse med
kreditgivningen er veldokumenterede i såvel kreditindstillingen som bestyrelsesprotokollen,
end i situationer, hvor der slet ikke ses foretaget dokumenterede kreditvurderinger eller
kreditovervejelser fra ledelsen side baseret på en vurdering af det finansierede aktiv, låntagers
økonomiske forhold og den med finansieringen forbundne risiko.

Såvel direktør Sagsøgte 1 som bestyrelsesmedlemmerne Sagsøgte 3 og Vidne 2 har forklaret,
at de foretog kreditvurderingerne på baggrund af de oplysninger, der fremgik af den af
erhvervskundechef Vidne 5 udarbejdede låneindstilling samt den medfølgende
sikkerhedsoversigt (Forklaringerne side 6, 77 og 149). Landsretten kan således ved afgørelsen
af sagen lægge til grund, at hverken direktion eller bestyrelse havde yderligere materiale til
rådighed, end hvad der fremgår af låneindstillingerne med tilhørende sikkerhedsoversigt og
medfølgende regnskabsanalyse m.v. Låneindstillingerne har alle et summarisk og
ufuldstændigt indhold, jfr. nærmere herom under afsnit B 1.1, og indholdet af disse burde have
givet ledelsen i Sparekasse anledning til at sørge for, at der blev indhentet yderligere
nødvendige oplysninger, før lånet blev bevilget, idet det uden forelæggelse af sådanne
oplysninger ikke var muligt at vurdere den med långivningen forbundne risiko på et
tilstrækkeligt oplyst grundlag.

Tilsvarende er det karakteristisk, at vurderingen af sikkerhederne ikke skete i
overensstemmelse med Sparekassens egne retningslinjer for værdiansættelse af sikkerheder (E
3055), der for udlejningsejendomme skulle ske ved anvendelse af en afkastbaseret model,
hvor handelsværdien skulle fastsættes til den årlig bruttolejeindtægt x 8 eller 9. De af sagen
omfattede låneindstillinger følger ikke dette princip, og der fremgår kun helt undtagelsesvis
oplysninger om lejeindtægten for de ejendomme, der finansieres.

Højesteret anfører om fravigelse af interne retningslinjer følgende (Mat.sam. 7060):

” Højesteret finder, at den omstændighed, at bestyrelsen fraviger egne retningslinjer
eller accepterer, at bankens direktion fraviger disse, ikke i sig selv kan anses for
ansvarspådragende. Et ansvar må forudsætte, at det efter en konkret vurdering i det
enkelte tilfælde har været uforsvarligt at fravige egne retningslinjer eller acceptere
en sådan fravigelse”

Hverken direktion eller bestyrelse har på baggrund af det i sagen fremlagte omfattende
skriftlige materiale forholdt sig til, hvorfor man accepterede fravigelser af retningslinjerne for
værdiansættelse af sikkerheder, der baseret på de i sagen fremlagte låneindstillinger i stedet
blev baseret på den over for Sparekassen oplyste handelspris for ejendommen. En handelspris
der i flere tilfælde kunne konstateres at være forøget betragteligt, uden at en sådan
værdistigning i øvrigt kunne retfærdiggøres eller vurderes ud fra de oplysninger, der fremgik
af låneindstillingerne. Der findes ikke i sagen at fremgå oplysninger, der dokumenterer, at
Direktøren og Formandskabet på et forsvarligt og oplyst grundlag traf beslutninger om at
fravige egne retningslinjer.



/

- 471 -

For så vidt angår den konkrete forsvarlighedsvurdering af de enkelte lånebevillinger anføres i
Capinordic dommen følgende (Mat.sam. 7059):

” En beslutning om at yde et lån beror i vidt omfang på et forretningsmæssigt skøn
navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal foretages på et
forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå formålet med lånet,
låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne til at drive sin
virksomhed, herunder i lyset af den almindelige økonomiske konjunktur. Hvilke krav,
der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil bero på en
samlet vurdering i det enkelte tilfælde. Højesteret finder, at der bør udvises
forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, der er udøvet af
bankens bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån. Samme forsigtighed skal
ikke udvises, hvis det må antages, at en bevilling af et lån eller en anden disposition
knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra forretningsmæssige hensyn til banken, men
også ud fra andre – og banken uvedkommende – hensyn. Højesteret finder, at der i en
sådan situation må stilles skærpede krav til, at det er blevet sikret, at bankens
interesser ikke er tilsidesat.”

Opmærksomheden henledes på, at der af Højesteret kun blev lagt vægt på sådanne
uvedkommende hensyn i 3 ud af de i alt 9 engagementer, hvor der skete domfældelse, mens
der for de øvrige engagementernes vedkommende var tale om låntagere, hvor sådanne forhold
ikke anføres af Højesteret til støtte for et erstatningsansvar.

For de resterende 6 engagementer er ledelsen fundet erstatningsansvarlig ud fra en samlet
konkret afvejning af forsvarligheden af det bevilgede lån. Der inddrages i
forsvarlighedsvurderingen en lang række konkrete momenter, som er fremhævet og
fremdraget i det vedhæftede støttebilag (SB5).

For to af engagementernes vedkommende var der tale om engagementer bevilget før
finanskrisen. De udslagsgivende momenter for Højesteret i de engagementer, hvor der skete
domfældelse, og hvor lån blev bevilliget før finanskrisen og uden inddragelse af for banken
uvedkommende hensyn, var navnlig låntagernes økonomiske forhold samt de stillede
sikkerheder, jf. Højesterets dom vedrørende ADR nr. 1904 ApS (”ADR”) og vedrørende
Virksomhed ApS 13.

Vedrørende ADR fremgår det af Højesterets præmisser (Mat.sam. 7060-7061), at
forhøjelsen af lånet i juni 2008 blev givet på et tidspunkt, hvor låntageren havde overtrukket
kreditten flere gange, hvor indfrielsesfristen var forlænget flere gange, pantet til sikkerhed for
lånet var frigivet, der var usikkerhed om de bagvedliggende ejendomme, og oplysningerne om
låntagers økonomi var af ældre karakter. Dette blev ud fra en ”samlet vurdering” anset for
uforsvarlig långivning.

Vedrørende Virksomhed ApS 13 fremgår det af Højesterets præmisser (Mat.sam. 7062), at to
af de sagsøgte blev fundet erstatningsansvarlige for en kreditforhøjelse på 25 mio. kr., som
blev stillet til låntagers disposition uden anden sikkerhed end pant i anpartskapitalen i
Virksomhed ApS 13 og en hertil knyttet aftale om udbyttebegrænsning samtidig med, at et
krav om pant i fast ejendom blev frafaldet.

Til sammenligning med de Konkrete Engagementer i Sparekasse var der i engagementerne
vedrørende ADR og Virksomhed ApS 13 tale om dokumenterede



/

- 472 -

bestyrelsesovervejelser angående låntagernes økonomiske situation samt relevansen af og
behovet for sikkerheder. I Sparekasse bevilgede Direktøren lånene på baggrund af en
tillidsbaseret indstilling til såvel kunderne som Sparekassens erhvervskundechef på et
særdeles sparsomt informationsgrundlag.

Revisionen af et pengeinstitut er på samme måde som ledelsen underlagt en række særlige
krav og regler. Der henvises til beskrivelsen heraf i det Sammenfattende Processkrift (E
24323) samt bilag 1 til skønserklæringen (E 2627).

FIL § 199 er den centrale bestemmelse vedrørende revision og revisorer i finansielle
virksomheder. Revisionsbekendtgørelsen (Regelsamling 1, side 901 (2006) og 965(! (2007)),
som er udstedt med hjemmel i denne bekendtgørelse indeholder særlige forpligtelser for
revisor til at udføre kontrol på områder, der må anses for centrale for risikostyringen i et
pengeinstitut. Dette gælder eksempelvis engagementsrevisionen, hvor Revisionen i henhold til
bekendtgørelsen § 25 (§ 24 for 2007) skal forholde sig særskilt og uafhængigt til
kreditrisikoen på de engagementer, der overstiger 10 % af basiskapitalen opgjort i henhold til
FIL § 145. Det fremgår således af § 25, stk. 4, ”at Revisors samlede vurdering af risikoen på
hvert enkelt engagement under hensyntagen til samtlige foreliggende forhold skal oplyses” .
Tilsvarende fremgår det af bekendtgørelsens § 6, at Revisionen skal erklære sig om, hvorvidt
forretningsgange og interne kontrolprocedurer er tilrettelagt og fungerer på betryggende vis.
Det gøres på baggrund af konklusionerne i skønsrapporterne gældende, at det af Revisionen
udførte arbejde har været mangelfuldt, og at Revisionen herved har tilsidesat god
revisionsskik og god revisorskik, subsidiært professionsstandarder om almindelig
agtpågivenhed og omhu ved arbejdets udførelse i såvel 2006 og 2007, og at Revisionen
herved solidarisk med Direktøren og Formandsskabet subsidiært pro rata eller alternativt har
pådraget sig et erstatningsansvar for de tab, som er lidt på de Konkrete Engagementer, som er
omfattet af sagen.

Vedrørende ansvar for Revisionen henvises til U.1955.905Ø (Mat.sam 3401). I denne sag
fandtes en bankrevisor at have udvist en sådan forsømmelse ved udøvelsen af sit revisorhverv,
at han måtte være erstatningspligtig med hensyn til de af banken lidte tab, der for en væsentlig
del kunne have været undgået, hvis han havde opfyldt sine forpligtelser. Revisoren blev gjort
ansvarlig på bankens kredittab, uagtet at der fra revisionens side var procederet på, at tabet for
en væsentlig del hidrørte fra fejlagtige dispositioner fra bankledelsens side.

Pengeinstituttets revision var ikke inddraget i sagen vedrørende Capinordic Bank, og i sagerne
vedrørende Roskilde Bank A/S og EIK Bank A/S skete der frifindelse af revisionen. Sagen
vedrørende Sparekasse adskiller sig fra disse sager særligt derved, at der i sagen mod
Revisionen i Sparekasse er en skønsrapport, som utvetydigt giver grundlag for at fastslå et
ansvarsgrundlag som følge af Revisionens mangelfulde opgavevaretagelse relateret til
revisionen af Sparekassen endda i et sådan omfang, at skønsmændene finder, at der burde
have været taget forbehold for blandt andet værdiansættelsen af Sparekassens udlån i
årsrapporterne for Sparekassen. Sparekasse havde endvidere til forskel for Roskilde Bank ikke
en intern revision.

B. DE SAGSØGTES ANSVARSPÅDRAGENDE ADFÆRD
1 Ledelsens ansvarspådragende adfærd 
Nedenfor oplistes en række forhold, som efter Finansiel Stabilitets opfattelse i sig selv førte til
en generelt uansvarlig indretning af Sparekassen med heraf følgende mangelfuld



/

- 473 -

kreditkvalitet og risikostyring, som til sammen og hver for sig førte til bevilling af en række
uforsvarlige lån, som er genstand for behandling under denne sag.

Det gøres gældende, at det er centralt for vurderingen af såvel Direktørens som
Formandsskabets ansvar, at bevillingsprocessen i Sparekasse i perioden med stor vækst i
udlånet til ejendomskunder de facto kom ud af kontrol, ligesom det på baggrund af
bevisførelsen er godtgjort, at der var et klart utilstrækkeligt kontrolmiljø i Sparekassen. Det er
ledelsens vigtigste opgaver at sikre effektive former for virksomhedsstyring, jfr. FIL § 71 samt
en forsvarlig organisation af selskabets virksomhed.

Der fandtes kun i begrænset omfang skriftlige forretningsgange og retningslinjer på
kreditområdet, og i det omfang de fandtes, blev de i vidt omfang til sidesat. Dette førte til
mangelfuldt bevillingsgrundlag, manglende grundighed i bevillingsprocessen, manglende
fokus på risikokoncentration, herunder sammenhængende engagementer, udbetaling af lån
uden bevilling, mangelfuld kreditopfølgning og manglende opfølgning på kritik fra
Finanstilsynet.

1.1 Bevillingsgrundlaget i Sparekasse
Det gøres gældende som et såvel generelt som et konkret uforsvarligt forhold, at
kreditstyringen i forbindelse med bevillingsprocessen i Sparekasse er svigtet, og at der som
følge heraf blev bevilget lån på et uforsvarligt og ufyldestgørende grundlag, uden fornøden
stillingtagen til den med lånene forbundne risiko, ligesom det hverken i låneindstillinger eller
bestyrelsesprotokollater ses dokumenteret, at de overvejelser, som skal foretages ved
erhvervsengagementer i henhold til kreditpolitikken, rent faktisk er foretaget. Der henvises til
beskrivelsen heraf i det Sammenfattende Processkrift (E 24217-24219 og 24231-24241). Der
henvises i den forbindelse tillige til skønsmændenes vurdering af, at bevillingsgrundlaget ikke
har været tilstrækkeligt som beslutningsgrundlag som følge af, at der i væsentligt omfang
manglede sparekassens vurderinger af såvel risici som usikkerheder forbundet med de enkelte
engagementer, herunder at der i bevillingsgrundlaget manglede detaljerede underliggende
beregninger og vurderinger vedrørende f.eks. afkastprocenter, udlejningsgrad, huslejeniveau
m.v. i forbindelse med belåning af udlejningsejendomme (E 2103-2118).

Det følger af punkt 1 i Kreditpolitikken (E 4005), at enhver kreditgivning skal bygge på en
grundig vurdering af kundens evne og vilje til at overholde de påtagne forpligtelser. Om
bevilling af kreditter til erhvervsdrivende fremgår følgende parametre: 1) Grundlaget for
kreditgivningen skal være det seneste aflagte årsregnskab + eventuel revisionsprotokol, 2)
Kreditvurderingen skal suppleres med drifts- og likviditetsbudgetter for minimum det
kommende år, 3) Bevilling af engagementer alene på basis af stillede sikkerheder kan kun
foretages undtagelsesvis og 4) Bevilling af et engagement skal ske efter en tilbundsgående
analyse af kundens behov. Som anført af skønsmændene og som dokumenteret under sagen
ses sådanne overvejelser i væsentligt omfang ikke dokumenteret i de af sagen omfattede
låneindstillinger.

For så vidt angår værdiansættelsen af sikkerheder er der henvist til Sparekassens retningslinjer
herom af 26.2.2003 (E 3055). Det fremgår heraf, at værdiansættelse af sikkerhed i
udlejningsejendomme skal ske på baggrund af en afkastbaseret model, hvor handelsværdien
opgøres til den årlige bruttolejeindtægt x 8 eller 9. Det fremgår endvidere, at det er et krav i
forbindelse med værdiansættelsen, at Sparekassen skal se lejekontrakten. Ved bevilling af de
Konkrete Engagementer er der kun helt undtagelsesvis fremlagt



/

- 474 -

huslejeoplysninger (som i øvrigt ikke har kunnet verificeres i det bagvedliggende grundlag,
jfr. eksempelvis Gl. Kongevej 33 – E 3954). I de øvrige låneindstillinger baserer beregningen
af sikkerhedsværdien sig på oplysninger om den pris, som Sparekassens kunde køber
ejendommen for, uden at denne handelspris i øvrigt er søgt verificeret ved eksterne
vurderinger baseret på ejendommens stand eller markedsrapporter om lejeniveauer i det
område, hvor ejendommen er beliggende. Politikken for værdiansættelse af sikkerheder har
således været helt systematisk tilsidesat i forbindelse med bevillingen af de engagementer, der
er omfattet af sagen, uden at dette i øvrigt ses begrundet i en dokumenteret afvejning af, om
en sådan fravigelse kunne begrundes i, at kundens indkomstforhold i øvrigt skulle indeholde
så stor en sikkerhedsmargin, at en tilbagebetaling af det fulde lånebeløb ville kunne ske på
trods af indtægtsnedgang eller konjunkturudsving (E 4008). De manglende oplysninger om
lejeindtægter medførte endvidere, at der ikke kunne foretages en rentabilitetsvurdering forud
for bevillingen af kreditgivningen.

Direktøren og Formandskabet har således generelt ikke forholdt sig til værdien af
sikkerhederne ved bevillingen af de enkelte lån. Der manglede endvidere oplysning og
dokumentation for værdiansættelsen af såvel de underliggende ejendomme som Sparekassens
sikkerhed. Direktøren og Formandsskabet har herved handlet såvel generelt som konkret
uforsvarligt og i strid med almindelige pengeinstitutpraksis (E 24532). Der henvises herved
tillige til skønsmændenes opregning af, hvad der bør indgå i bevillingsgrundlaget for
henholdsvis finansiering af udlejningsejendomme og projektfinansieringsejendomme (E 2126-
2127 og E 2497-2498).

1.2 Organisationen af Sparekasse
Baseret på bevisførelsen kan det lægges til grund, at der var mangler ved organisationen i
Sparekasse, der oprindeligt var indrettet med det formål at håndtere udlån til private samt
mindre erhvervsdrivende. Der er i det Sammenfattende Processkrift (E 24189) redegjort for
Sparekassens udlånsvækst. Det fastholdes, at Sparekassens vækst i antallet af medarbejdere
med de fornødne kompetencer ikke modsvarede væksten i forretningsomfanget inden for de
nye komplekse- og arbejdskraftintensive udlånsområder i form af ejendoms- og anden
projektfinansiering. Baseret på forklaringerne fra de tidligere medarbejdere kan det lægges til
grund, at al kundekontakt og kreditsagsbehandling relateret til de store erhvervskunder,
herunder samtlige kreditengagementer omfattet af sagen, blev håndteret af erhvervskundechef
Vidne 5 alene med relativt begrænset bistand fra Vidne 9 (Forklaringerne 163 og 166).

Vidne 9 forklarede endvidere følgende om Sparekassens kreditorganisation: ”Sparekassen
havde ikke det kreditbagland med udførlige forretningsgange, som er i en stor bank. De havde
ikke en egentlig kreditafdeling, der kunne være bindeleddet mellem rådgiverne og ledelsen.
Hun savnede af og til kompetencer i sparekassen bl.a. i form af evnen til at sige nej til meget
store engagementer ” (Forklaringerne 159).

Sparekassen var således ikke organisatorisk indrettet til at håndtere de øgede risici, der
knyttede sig til den markante vækst indenfor de komplekse- og arbejdskraftintensive
udlånsområder i form af ejendoms- og anden projektfinansiering. Forhold som Finanstilsynet i
øvrigt gav Sparekassen påbud om at få etableret ved inspektionen i 2008.

Sparekassen var kun i meget begrænset omfang i besiddelse af skriftlige forretningsgange og
forretningsgangsbeskrivelser. Skønsmændene har i skønserklæringen vedrørende 2007



/

- 475 -

på side 46 (E 2326) anført, at revisor burde have afgivet bemærkninger om, at der manglede
forretningsgangsbeskrivelse for kreditbevillinger, herunder at der manglede mere specifikke
krav til dokumentation og vurderinger af debitors forhold, herunder regnskabsmæssige
forhold, beskrivelse af stillede sikkerheder mv., samt at den eksisterende
forretningsgangsbeskrivelse for værdiansættelse af sikkerheder burde udvides med mere
dækkende beskrivelser af de enkelte værdiansættelser samt de vurderinger, som skulle
foretages og beskrives. Forhold, som Finanstilsynet i 2008 gav Sparekassen påbud om at få
bragt i orden.

Direktøren var som direktør daglig leder af Sparekassen, ligesom Direktøren var kreditchef i
Sparekassen. Det påhvilede i den forbindelse Direktøren at sørge for, at de fornødne
forretningsgange blev etableret, og at allerede fastlagte retningslinjer og politikker blev fulgt.

Formandsskabet var tilsvarende i medfør af FIL § 70 ansvarlig for at sikre, at sådanne
retningslinjer blev fastlagt, og at der blev ført tilsyn med overholdelsen heraf.

Finansiel Stabilitet gør gældende, at Direktøren og Formandsskabet solidarisk og hver for sig
har handlet ansvarspådragende ved gentagen og systematisk tilsidesættelse af egne krav til og
retningslinjer for en forsvarlig kreditgivning, samt ved at have undladt at tilpasse
retningslinjer og forretningsgange på kreditområdet, således at disse i højere grad kom til at
afspejle, hvilket materiale og hvilke informationer, der skulle og burde indgå i en forsvarlig
kreditvurdering indenfor de nye og voksende forretningsområder for ejendoms-og
projektfinansiering, jfr. opregningen heraf i skønserklæringen vedrørende 2006 (E 2126-2127)
og i skønserklæringen vedrørende 2007 (E 2497-2498).

Det gøres endvidere gældende, at Direktøren og Formandskabet forsømte at sikre en
forsvarlig kreditorganisation af Sparekassens virksomhed i strid med FIL § 54 (SEL § 115) og
FIL § 71, stk. 1, idet man reelt lod en person i form af Vidne 5, som var 34 år, da han blev
erhvervskundechef i 2005 (Forklaringerne 129), være ansvarlig for kreditgivningen i
Sparekassens største engagementer, uden at der blev ført den fornødne kontrol og overvågning
med Vidne 5, hvilket Direktøren som kreditchef i Sparekassen ubestridt var ansvarlig for. Der
henvises endvidere til, at Finanstilsynet i 2008 påbød Sparekassen at etablere en egentlig
kreditfunktion.

1.3 Brugen af presserende bevillinger
Bevillingsbeføjelserne i et pengeinstitut tilkommer bestyrelsen, som helt eller delvist indenfor
nærmere angivne rammer kan delegere sin bevillingsret til direktionen, jfr. FIL § 70. Hvis
bankens direktion handler i strid med kreditinstruksen eller kreditpolitikken, står direktionen
til ansvar herfor overfor bestyrelsen, idet direktionen ikke kan fravige eller tillade en
fravigelse af retningslinjerne. Bestyrelsen kan fravige eller tillade fravigelse af sine egne
retningslinjer, i det omfang en sådan fravigelse ikke er i strid med lovgivningen eller i øvrigt
er uforsvarlig (Mat.sam. 7060 - Capinordic dommen).

I Sparekasse var der en udstrakt brug af presserende bevillinger. Skønsmændene har udtalt
omfattende kritik heraf, idet skønsmændene blandt andet på baggrund af en gennemgang af
låneindstillinger og bestyrelsesprotokollen for 2006 har udarbejdet en oversigt, der er fremlagt
som bilag til skønserklæringen (E 2663). Det fremgår heraf, at 34 presserende bevillinger i
2006 tegner sig for i alt 92,8 % af de samlede bevillingsudvidelser på i alt 515,28 mio. kr.
svarende til 478,18 mio. kr.



/

- 476 -

Baseret på gennemgangen af bevillingsindstillingerne konstaterer skønsmændene endvidere,
at der i et meget stort antal tilfælde allerede var sket udbetaling af lånet på
bevillingstidspunktet. Skønsmændene har endvidere identificeret 14 bevillinger, som ud fra de
tekstmæssige oplysninger eller som følge af, at den faktiske bevilling ses at være foretaget 1 -
4 dage før bestyrelsesmødet. Det fremgik i øvrigt ikke af indstillingsteksten, hvorfor det var
nødvendigt at betragte bevillingen som en hastesag, der ikke kunne afvente bestyrelsesmødet
1 – 4 dage efter, at lånet er bevilget presserende.

Som eksempler på disse presserende bevillinger fra 2006 kan nævnes Nr. 9694: Virksomhed
ApS 1 – finansiering af Landskronagade 25, Århus og Nørre Allé 94, Århus (E 3989-3999),
Nr. 9701: Vendelbo Bolig ApS – finansiering af Landskronagade 25, København (E 4227-
4229), Nr. 9703: Ejendomsselskabet Voldbrohus ApS – Finansiering af Gl. Kongevej 33,
København (E 4263-4267), Nr. 9742: Living Grunde Funder Bakke ApS, Nr. 9748: C-Holding
Group ApS, Knudrisgade 36, køb af 3 huse i Skagen sammen med Virksomhed ApS 1, Nr.
9788:. D.F.C Group Holding A/S, nyt engagement på 15 mio. kr. (Dansk Jord) Nr. 9787:
Virksomhed ApS 1, nyt engagement 29,3 mio. kr. (Dansk Jord).

Finanstilsynet kritiserede allerede i 2002 den omfattende brug af presserende bevillinger i
Sparekassen, og kritikken heraf blev gentaget i forbindelse med inspektionen i 2006 (E 4526).
Kritikken vedrørende brugen af de presserende bevillinger blev tillige gentaget i
Finanstilsynets rapport fra inspektionen i sommeren 2008, og sparekassens bestyrelse blev
påbudt at foretage de bevillinger, den skulle i henhold til den af bestyrelsen vedtagne § 70-
instruks.

I de situationer, hvor brugen af presserende bevillinger er blevet så omfattende, at et lån, som
skulle have været bevilget af bestyrelsen, aldrig er blevet forelagt bestyrelsen til bevilling,
gøres det gældende, at Direktøren er ansvarlig for den manglende overholdelse af
Kreditinstruksen.

I forhold til den omfattende brug af presserende bevillinger kan Landsretten endvidere lægge
til grund, at Formandsskabet, til trods for Finanstilsynets advarsler herom, ikke har påtalt eller
forsøgt at forhindre denne praksis, og at de derfor må anses for at have acceptereret
fremgangsmåden ved at undlade at gribe ind overfor denne.

Om de presserende bevillinger, som efterbevilges af bestyrelsen udtaler Højesteret følgende
(Mat.sam. 7060):

Højesteret tiltræder endvidere, at det forhold, at et lån er udbetalt forud for
bestyrelsens bevilling, ikke i sig selv medfører erstatningsansvar. Det afgørende er,
som anført af Landsretten, om bevillingen ud fra det grundlag, der forelå for Person
107 og Person 108 på det tidspunkt, hvor de traf beslutning om efterbevilling, må
anses for forsvarlig.

I tilfælde hvor Person 109 har indstillet til bestyrelsen at bevilge et lån, og
kreditindstillingen er uforsvarlig, fritager det ham ikke for erstatningsansvar, at
bestyrelsen har bevilget lånet.



/

- 477 -

Landsretten kan i sagen vedrørende Sparekasse således lægge til grund, at Formandsskabet er
ansvarlig for det fulde tab på lån, som er bevilget i bestyrelsen, efter at de har været bevilget
presserende af Direktøren, og at Direktøren tilsvarende er ansvarlig for den uforsvarlige
långivning. Det har i den forbindelse ingen betydning, om lånet eller en del heraf allerede var
udbetalt, da Formandskabet deltog i beslutningen om efterbevilling af lånet.

Det gøres gældende, at den omfattende brug af presserende bevillinger manifesterede den
lemfældige kreditsagsbehandling i bestyrelsen, idet der ikke i bestyrelsen blev brugt lang tid
på behandlingen af de enkelte kreditter, der allerede var bevilget presserende, ligesom der ikke
i protokollerne fra bestyrelsesmøderne er dokumenteret drøftelser af lån, som var bevilget
presserende i stedet for at være indstillet til bestyrelsen til bevilling. Der var ofte 15 – 20 sager
til behandling på et bestyrelsesmøde, og ifølge forklaringerne tog behandlingen heraf ca. 1 ½ -
2 timer (Forklaringer side 20 og 149), uden at bestyrelsen hverken forud for eller under mødet
fik udleveret et skriftligt grundlag til brug for deres stillingtagen.

1.4 Behandlingen af lånesager til bevilling i bestyrelsen - Summarisk behandling af
engagementer

Det er i sig selv bemærkelsesværdigt, at det alene er bestyrelsesmedlemmerne Sagsøgte 3 og
Vidne 2, der har ønsket at udtale sig i forbindelse med sagen. Baseret på de forklaringer, der er
fremkommet om bestyrelsesarbejdet, kan Landsretten ved afgørelsen af sagen lægge til grund
(i) at bestyrelsen ikke hverken før, under eller efter bestyrelsesmøderne fik udleveret skriftligt
materiale om de lånesager og øvrige emner, som bestyrelsen skulle behandle, (ii) at
bestyrelsen således ikke havde mulighed for at forberede sig forud for møderne, (iii) at
lånesagerne i bestyrelsen blev behandlet på baggrund af en projektorfremvisning af de
låneindstillinger med tilhørende sikkerhedsoversigter, som der er fremlagt omfattende
eksempler på i sagen, (iv) at det materiale Direktøren, som også var kreditchef i Sparekassen,
blev præsenteret for i forbindelse med låneindstillinger, svarede til det materiale, der blev
præsenteret for bestyrelsen (Forklaringerne 6), og (v) at der kun i meget begrænset omfang
var en dialog om lånesagerne i bestyrelsen. Bestyrelsen har alene engageret sig i bevillinger,
som havde et lokalt islæt, mens øvrige sager i vidt omfang er blevet behandlet som
”efterretningssager” på et sparsomt informationsgrundlag.

Når Formandsskabets ansvar skal vurderes, skal det lægges til grund, at bestyrelsen i en
Sparekasse selvstændigt skal forholde sig kritisk til kreditindstillingen og hertil knyttet
materiale (eller mangel på samme) og yderligere oplysninger, der danner grundlag for
bestyrelsens beslutninger. Bestyrelsens bevillingskompetence og ansvar skal ses i
sammenhæng med, at bestyrelsens bevillinger af udlån i en sparekasse udgør en af
bestyrelsens vigtigste opgaver, idet den væsentligste risikofaktor for pengeinstitutter er
kreditrisikoen. Det er derfor særdeles vigtigt, at bestyrelsen i forbindelse med behandlingen af
bevillinger af udlån forholder sig kritisk til det materiale og den orientering herom, der
kommer fra direktionen, samt forlanger yderligere materiale, hvis der er åbne spørgsmål eller
yderligere forhold, der bør afdækkes. I modsat fald bør der meddeles afslag på indstillingen,
hvilket imidlertid ikke skete. Såfremt bestyrelsen ikke foretager denne kreditvurdering og
kreditstyring, vil det ikke være muligt at styre og kontrollere Sparekassens kreditrisici og de
mange kontrolmekanismer, som kræves i medfør af lov om finansiel virksomhed § 70 og § 71,
og den hertil knyttede § 71-vejledning vil blive sat ud af kraft.



/

- 478 -

De låneindstillinger, som har været forelagt bestyrelsen til bevilling, har alle systematisk og
konsekvent været karakteriseret ved at indeholde særdeles sparsomme oplysninger om
låntagers forhold og den eller de ejendomme, der skulle finansieres ved den enkelte bevilling.
Ofte er oplysningerne om ejendommen begrænset til en adresse eller stedsangivelse, og der
mangler oplysninger om såvel grundlaget for værdiansættelsen af ejendommen, indtægterne
hidrørende fra denne samt drifts- og likviditetsbudgetter, som er nødvendige forudsætninger
for, at bestyrelsen kan danne sig et overblik over den med finansieringen forbundne risiko.
Bestyrelsen er som følge af manglen på sådanne oplysninger ikke blevet forelagt et grundlag,
som kunne give bestyrelsen mulighed for en kreditvurdering af lånets rentabilitet og låntagers
tilbagebetalingsevne.

Direktøren er ved sin forudgående bevilling og indstilling af lånene til bevilling i bestyrelsen
solidarisk ansvarlig med Formandsskabet for den ansvarspådragende bevilling af lånene.

I de tilfælde, hvor lån over 5 mio. kr. er udbetalt uden at have været forelagt bestyrelsen til
bevilling, er Formandsskabet ansvarlig for den uforsvarlige låneudbetaling, der er sket i strid
med Direktionsinstruksen for Sparekassen, idet man har undladt at føre et tilstrækkeligt tilsyn
med den måde, Direktøren og erhvervsafdelingen disponerede over Sparekassens midler på.
Direktøren har ved accept af disse kreditbevillinger handlet i strid med og uden for sit mandat,
uanset at långivningen efterfølgende måtte være stiltiende accepteret af bestyrelsen. Det er i
den forbindelse en skærpende omstændighed, at det var Direktøren selv, der var Sparekassens
kreditchef og således selv havde ansvaret for kvaliteten i kreditsagsbehandlingen og den
effektive styring af kreditrisikoen og krediteksponeringen (Forklaringer 59), herunder at lån,
der skulle forelægges for bestyrelsen til bevilling, også blev forelagt bestyrelsen.

Skønsmændene har udtalt omfattende kritik af bevillingsgrundlaget i Sparekasse, jfr.
beskrivelsen heraf i afsnit 7 i det sammenfattende Processkrift samt nedenstående
sammenfatning (E 2116):

” Det er endvidere vores vurdering, at bevillingsgrundlaget ikke har været
tilstrækkeligt som beslutningsgrundlag som følge af, at der i væsentligt omfang
manglede sparekassens vurderinger af såvel risici som usikkerheder forbundet med
de enkelte engagementer. Herunder fremgår der ikke detaljerede underliggende
beregninger og vurderinger vedrørende f.eks. afkastprocenter, udlejningsgrad,
huslejeniveau mv. i forbindelse med belåning af udlejningsejendomme (med
undtagelse af Essex Ejendomme A/S).
Sparekassens risikoprofil i forhold til kunden burde i væsentligt større omfang have
været oplyst og vurderet, herunder hvorvidt sparekassen alene havde påtaget sig
finansieringsrisikoen eller, hvorvidt finansieringsrisikoen var delt med ejeren (via
egenkapitalindskud) samt leverandører, kreditorer mv., dvs.
almindelige forretningsmæssige overvejelser (foreligger i enkelte tilfælde). Det
fremgår i den forbindelse af kreditpolitikken, at lignende overvejelser skal foretages i
forbindelse med bevillingen, jf. kreditpolitikkens afsnit 2.2 Erhverv, Generelt.
Bevilling af engagement sker efter tilbundsgående analyser af kundens behov,
herunder en afvejning af følgende forhold:



/

- 479 -

-Driftsfinansieringens størrelse i forhold til leverandørgæld/anden gæld,
Sparekassen ønsker kun ved absolut risikofrie engagementer at optræde som
enekreditor.

-Den korte og lange gæld skal afpasses efter kundens omsætnings- og
anlægsaktiver.

-Finansiering af anlægsaktiver skal løbetidsmæssigt afpasses efter aktivets
forventede løbetid” .

Ovenstående overvejelser ses i væsentligt omfang ikke dokumenteret i de
gennemgåede låneindstillinger i bilag SS 11A.
Sikkerhederne er i lighed med engagementerne i væsentligt omfang ikke belyst og
vurderet i bevillingsgrundlaget. For så vidt angår landbrug skal det dog bemærkes,
at der ofte oplyses om hektar (ha.) Priser på jord i forbindelse med beregning af
sikkerhedsværdien af jorden.”

I tilknytning hertil bemærkes, at skønsmændene har gennemgået et langt større antal
låneindstillinger end de, der er dokumenteret under forelæggelsen, idet skønsmændene har
gennemgået hele bilag 154, som omfatter i alt antal [under den mundtlige procedure rettet til
”i alt 75” ] låneindstillinger.

Det forhold, at Sparekassen generelt manglede oplysninger om såvel kunderne, som de
ejendomme, man havde finansieret er bekræftet af forklaringer afgivet af advokat Vidne 1
(Forklaringerne 185), Vidne 9 (Forklaringerne 161) og Vidne 14 (Forklaringerne 211).

Det kan på baggrund heraf lægges til grund, at det grundlag, som bestyrelsen skulle træffe
beslutning om bevilling af lån på baggrund af, generelt var uforsvarligt, idet der ikke blev
forelagt bestyrelsen et grundlag, som kunne sætte bestyrelsen i stand til at vurdere den med
finansieringen forbundne risiko, herunder låntagers tilbagebetalingsevne og rentabiliteten i de
ejendomme, der blev finansierede. Grundlaget for værdiansættelsen af sikkerhederne var i
øvrigt uoplyst. Der vil i afsnit C om de Konkrete Engagementer tillige blive redegjort for, at
disse engagementer tillige var konkret uforsvarlige.

1.5 Risikokoncentration – forkert opgørelse af sammenhængende engagementer i
henhold til FIL § 145

I henhold til dagældende FIL § 145 måtte et engagement med en kunde eller gruppe af
indbyrdes forbundne kunder efter fradrag for særlig sikre krav ikke overstige 25 % af
virksomhedens basiskapital. Som det fremgår af Lov om finansiel virksomhed – med
kommentarer, Hjetting et al, Forlaget Thomson A/S (2007), side 618 (Mat.sam. 9087),
fastsatte bestemmelsen en maksimumsgrænse for hvilke engagementer, der lovligt kunne
ydes. Overtrædelse af bestemmelsen kunne medføre straf for ledelsen, jf. FIL § 173, stk. 1.

Bestemmelsen havde til formål at sikre tilstrækkelig risikospredning i virksomhedens
engagementer og var særligt for pengeinstitutter en af FIL’s mest centrale bestemmelser, idet
det erfaringsmæssigt havde vist sig, at store engagementer med en enkelt kunde indebar en
særlig risiko (Lov om finansiel virksomhed – med kommentarer, Hjetting et al, Forlaget
Thomson A/S (2007), side 618 – Mat.sam. 9087). Det var ledelsens opgave at udarbejde
opgørelser over de store engagementer, og korrekt opgørelse af sammenhængende
engagementer var i den forbindelse af essentiel betydning. Som det fremgår flere steder af
skønsrapporterne, skulle Revisionen påse, at ledelsen overholdt



/

- 480 -

udlånsgrænserne i FIL § 145 (eksempelvis E 2260). Skønsmændene har identificeret en række
fundamentale mangler i opgørelsen af sammenhængende engagementer i Sparekassen, jf. FIL
§ 145. I 2006 var overskridelserne relateret til særligt Virksomhed ApS 1 og Jyske
Ejendomme. Revisionen undlod imidlertid at reagere på de forkerte og misvisende opgørelser
af sammenhængende engagementer.

Direktøren forklarede selv herom: ”Hvis man blev opmærksom på, at man ved en
låneansøgning ville overskride grænserne i FIL § 145, skulle man give afslag på lånet.”
(Forklaringerne 69). Det er således ubestridt, at lån, som ville bringe et engagement over
græsserne i FIL § 145, ikke burde være bevilget, men der var ved de enkelte bevillinger ikke
fra Direktørens eller Formandskabets side opmærksomhed herpå.

I 2006 burde Revisionen have konstateret ledelsens fejlagtigt opgjorte sammenhængende
engagementer i relation til 1) Jyske Ejendomme-koncernen, 2) Virksomhed ApS 1 og
muligvis 3) Sandgården ApS og Entrepriseselskabet 1/9 2003. 25 % af Sparekassens
basiskapital udgjorde ultimo 2006 ca. 79 mio. kr. (E 2258). Ved korrekt konsolidering havde
Jyske Ejendomme-engagementet pr. 31. december 2006 imidlertid udgjort minimum ca. 179
mio. kr. efter fradrag af særlig sikre krav (E 2258). Dette er eksklusive Living Grunde Funder
Bakker A/S og A/S Dagelykke Ejendomme, der ifølge skønsmændene ligeledes burde have
været medkonsolideret (E 2242 og 2247), og som tilsammen udgjorde over 20 mio. kr.,
hvilket medførte, at de Jyske Ejendomme relaterede engagementer tegnede sig for mere end
60 % af Sparekassens basiskapital. Derudover burde engagementet med K/S
Investeringsselskabet (Smallegade) efter Finansiel Stabilitets opfattelse også have været
inddraget. Tilsvarende oversteg engagementer sammenhængende med Virksomhed ApS 1 25
% af basiskapitalen, hvor det samlede engagement efter fradrag burde have været opgjort til
ca. 92 mio. kr. (E 2259). Der var således tale om meget betydelige overskridelser.

Skønsmændene anfører opsamlende om 2006-opgørelsen (E 2259):

” På grundlag af ovenstående opgørelser og de heri indeholdte forudsætninger og
vurderinger, er der således tale om overskridelser af FIL § 145, stk. 1 pr. 31/12 2006.
Sparekassen skulle selv have gjort Finanstilsynet opmærksom herpå, jf. FIL § 145,
stk. 4, og have udarbejdet en plan for nedbringelse af engagementerne med henblik
på overholdelse af FIL § 145, stk. 1. Revisor skulle endvidere have identificeret disse
overskridelser samt have rapporteret herom i revisionsprotokollatet, herunder dels
med en generelt åbentstående bemærkning og dels med en konkret beskrivelse i
forbindelse med kommenteringen af de enkelte engagementer.

På grundlag af vores gennemgang og de foretagne vurderinger skulle revisor således
i revisionsprotokollatet for 2006 have kommenteret den forkerte opgørelse af
engagementerne vedrørende Strandparken Tornby P/S, Virksomhed ApS 1, Person 14,
D.F.C. Group Holding A/S og SJB Ejendomme ApS.”

Ved udgangen af 2007 var 25 %-grænsen steget til ca. 112 mio. kr. (E 2589).
Skønsmændene anfører, at der er formodede indbyrdes kunder i relation til Jyske Ejendomme-
koncernen, der udgør ca. 131 mio. kr., hvis de var blevet konsolideret korrekt (E 2589). Det er
endvidere skønsmændenes vurdering, at All Nordic Group ApS skulle være konsolideret med
K/S All Nordic Skovlunde og All Nordic Ølsted ApS (E 2611). Det



/

- 481 -

samlede All Nordic-engagement havde udgjort ca. 74 mio. kr. og dermed oversteget 10 % af
basiskapitalen, hvorefter engagementet burde have været rapporteret i revisionsprotokollen for
2007 som et betydelige engagement, hvilket på grund af en fejl ubestridt ikke skete, selvom
dette engagement burde have været underkastet en bonitetsrevision i 2007.

I skønsrapporten for 2007 konkluderer skønsmændene følgende om sammenhængende
engagementer og FIL § 145 (E 2318):

”I forbindelse med gennemgangen af de store engagementer er det vores vurdering,
at revisor burde have identificeret en række indbyrdes forbundne kunder og herunder
have bemærket, at FIL § 145 muligvis ikke var overholdt pr. 31/12 2007. ”

Baseret på skønserklæringerne kan det således lægges til grund, at den af ledelsen udarbejdede
opgørelse over store engagementer i såvel 2006 som 2007 er opgjort forkert, og at flere
engagementer skulle have været vurderet som indbyrdes forbundne kunder. Denne fejl burde
have været afdækket af Revisionen, der som følge af denne fejl ikke kunne erklære, at
registreringen af disse forhold fungerede betryggende i forhold til indberetningerne til
Finanstilsynet. Det burde endvidere have været påtalt i revisionsprotokolatet, og muligvis ved
selve regnskabspåtegningen, at Sparekassen i 2006 for flere engagementers vedkommende
ikke overholdt kravene i FIL § 145. Dette er ligeledes behandlet under afsnit B 0 om
Revisionens ansvar, ligesom det er inddraget under de Konkrete Engagementer i det omfang,
det har relevans.

Allerede ved aktivgennemgangen i 2006 og senest ved udgangen af 2006 forelå der således
klare overtrædelser af lovgivningen i form af FIL § 145, som burde have ført til en reaktion i
form af nedbringelse af engagementerne fra ledelsens side. Lovovertrædelsen var endvidere af
en karakter og et omfang, som burde have medført omtale i Sparekassens årsrapport. Der er,
som forklaret af Vidne 15, tale om en vigtig bestemmelse, hvor Finanstilsynet havde en stram
tolkning af reglerne, og hvor en overskridelse af grænserne kunne føre til en anmodning om
en politimæssig efterforskning fra Finanstilsynets side afhængig af størrelse og eventuel årsag
til overskridelsen (Forklaringerne 200).

Det gøres på baggrund heraf gældende, at der for så vidt angår FIL § 145 og hensynene bag
bestemmelsen er tale om en regel, hvor en overtrædelse kan medføre erstatningsansvar og
potentielt straffeansvar for ledelsen, jfr. også FIL § 173. Det henvises i den forbindelse til
Højesterets præmis i Capinordic dommen vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt overtrædelse
af konkrete bestemmelser i den finansielle lovgivning kan være ansvarspådragende (Mat.sam.
7060), hvor det anføres at ”…. det må bero på de hensyn, der ligger bag den enkelte
bestemmelse, om en overtrædelse vil kunne indebære erstatningsansvar for et ledelsesmedlem
i en bank.” . At en overtrædelse af FIL § 145 kan være et selvstændigt ansvarspådragende
forhold for ledelsen i en bank fremgår af Østre Landsrets dom i sagen mod ledelsen i
Amagerbanken (Mat.sam. 7354 og 7364), hvor en konkret manglende konsolidering af en
række engagementer dog blev afvist som selvstændigt ansvarsgrundlag på baggrund af nogle
helt konkrete omstændigheder vedrørende forløbet..

I tilknytning hertil bemærkes, at der for Sparekasses vedkommende derudover var tale om en
lang række indbyrdes sammenhænge mellem kunderne, som gjorde udlån til



/

- 482 -

netop disse kunder særlig risikabel. Der henvises herved også til skønsmændenes beskrivelse
heraf E 2611f., hvori det anføres, at det i forbindelse med opgørelsen og beskrivelsen af de
betydelige engagementer i bilag 1 i revisionsprotokollen ville have været nærliggende at
inddrage en beskrivelse af de indbyrdes relationer mellem engagementerne. Dette var
naturligvis lige så nærliggende for ledelsen som for Revisionen.

Det gøres således gældende, at det er selvstændigt ansvarspådragende for ledelsen, at man
undlod at erkende de indbyrdes sammenhænge, der allerede i 2006 var mellem kunderne og
som fortsatte med at udvikle sig, og at man samtidig overtrådte bestemmelsen i FIL § 145.

Havde man allerede i 2006 i højere grad erkendt de indbyrdes sammenhænge mellem
Virksomhed ApS 1, og D.F.C. Group samt C-Holding Group kunne yderligere långivning til
disse kunder have været undgået eller begrænset, ligesom eksisterende engagementer kunne
og burde have været afviklet eller nedbragt. Tilsvarende for så vidt angår de mange
projektselskaber i Jyske Ejendomme koncernen.

1.6 Udbetaling af lån uden bevilling og kreditvurdering af Direktør og
Formandskab

Det er i forbindelse med bevisførelsen afdækket, at der i flere tilfælde er sket udbetaling af
lån, som oversteg Direktørens bevillingskompetence på 5 mio. kr., uden at disse lån blev
forelagt for bestyrelsen til bevilling (Forklaringerne 36, 47, 50, 53 og 68). Dette kan ligeledes
udledes af oversigten over låneindstillinger med fortløbende nummerering, hvor flere af de
Konkrete Engagementer ikke har en tilhørende bevilling (bilag 278 – E 23751)

Følgende engagementer er alle kendetegnet ved at være udbetalt uden bevilling og
kreditvurdering af bestyrelsen: (i) finansiering af Virksomhed ApS 1's køb af Buddingevej 50
(afsnit C 1.4), (ii) finansiering af CV Ejendommes køb af Nørre Allé 94 (afsnit C 1.3), (iii)
finansiering af All Nordic Ølsted ApS’ køb af H.J. Henriksens Vej 12 (afsnit C 1.7), (iv)
finansiering af K/S All Nordic Skovlundes køb af Meterbuen 18 (afsnit C 1.8) og (v)
finansiering af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Ydunsgade 3, 5 og 5a (afsnit C 1.9).
Disse fire udlån udgør samlet et tab efter fradrag af renter og gebyrer på mere end 47 mio. kr.

Udbetaling af lån, der overstiger Direktørens bevillingskompetence, som ikke har været
forelagt og behandlet af bestyrelsen, udgør en tilsidesættelse af FIL §§ 70 og 71 og
Kreditinstruksen. Det fremgår således af den relevante §71-vejledning (vejledning 10114 af
22. december 2006), at det er bestyrelsen (og dermed ikke Direktøren eller andre ansatte), der
skal foretage bevillinger af de betydende engagementer i pengeinstituttet, jf. vejledningens
Del 3, punkt 31. Sparekassen tilsidesatte herved kravet om en effektiv funktionsadskillelse,
ligesom de manglende skriftlige kreditindstillinger i sig selv er udtryk for, at der ikke er
foretaget en forsvarlig kreditvurdering forud for udbetalingen af lånet. Som anført i
indledningen kan Direktøren ikke selv beslutte at fravige de interne retningslinjer for
kreditgivningen, som er fastlagt af bestyrelsen.

Direktøren varetog kreditfunktionen i Sparekassen, og tilsidesættelse af de af bestyrelsen
fastsatte bevillingskompetencer gøres gældende som ansvarspådragende for Direktøren.
Direktøren har accepteret overskridelsen af bevillingskompetencereglerne ved at undlade at
kræve et forsvarligt beslutningsgrundlag i form af en låneindstilling forelagt, da han senest i
forbindelse med den månedlige gennemgang af etableringslisterne (jf. dagældende



/

- 483 -

kreditpolitik, bilag 41 sidste side – E 4015) kunne konstatere de ubevilgede udbetalte lån.
Direktøren har endvidere handlet ansvarspådragende ved ikke i fornødent omfang at føre
tilsyn med erhverskundechef Vidne 5's dispositioner. Formandsskabet har handlet
ansvarspådragende ved at undlade at gribe ind over for Direktørens overskridelse af sin
bevillingskompetence, idet de senest ved den efterfølgende aktivgennemgang konstaterede
eller burde have konstateret de betydelige lån. Der henvises endvidere til
Revisornævnskendelsen medtaget i Ekstrakten side 14489, herunder særligt konklusionen på
side 14554. En pligtmæssig gennemgang fra Revisionens side i overensstemmelse med det i
skønsrapporterne beskrevne burde have afdækket, at lån blev udbetalt uden at være formelt
bevilget af bestyrelsen, og dette burde have ført til påtale fra Revisionen.

1.7 Brug af rammebevillinger
I bevillingsprocessen i Sparekassen overgår man på et tidspunkt til brug af rammebevillinger
fremfor, at der foretages en kreditbevilling til hvert enkelt aktiv, der skal finansieres for
kunderne. Der er således lavet rammebevillinger til flere af de store kunder, herunder C-
Holding Group ApS, CV Ejendomme ApS og Captil Invest A/S. Bevillingen af rammen
omfattede en bevilling til brug i hele kundens koncern. Det gøres gældende, at bevillingen af
de meget åbne rammer, hvor der ikke var fastsat vilkår eller nærmere retningslinjer for
udnyttelsen heraf, var udtryk for en delegation af bevillingskompetence i strid med § 70 i den
dagældende lov om finansiel virksomhed. Efter dagældende § 70 i lov om finansiel
virksomhed skulle bestyrelsen foretage bevillinger af de betydende engagementer. Det
overordnede formål med FIL § 70 er, at bankens ledelse bevarer kontrollen over bankens
risici. Hvis ikke ledelsen i banken har kontrol, kan bankens risici udvikle sig ukontrolleret. I
det mindste er det ledelsens opgave at fastlægge klare rammer for anvendelsen af
rammebevillinger og sikre sig adgang til eller foranledige kontrol heraf. Dette må særligt
kræves, når der er tale om bankens største kundeforhold. Dette skete imidlertid ikke.

Tilsvarende gøres det gældende, at rammebevillingerne i realiteten blev anvendt til
efterbevillinger af store lån, hvor der ikke fandt en kreditvurdering sted i forhold til de
ejendomme og de bevillinger, der allerede var udnyttet under rammen på
bevillingstidspunktet, jfr. Direktørens forklaring herom (Forklaringerne 70): ”Ved bevilling af
koncernrammen godkendte man samtidig, at de eksisterende lån faldt ind under rammen”
 Dette skete imidlertid uden, at der af låneindstillingen fremgik oplysninger om de
ejendomme, der allerede var finansieret under rammen, herunder rentabiliteten og
værdiansættelsen af disse. Rammebevillingerne var således i vidt omfang udtryk for, at en stor
volumen af lån, som allerede var ydet til konkrete ejendomsfinansieringer, efterfølgende blev
forelagt bestyrelsen til bevilling og godkendelse i en form, hvor en række adresser blot var
opregnet i den medfølgende sikkerhedsbeskrivelse. Dette gør sig eksempelvis gældende for
finansieringen af C-Holding Groups køb af Sveavej 2 og H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13,
uden at der i øvrigt fremgår oplysninger om, de ejendomme, der finansieres under rammen.

Det er på baggrund af bevisførelsen uklart, hvem der kunne disponere inden for den meddelte
ramme. De skriftlige bevillinger indeholder ikke oplysninger herom, og de afgivne
forklaringer er ikke entydige. Sagsøgte 3 forklarede, at bestyrelsen skulle tage stilling til hver
enkelt bevilling under koncernrammen, og at rammebevillingen ikke udvidede Direktørens
bevillingsbeføjelse. (Forklaringerne 83)



/

- 484 -

Forklaringerne fra Sagsøgte 1 (Forklaringerne 53 f.) og Vidne 5 (Forklaringerne 143.)
indikerer, at Sagsøgte 1's godkendelse af en finansiering under en bevilget ramme var
tilstrækkelig.

Vidne 9's (Forklaringerne 161) og Vidne 10's forklaringer (Forklaringern 169) understøtter, at
medarbejderne ikke vidste, hvad kriterierne for udnyttelsen af rammebevillingerne var. Vidne
9 forklarede endvidere også, at hun mente, at kunderne havde kendskab til
rammebevillingerne, hvilket bevillingsteksten i blandt andet rammebevillingen til CV
Ejendomme er udtryk for, idet det heri er anført: ” Vi kan med koncernrammen give hurtige
tilsagn, hvilket kan give os den rigtige pris på de rigtige ejendomme. Vi har aftalt en
overdækning som ”præmie” for at få denne koncernramme”  (E 8019). Ifølge Sagsøgte 1's
forklaring bestod præmien i, at kunden kunne få et hurtigere svar på en ny sag, end han ellers
ville kunne få (Forklaringerne 56).

Tilsvarende for så vidt angår rammebevillingen til C-Holding Group A/S, hvor det af
indstillingsteksten fremgår, at Sparekassen med koncernrammen bliver firmaets primære
bank. Dette udtrykker, at rammebevillingen har været drøftet med kunden.

Hverken Sagsøgte 1 eller Sagsøgte 3 var i stand til at redegøre for et rationelt formål med
rammebevillingerne.

Det reelle formål med anvendelsen af koncernrammen synes imidlertid at være en ulovlig
delegation af bevillingskompetencen, som også antydet i Vidne 5's forklaring, idet han
forklarede, at der på et tidspunkt var fokus på, at Direktøren i visse tilfælde havde bevilget for
mange sager før bestyrelsesmøderne og for at undgå at komme i konflikt med det, var der
mulighed for at lave sådanne koncernrammer i stedet (Forklaringerne 142).

Rammebevillingerne udviklede sig i realiteten til at være et kassekreditlignende ”tagselvbord”
for kunderne. Lånesagerne vedrørende H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 Ølsted, Sveavej 2, Ny
Munkegade 79 og Hjelmensgade 13 (E 7909–7915 og 7975-7989) findes at være gode
eksempler herpå.

Det gøres gældende, at Direktøren og Formandsskabet er erstatningsansvarlige for det tab, der
er opstået som følge af, at rammen har været udnyttet og anvendt til udbetaling af lån uden
forudgående forsvarlig kreditvurdering i strid med bankens kreditpolitik og med en væsentlig
tabsrisiko til følge, idet det var bevillingen af rammen, der medførte, at de uforsvarlige
kreditter kunne ydes.

1.8 Mangelfuld kreditopfølgning
De Konkrete Engagementer vidner om, at Sparekassens kreditopfølgningsproces var
mangelfuld. Der er således adskillige eksempler på, at panterettigheder først er registreret lang
tid efter udbetalingen af det tilhørende lån, at panterettigheder opnåede lavere prioritet end
forudsat, at ejendomshandler, som Sparekassen finansierede, ikke blev berigtigede, og at
kautionserklæringer aldrig blev etableret. Der henvises her til eksempelvis lånesagerne
vedrørende Gl. Kongevej, Dansk Jord, Smallegade og Frederikssundsvej. Den mangelfulde
kreditopfølgning forøgede den i forvejen betydelige kreditrisiko for Sparekassen, eftersom
Sparekassens sikkerheder i flere tilfælde blev forringet eller endda værdiløse som direkte
konsekvens af den mangelfulde opfølgning.



/

- 485 -

Nogle af de mest udtalte og graverende eksempler på den mangelfulde kreditopfølgning findes
i henholdsvis finansieringen af Dansk Jord ApS, finansieringen af Gl. Kongevej 33,
finansieringen af H.J. Henriksens Vej i Ølsted (afsnit C 1.5 og C 1.7) og finansieringen af
Frederikssundsvej 84-86 (afsnit C 1.6). I førstnævnte sag lånte Sparekassen i alt ca. 60 mio.
kr. til Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S til købet af anparterne i selskabet
Dansk Jord ApS. Pengene blev udbetalt til sælger af anparterne, men anparterne blev på trods
heraf aldrig overdraget som forudsat. I lånet til Frederikssundsvej 84-86 ApS fremgik det med
håndskrift af låneindstilling 9829 (E 7173), at lånet var bevilget på betingelse af: ”kaution af 3
søstre/holdingselskaber ”. En betingelse der aldrig blev opfyldt. Ved Gl. Kongevej 33
finansieringen blev der først etableret pant i ejendommen lang tid efter udbetaling af lånet og
med prioritet efter diverse foranstående prioriteter, som ikke var indfriet som følge af, at
ejendomshandlen aldrig blev berigtiget. Som det fremgår af gennemgangen af de Konkrete
Engagementer, viste den mangelfulde kreditopfølgning sig ligeledes ved en række yderligere
engagementer.

Direktøren og Formandsskabet har svigtet sit ansvar for at sikre, at der var etableret
forretningsgange, der generelt afstedkom og garanterede en effektiv og funktionel
kreditopfølgning og kreditovervågning. Det fritager ikke Direktøren for ansvar, at han flere
steder i sin forklaring henviser til, at det var Vidne 5 og erhvervsafdelingen, der skulle følge
op (blandt andet Forklaringerne 42, 44 og 46). Direktøren havde som den øverste daglige
ledelse og kreditchef ansvaret for, at der skete en forsvarlig kreditopfølgning på de bevilgede
engagementer, og at der blev ført det fornødne tilsyn med, at forudsatte sikkerheder blev
etableret som foreskrevet i låneindstillingerne. Der henvises herved også til, at Direktøren selv
har forklaret, at han var ansvarlig for kreditopfølgningen overfor kunderne (Forklaringerne
59). Direktøren har endvidere forklaret, at Vidne 5 ikke skulle kontrollere sig selv i forhold til
etablering af sikkerheder (Forklaringer side 59).

En opfølgningspligt for Direktøren foreligger navnlig, når bestyrelsen har indskærpet særlige
forhold i låneindstillingen, som det eksempelvis var tilfældet med den håndskrevne betingelse
om kautioner fra 3 søsterselskaber i låneindstillingen vedrørende Frederikssundsvej 84-86.
Dette følger af Savoretti-engagementet i Capinordic-dommen, hvor Højesteret fandt, at
direktøren havde særlig anledning til og mulighed for at følge lånet tæt og sikre efterlevelsen
af bestyrelsens tilkendegivelse vedrørende en stop loss-bestemmelse. Højesteret fandt
direktøren erstatningsansvarlig for manglende opfølgning på stop loss-bestemmelsen
vedrørende dette engagement. Tilsvarende for så vidt angår Gl. Kongevej 33, hvor der var
krav om, at en lejeindtægt skulle dokumenteres.

Som det nærmere er redegjort for i afsnit B 2 om Revisionens ansvarspådragende adfærd, ville
en korrekt udført revision havde afdækket, at kreditopfølgningen på allerede bevilgede lån
ikke fungerede betryggende i Sparekassen.

1.9 Finansiering af ejendomme baseret på handelspriser med store værdispring
inden for kort tid

De Konkrete Engagementer vedrører ejendoms- og projektfinansieringer. Den høje
koncentration af udlån inden for ejendomsbranchen medførte i sig selv en forøget risiko for
Sparekassen, da en forringelse af de økonomiske konjunkturer for ejendomsbranchen kunne
medføre, at en meget stor del af Sparekassens største kunder fik forringet deres soliditet og
indtjening (E 2612). Sparekassens kreditrisiko var yderligere forøget derved, at Sparekassen i
vid udstrækning finansierede ejendomshandler mellem Sparekassens kunder og/eller til
handelspriser, der på kort tid var steget drastisk i forhold til de forudgående



/

- 486 -

handelspriser for den pågældende ejendom. Der var endvidere tale om finansiering af
ejendomme, som lå langt væk fra lokalområdet.

Dette bevirkede, at visse af Sparekassens kunders økonomi var baseret på fortjenester på
ejendomme, som Sparekassen selv havde været med til at generere. Yderligere bevirkede det,
at Sparekassen påtog sig en markant og ofte ubegrundet stor risiko for, at de finansierede
ejendommes værdi var steget betydeligt på kort tid og i bekræftende fald, at ejendommenes
værdi ikke efterfølgende ville falde. Dette skal ses i lyset af den ufuldstændige
kreditsagsbehandling, hvor eksterne ejendomsvurderinger, værdiansættelse af sikkerheder ud
fra en afkastbaseret model og markedsanalyser ikke blev anvendt i låneindstillingerne, hvilket
forøgede den i forvejen høje kreditrisiko yderligere.

Som eksempler på finansiering af ejendomshandler mellem Sparekassens kunder kan nævnes
Virksomhed ApS 1's salg af Gl. Kongevej 33 til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S (afsnit C
1.5) og All Nordic Groups ApS’ salg af H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 til Krøyer Invest
ApS samt bevillingerne vedrørende Landskronagade 25 og Nørre Allé 94. Tilsvarende kan der
for så vidt angår ejendomsfinansieringer med betydelige og hurtige prisstigninger eksempelvis
henvises til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Ågade 106 og af Dyrehegnet 2 (afsnit C
1.9).

Ejendomsfinansieringerne vedrørende Nørre Allé 94 (afsnit C 1.3) og Landskronagade 25
(afsnit C 1.2) er kendetegnet ved både at være handler mellem kunder i Sparekassen og til
hurtigt opskruede priser. I sidstnævnte ejendomsfinansiering bevilgede Sparekassen først et
lån til Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS’ køb af ejendommen for 14,5 mio. kr.,
som igen kort efter blev solgt til Vendelbo Bolig ApS, der også var kunde i Sparekassen, for
26 mio. kr. Dette lån blev ligeledes bevilget af Direktøren og Formandsskabet, hvorved
Sparekassen finansierede en gevinst på 11,5 mio. kr. til Virksomhed ApS 1 og C-Holding
Group A/S på en dag samtidig med, at den for Sparekassen med finansieringen forbundne
risiko blev betragteligt forøget.

Sparekassen har således i en række tilfælde indvilget i finansieringskonstruktioner, som blandt
andet synes at have til formål at generere en hurtig og uberettiget fortjeneste til nogle af
Sparekassens største kunder. Sådanne hensyn er uvedkommende. Ledelsen har i disse tilfælde
handlet i kundernes – og ikke Sparekassens – interesse, hvilket er en skærpende
omstændighed for den konkrete forsvarlighedsvurdering vedrørende disse engagementer og
for ledelsens generelle drift af Sparekassen.

1.10 Manglende egenfinansiering og finansiering af fremtidige renter I de Konkrete
Engagementer stillede kunden ingen egenfinansiering til rådighed i forbindelse med
finansieringen. Sparekassen påtog sig herved enhver risiko for blot mindre konjunkturudsving,
fejlinvesteringer eller reducerede priser på de finansierede ejendomme og projekter af andre
årsager.

Dertil kommer, at der af låneindstillingerne kun undtagelsesvis fremgik oplysninger om
rentabiliteten af de finansierede ejendomme. Bevillingsbeslutningerne blev baseret på faktuelt
uunderbyggede forventninger om fremtidige prisstigninger på ejendommene og ikke på
oplysninger om den indtjening og likviditet, som den enkelte ejendom var i stand til at
generere. Det medførte, at kunderne ofte også fik finansieret driftskonti af Sparekassen, og
Direktøren forklarede, at kunderne i den forbindelse var gode til at budgettere deres
likviditetsbehov. Det var muligvis tilfældet, men ledelsen i Sparekassen



/

- 487 -

var ikke tilsvarende i stand til på forsvarlig vis at forholde sig til den hermed for Sparekassen
forbundne risiko, som i realiteten var udtryk for, at Sparekassen finansierede kunderne med
mere end 100 %.

Sparekassen udbetalte således i nogle tilfælde lån, hvor en del af lånet efterfølgende blev
brugt til at renteservicere lånet, idet selskabet og/eller den finansierede ejendom ikke
genererede et overskud. De indbyggede renteserviceringsmekanismer stillede lavere krav til
kundernes økonomiske formåen og forøgede dermed kreditrisikoen for Sparekassen
yderligere. Denne konstruktion forelå eksempelvis ved finansieringen af Gl. Kongevej 33,
Sveavej 2 og Frederikssundsvej 84-86.

De sagsøgte har i sagen gjort gældende, at det var prisudviklingen på fast ejendom i 2008, der
førte til det økonomiske sammenbrud for Sparekassens kunder og derfor for Sparekassen. Det
gøres gældende, at Direktøren og Formandsskabet burde have været opmærksom på, at der
kunne komme priskorrektioner på ejendomsmarkedet, og man burde have stillet krav om
egenkapitalfinansiering fra kundernes side med henblik på imødegåelse af, at Sparekassen var
ekstra sårbar overfor prisudviklingen. Endnu værre er det dog, at man finansierede
ejendommene på baggrund af urealistiske spring i handelspriserne uden fornødent grundlag
for at kunne vurdere, om projekter kunne realiseres som oplyst af kunderne og uden at
interessere sig for, om likviditeten fra ejendommene ville være tilstrækkelig til at kunne
renteservicere gælden, hvis kundens ønsker og forventninger til fortsat stigende
videresalgspriser måtte vise sig ikke at holde stik.

1.11 Sparekassens kapitalberedskab
Det følger af ASL § 54, stk. 3, at det er bestyrelsens pligt at sikre et forsvarligt
kapitalberedskab. For finansielle virksomheder gjaldt desuden detaljerede regler om
bestyrelsens og direktørens pligt til (i) etablering af interne procedurer til risikomåling og
risikostyring og til (ii) løbende vurdering og opretholdelse af en passende basiskapital, jf. FIL
§ 124, stk. 1. FIL§ 124, stk. 4, fastlagde derudover, at bestyrelsen og Direktøren på baggrund
af stk. 1-vurderingen skulle opgøre Sparekassens individuelle solvensbehov.

Ifølge bilag 6 til den dagældende bekendtgørelse nr. 9712 af 22. december 2004 om
kapitaldækning, som trådte i kraft den 1. januar 2005, skulle et pengeinstituts ledelse ved
opgørelsen af det individuelle solvensbehov som minimum tage højde for pengeinstituttets
forretningsprofil, risikokoncentration, store engagementer, udlånsvækst, vækstforventninger,
muligheder for at fremskaffe kapital, udbyttepolitik, kontrolmiljø og konjunkturfølsomhed.

Direktøren og Formandsskabet ses kun i meget begrænset omfang at have beskæftiget sig med
opgørelsen af Sparekassens individuelle solvensbehov, herunder aktivt at tage stilling til, hvad
den stigende risikokoncentration i Sparekassen skulle have af betydning for
solvensbehovsopgørelsen. Punktet figurerede formelt som et dagsordenspunkt på
bestyrelsesmøderne, men der ses ikke at have været foretaget aktive eller kvalificerede
overvejelser herom fra Direktøren og Formandsskabets side før efteråret 2008, hvor
Finanstilsynet rejser kritik af Sparekassens tilgang til opgørelsen af det individuelle
solvensbehov for Sparekassen (E 9767), herunder særligt, at der ikke ved beregningen af
Sparekassens individuelle solvensbehov var taget højde for sparekassens risikoprofil,
risikokoncentration og kreditrisikoen på udlånsområdet.



/

- 488 -

Foreholdt denne oplysning forklarede regnskabschef Vidne 8, at hun lavede opgørelsen af
sparekassens individuelle solvensbehov (Forklaringerne 176). Vidne 8 oplyste, at hun brugte
en skabelon fra LOPI, og at hun nok havde vendt solvensbehovsopgørelsen med Sagsøgte 1
samt, at det var nødvendigt at lave en genberegning, da man fik nogle påbud fra Finanstilsynet
(Forklaringerne 176). Vidne 8 forklarede endvidere, at når hun lavede noten om
branchefordeling i årsregnskabet, forholdt hun sig ikke til, at sparekassen havde et meget stort
udlån til ejendomssektoren. Det var ikke hendes opgave. Hun ved ikke, om der var andre i
sparekassen, der forholdt sig hertil (Forklaringerne 177).

Sagsøgte 1 forklarede, at solvensberegninger blev fortaget af regnskabschef Vidne 8
(Forklaringerne 19).

Hverken Direktøren eller Formandsskabet ses på baggrund af bevisførelsen at have opfyldt
deres lovgivningsmæssige forpligtelser til ud over at få forelagt en matematisk
solvensbehovsopgørelse at have forholdt sig til, hvilken betydning risikokoncentrationen og
kreditrisikoen hidrørende fra de mange store ejendomsengagementer skulle have for
solvensbehovsopgørelsen.

Der er her tale om overvejelser og vurderinger, som ledelsen burde have gjort sig tilbage i tid
og undervejs i forløbet, og denne problematik kan ikke isoleres til kommunikationen med
Finanstilsynet om opgørelsen af det individuelle solvensbehov for Sparekassen i efteråret
2008.

1.12 Mangelfuld regnskabsaflæggelse
Direktøren og Formandsskabet var ansvarlige for regnskabsaflæggelsen i Sparekassen, jfr. §
184 ff., hvoraf det fremgår, at hvert enkelt ledelsesmedlem har ansvaret for, at årsrapporten
udarbejdes i overensstemmelse med lovgivningen. De har endvidere ansvaret for, at
årsrapporten kan revideres og godkendes i tide. Årsrapporten skal i henhold til bestemmelsen
indsendes til Finanstilsynet.

Baseret på bevisførelsen kan det lægges til grund, at Direktøren og Formandsskabet kun i
begrænset omfang beskæftigede sig med årsregnskabsaflæggelsen, idet dette arbejde i praksis
var delegeret til regnskabschef Vidne 8 for så vidt angår bogføring og
solvensbehovsopgørelser og Vidne 5 for så vidt angår de store engagementer. Dette ændrer
imidlertid ikke på, at det er ledelsens ansvar, at årsrapporten bliver aflagt korrekt og på en
retvisende måde.

I det omfang fejl og mangler fra Revisionens side tillige kan tilbageføres til Direktøren og
Formandsskabets ansvarspådragende handlinger i relation til mangelfulde aflagte årsrapporter,
jfr. FIL § 184, gøres det gældende, at der er et solidarisk ansvar herfor, jfr. afsnit B 2 nedenfor
vedrørende fejlagtig opgørelse af sammenhængende engagementer, utilstrækkelig
bonitetsvurdering af de store engagementer, manglende hensættelser til garantier, herunder
garantier for udlandslån i Sparekassens balance og ikke retvisende oplysninger om
risikokoncentrationen i Sparekassen.

1.13 Finanstilsynets advarsler i forbindelse med de ordinære undersøgelser i 2002,
2006 og 2008



/

- 489 -

Det er endvidere udtryk for et generelt uforsvarligt forhold, at banken fortsatte den
uforsvarlige udlånspraksis på trods af Finanstilsynets gentagne advarsler, påbud og
risikooplysninger om kritisabel og utilstrækkelig kreditsagsbehandling og risikostyring.

Allerede ved undersøgelsen i 2002 gjorde Finanstilsynet opmærksom på, at bestyrelsen kun
foretog ganske få egentlige bevillinger om året, idet Direktøren forud for bestyrelsesmøderne
havde forhåndsbevilget alle lånesager, som normalt skulle bevilges af bestyrelsen, som
hastesager. Det blev endvidere konstateret, at den førte forhandlingsprotokol var meget
summarisk, og at protokollen alene indeholdt et referat af trufne beslutninger, og Direktørens
og bestyrelsens opmærksomhed blev henledt på, at dette kunne føre til bevisvanskeligheder
senere. Bestyrelsen ses ikke at have reageret på denne kritik (E 24382 – 24384), der i det
væsentligste blev gentaget i forbindelse med afrapporteringen fra inspektionen i foråret 2006.

Af Finanstilsynets rapport om undersøgelsen i perioden 15. maj til 19. maj 2006 fremgår
således, at Finanstilsynet gentager bemærkningen om, at bestyrelsen kun foretager ganske få
egentlige bevillinger, idet Direktøren forud for bestyrelsesmøderne har forhåndsbevilget
lånesager, der normalt skal bevilges af bestyrelsen, som hastesager. Som en risikooplysning
blev det endvidere meddelt, at Kreditpolitikken burde indeholde retningslinjer for
kreditgivning med hensyn til brancher, engagementsstørrelse samt, hvor mange store
engagementer sparekassen ønskede, og at Sparekassen pr. 31. marts 2006 havde 13
engagementer større end 10 % af basiskapitalen (E 4526, 4528 og 4529).

Bevillingerne af de lån vedrørende de Konkrete Engagementer, der er gjort gældende som
ansvarspådragende under sagen, er hovedsageligt bevilget i perioden mellem Finanstilsynets
undersøgelse i perioden maj 2006 og Finanstilsynets undersøgelse i sommeren 2008, hvor det
første besøg fandt sted i perioden 9. juni til 13. juni 2008 fulgt op af et andet besøg den 30.
juni til 1. juli 2008 (E 9837). Det er alene de presserende bevillinger vedrørende finansiering
af Entrepriseselskabets køb af Ågade 106, Linde Allé 14 og Brøndby Allé 1A, der ligger forud
for Finanstilsynets undersøgelse i 2006, hvor indberetningsfristen for engagementerne var den
19. april 2006 (E 3793), mens de øvrige bevillinger ligger mellem de to inspektioner, som
Finanstilsynet foretog i Sparekassen.

Det gøres gældende, at det skal anses som en skærpende omstændighed ved
ansvarsvurderingen, at Direktøren og Formandskabet har undladt at reagere på den gentagne
kritik fra Finanstilsynet af Sparekassens bevillingspraksis i den efterfølgende periode, hvor
man eskalerer udlånet, herunder udlån med stor risikokoncentration inden for
ejendomssektoren og beløbsmæssigt store udlån til enkeltkunder. Noget tilsvarende ville
gælde indenfor eksempelvis arbejdsmiljøområdet eller dyrevelfærdsområdet, hvis en
tilsynsmyndighed i gentagne tilfælde havde foretaget indskærpelser eller påtaler af forhold
inden for disse områder, som virksomheden er ansvarlig for selv at få bragt i orden. Det er
således ledelsen af virksomheden, der har ansvaret for en forsvarlig tilrettelæggelse af
virksomhedens aktiviteter indenfor et givent område, og påtaler eller irettesættelser fra
tilsynsmyndigheden bør føre til skærpede vurderinger af den ansvarlige ledelses efterfølgende
adfærd.

Dette er i tråd med Højesterets bemærkninger i Capinordic dommen (Mat.sam. 7059), hvor
det anføres: ”Højesteret finder, at der ved vurderingen af, om der er handlet
ansvarspådragende, tillige må tages hensyn til eventuelle advarsler m.v. fra Finanstilsynet ”. I
sagen vedrørende Sparekasse bør det tillægges betydning, at



/

- 490 -

Finanstilsynet såvel i 2002 som i 2006 udtalte kritik af Sparekassens bevillingsproces, uden at
bestyrelsen i forbindelse med den udlånsvækst, der fulgte i den efterfølgende periode i 2006
og 2007, reagerede på denne kritik.

Om betydningen af Finanstilsynets undersøgelse af enkelte udlånsengagementer udtaler
Højesteret i Capinordic-dommen (Mat.sam. 7060), at Finanstilsynet som et led i sit tilsyn
foretager en gennemgang af udvalgte låneengagementer. Det anføres i fortsættelse heraf:
”Tilsynet vurderer i den forbindelse det enkelte låns bonitet med henblik på opgørelse af
bankens solvensbehov. Der er ikke tale om, at Finanstilsynet vurderer, om det var forsvarligt
at bevilge lånet. Højesteret finder imidlertid, at det, ved vurderingen af om en bankledelse har
pådraget sig erstatningsansvar, efter omstændighederne kan indgå, at Finanstilsynet har
foretaget en bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt på, hvilket
oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde, og hvor tæt bedømmelsen tidsmæssigt er foretaget
på lånets bevilling ”.

I den undersøgelsesrapport om inspektionen i Sparekasse, som blev fremsendt til Sparekassen
den 12. august 2008 (E 9759), blev der givet i alt 20 påbud til Sparekassen, herunder mange
særdeles alvorlige påbud, som knyttede sig til kreditområdet, bevillingsprocessen og
kreditstyringen.

Direktion og Bestyrelse blev således påbudt at forholde sig kritisk til låneindstillingerne samt
at sikre, at der blev tilvejebragt dækkende beskrivelser af engagementerne og sikkerhederne
samt, at der blev forelagt tilstrækkelige økonomiske oplysninger ved
engagementsbevillingerne, således at grundlaget for bestyrelsens vurdering af
engagementerne var tilstrækkeligt til bevilling af disse på betryggende og forsvarlig vis. Dette
skete som opfølgning på en konstatering fra Finanstilsynets side af, at Finanstilsynet ved
gennemgangen af de indberettede engagementer konstaterede, at bestyrelsens grundlag for at
bevilge engagementer ikke var tilstrækkeligt. Der manglede en beskrivelse af engagementerne
og af sikkerhederne, ligesom de økonomiske oplysninger var utilstrækkelige.

Direktionen blev tilsvarende påbudt at udarbejde forretningsgange for Sparekassens løbende
overvågning af engagementerne og at etablere en kreditfunktion, som var adskilt fra og
uafhængighed af de arbejdsområder, der blev varetaget af erhvervsafdelingen.

Om engagementsgennemgangen oplyste Finanstilsynet som en risikooplysning, at
Sparekassens andel af 2b engagementer (svage engagementer), som ved den forrige
undersøgelse lå på 8 %, ved undersøgelsen i 2008 var steget til 32 % samt, at antallet af
engagementer med karakteren 2b var væsentligt højere end for tilsvarende institutter i gruppe
3. I denne kategori faldt blandt andet engagementerne med Virksomhed ApS 1, DFC,
Entrepriseselskabet, Jyske Ejendomme og K/S Investeringsselskabet af 01.10.2006
(Smallegade).

I forhold til ledelsen gøres det således gældende, at Finanstilsynets efterfølgende gennemgang
af udlånsengagementer, ikke har betydning for vurderingen af, om bevillingerne var
forsvarlige på bevillingstidspunktet. Finanstilsynets undersøgelse i sommeren 2008 er ikke
ansvarsfritagende for bankens ledelse for de bevillinger, der er foretaget af ledelsen i perioden
indtil inspektionen. Der henvises i den forbindelse til den ovenfor citerede præmis fra
Højesterets afgørelse i Capinordic sagen.



/

- 491 -

Der henvises endvidere til bemærkningerne nedenfor i afsnit E 4 vedrørende betydningen af
Finanstilsynets virksomhed.

1.14 Sammenfatning vedrørende ledelsens generelle ansvar
Baseret på de ovenfor under punkt 1.1 - 1.13 anførte forhold gøres det vedrørende de generelt
uforsvarlige forhold i Sparekassen sammenfattende gældende, at de generelt uforsvarlige
forhold i Sparekassen, som der er redegjort for ovenfor såvel isoleret som samlet set, udgjorde
en overtrædelse af kravene i aktieselskabslovens § 54 om, at bestyrelsen skal sikre en
forsvarlig organisation af Sparekassens virksomhed samt påse, at der er etableret de fornødne
procedurer for risikostyring og interne kontroller mv.

Direktøren og Formandsskabet har endvidere handlet i strid med FIL § 71, stk. 1, herunder
særligt kravene om, at en finansiel virksomhed skal have effektive former for
virksomhedsstyring (nr. 1), en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig
og konsekvent ansvarsfordeling (nr. 2), effektive procedurer til at identificere, forvalte,
overvåge og rapportere om de risici, virksomheden er eller kan blive udsat for (nr. 5), have de
ressourcer, der er nødvendige for den rette gennemførelse af pengeinstituttets virksomhed og
anvende disse hensigtsmæssigt (nr. 6) samt procedurer med henblik på adskillelse af
funktioner i forbindelse med håndtering og forebyggelse af interessekonflikter (nr. 7) og
fyldestgørende interne kontrolprocedurer (nr. 8).

Der henvises endvidere til § 71-Vejledningens pkt. 107 om, at "bestyrelse og direktion skal
iværksætte passende interne procedurer til kontrol af, at kreditpolitikken efterleves af
pengeinstituttets medarbejdere", pkt. 108 om, at "det skal sikres, at kreditorganisationens
opbygning indrettes således, at der er klart definerede ansvars- og arbejdsområder, således at
udførelse af opgaver adskilles fra kontrollen af samme", pkt. 109 om, at "bestyrelse og
direktion skal sikre, at pengeinstituttets bevillingsproces er betryggende" og pkt. 126 om, at
bestyrelsen skal sikre, at kreditpolitikken bliver efterlevet, og at forretningsgange for bevilling,
etablering af faciliteter og dokumenter, opfølgning på overtræk m.v. og rapportering bliver
efterlevet."

De påpegede generelle ansvarspådragende forhold er samlet udtryk for, at bevillingsprocessen
i Sparekasse ikke fungerede, og at lån blev bevilget uden, at der blev foretaget en forsvarlig
kreditvurdering, enten fordi engagementerne ved Direktøren og Formandskabets behandling
heraf var utilstrækkeligt oplyst, at der helt manglede en kreditindstilling og en
kreditsagsbehandling eller, at lån blev bevilget under rammer, hvor der ikke forelå andre
oplysninger til vurdering af boniteten end et kundenavn og nogle adresser på de ejendomme,
som ofte allerede var finansieret under rammen. Der var således en generel mangel på
styringen af den med Sparekassens udlån forbundne risiko. Tilsvarende for så vidt angår den
efterfølgende kreditstyring og kreditopfølgning.

Der henvises herved også til Finanstilsynets bemærkninger herom i inspektionsrapporten for
2008 (E 9764): ”Sparekassens kreditstyring var på flere punkter særdeles mangelfuld.
Engagementerne var langt fra tilstrækkeligt oplyst, idet der i flere sager ikke forelå det
nødvendige økonomiske materiale til vurdering af engagementerne på betryggende vis.”

Det gøres på baggrund af ovennævnte samt på baggrund af den omfattende kritik, som
skønsmændene har anført om bevillingsprocessen i Sparekasse (E 2103-2118), gældende, at
Direktøren og Formandsskabet skal anses for at være solidarisk ansvarlige for tabet på de
konkreter engagementer, der er omfattet af sagen som følge af disse generelt



/

- 492 -

uansvarlige forhold, der er stridende mod reglerne i aktieselskabslovens § 54 og lov om
finansiel virksomhed § 71, subsidiært for et af Landsretten fastsat mindre beløb end det
påstævnte.

Det gøres endvidere gældende, at de påpegede generelt uforsvarlige forhold, herunder særligt
for så vidt angår kreditgivning, kreditvurdering og kreditopfølgning i sig selv medfører et tab
på de Konkrete Engagementer.

Det gøres endvidere gældende, at de påpegede generelt uforsvarlige forhold vedrørende
Sparekassens udlånspraksis og kreditsagsbehandling samt Finanstilsynets forudgående kritik
heraf skal anses som en skærpende omstændighed ved vurderingen af forsvarligheden af hvert
enkelt af de Konkrete Engagementer.

2 Revisionens erstatningspådragende adfærd 
2.1 Revisionen har handlet ansvarspådragende 
Regnskabsaflæggelsen og revisionen af et pengeinstitut normeres af reglerne i FIL §§ 184 –
200 samt de i medfør heraf udstedte bekendtgørelser, herunder særligt
Revisionsbekendtgørelsen (Regelsamling 1, side 901 og 965).

Der er i det Sammenfattende Processkrift Punkt 11 (E 24326) og i Sagsøgers Processkrift 6 (E
920 - 983) redegjort for Revisionens ansvarspådragende adfærd, idet det baseret på
konklusionerne i skønsrapporterne overordnet gøres gældende, at Revisionen har handlet
ansvarspådragende og i strid med god revisionsskik og god revisorskik, subsidiært at
Revisionen ikke har udvist den fornødne omhu og faglige dygtighed på følgende områder ved
revisionen af Sparekassens årsrapporter for 2006 og 2007:

- Revisionen har begået fejl og udført mangelfuldt revisionsarbejde i relation til
bonitets- og risikovurderingen af Sparekassens 10 største engagementer og øvrige
engagementer, der oversteg 10 % af basiskapitalen opgjort efter reglerne i FIL § 145.

- Revisionen har begået fejl og udført mangelfuldt revisionsarbejde i relation til
erklæringer og oplysninger om forretningsgange og administrative procedurer i
Sparekassen, herunder undladt kritik af mangelfuld kreditsagsbehandling og
mangelfuldt bevillingsgrundlag.

- Revisionen har begået fejl og udført mangelfuldt revisionsarbejde ved opgørelsen af
de sammenhængende engagementer i Sparekassen, herunder med henblik på
konstatering af, om Sparekassen overholdt de størrelsesmæssige engagementsgrænser
i FIL § 145.

- Revisionen har begået fejl og udført mangelfuldt revisionsarbejde i relation til revision
af årsrapporterne for Sparekassen, herunder revision af ledelsesberetningen og
noteoplysninger om brancheeksponering i Sparekassen samt Sparekassens
garantiforpligtelser.

- Revisionen har som følge heraf afgivet urigtige eller mangelfulde påtegninger på
årsrapporterne og urigtige eller mangelfulde oplysninger i revisionsprotokollerne og
årsrapporterne for Sparekassen for perioden 2005 – 2008.



/

- 493 -

Nærværende afsnit udgør en overordnet og generel redegørelse for Revisionens
ansvarspådragende adfærd med særlig vægt på de kritikpunkter, der knytter sig til
udlånsområdet samt under inddragelse af øvrige udvalgte kritikpunkter, der fremhæves af
skønsmændene. Ved gennemgangen af de Konkrete Engagementer nedenfor, fremhæves og
uddybes endvidere en række konkret ansvarspådragende forhold med relation til de Konkrete
Engagementer, som ligger inden for rammerne af de generelt ansvarspådragende forhold.

Skønsmændenes konklusioner for 2007 baseres på, at de på baggrund af gennemgangen af
revisors arbejdspapirer kan konstatere, at revisor har manglet oplysninger om engagementerne
for at kunne foretage såvel en vurdering af debitors økonomiske forhold, grundlaget for
værdiansættelsen af sikkerhederne og grundlaget for værdiansættelsen af de finansierede
ejendomme. Ved gennemgang af revisors arbejdspapirer kan det ved selvsyn konstateres, at
sådanne oplysninger ikke foreligger (eksempelvis E side 17627 ff., som indeholder materialet
vedrørende de store engagementer og E side 15711). Tilsvarende er det skønsmændenes
opfattelse, at Revisionen ikke på baggrund af det for skønsmændene forelagte materiale
vedrørende udlånsområdet har kunnet konkludere, at forretningsgange og kontrolprocedurer
fungerede betryggende.

Skønsrapporten vedrørende 2006 er fremkommet uden inddragelse af Revisionens
arbejdspapirer, idet Revisionen – til trods for at være opfordret hertil – har valgt ikke at
udlevere disse. Skønsrapporten for 2006 er således i vidt omfang baseret på gennemgang af
bevillingsgrundlaget i Sparekasse, Sparekassens forretningsgange og interne retningslinjer
samt det omfattende materiale fra aktiveftersynet i 2006, der ifølge Sagsøgte 4's forklaring
ligeledes danner baggrund for den løbende engagementsrevision i efteråret 2006.
Låneindstillingsskemaerne fra aktiveftersynet er lige så sparsomme i deres
informationsgrundlag om engagementerne som det oprindelige bevillingsgrundlag.

Der er ingen grund til at antage, at det udførte revisionsmæssige arbejde var grundigere udført
i 2006 end i 2007, og det gøres gældende, at revisionsindsatsen og opgavevaretagelsen ikke
var mere grundig eller omfattende i 2006 end i 2007. Der henvises til Sagsøgte 4's forklaring
herom (Forklaringerne 104): ”Der er udfærdiget et planlægningsnotat for revisionen i 2006,
hvor der blev benyttet samme revisionsmetodik og proces som i 2007.”

Baseret på bevisførelsen, herunder Sagsøgte 4's forklaring (Forklaringerne 104), kan det
således lægges til grund, at den revisionsmæssige tilgang og planlægningen af revisionen
overordnet var den samme for 2006 og 2007. Der er således ingen grund til at antage, at
Revisionen skulle have været udført mere grundigt i 2006, hvorfor landsretten kan lægge til
grund, at samme fejl gør sig gældende i 2006 som i 2007.

Ikke desto mindre vil der blive sondret mellem år 2006 og 2007 i den følgende fremstilling i
det omfang, det findes relevant.

2.1.1 Manglende bonitets- og risikovurdering af Sparekassens største
engagementer Skønsmændene fastslår i skønsrapporten for 2006 (E 2132), at revisors
væsentligste arbejde består i at vurdere værdiansættelsen, herunder boniteten af de enkelte
engagementer, samt at afstemme sammenhænge mellem sparekassens registreringer og
underliggende godkendte og underskrevne dokumenter. Revisionen har i al sin væsentlighed
ikke levet op til denne forpligtelse.



/

- 494 -

Skønsmændene fremhæver i skønsrapporten for 2006, at det ikke ses dokumenteret i de
gennemgåede låneindstillinger, at de overvejelser, som skal foretages ved
erhvervsengagementer i henhold til kreditpolitikken, rent faktisk blev foretaget (E 2117).
Denne vurdering baseres på, at revisor har oplyst at have udført en kontrolbaseret revision.
Efter skønsmændenes vurdering er det ikke muligt at udføre en kontrolbaseret revision af
bevillingsdelen på udlånsområdet uden at sammenholde det faktisk foreliggende
bevillingsgrundlag i de reviderede engagementer med beskrivelsen af bevillingsgrundlaget i
kreditpolitikken og forretningsgangsbeskrivelserne.
Vedrørende værdiansættelsen af udlån for 2006 vurderer skønsmændene (E 2092):

” Uanset hvordan revisor har revideret nedskrivninger i 2006, skulle revisor have
identificeret ovenstående væsentlige fejl og mangler og have konkluderet, at
vurderinger og beregninger ikke var foretaget i overensstemmelse med
bestemmelserne i regnskabsbekendtgørelsen, og at dokumentationen ikke var på et
acceptabelt niveau. Revisor skulle have afgivet en åbentstående bemærkning herom i
revisionsprotokollatet for 2006. Revisor skulle muligvis også have taget et forbehold i
revisionspåtegningen for væsentlige fejl i nedskrivningerne og dermed for
værdiansættelsen af udlån pr. 31/12 2006.”

Skønsmændene konkluderer endvidere om 2006:
”Samlet er det vores vurdering, at beskrivelserne af de store engagementer i
revisionsprotokollatet for 2006 ikke i tilstrækkeligt og nødvendigt omfang efterlever
kravene i revisionsbekendtgørelsens § 25.
Det kan ikke tillægges betydning, at Sparekassen ikke var i besiddelse af
fyldestgørende og opdaterede oplysninger om alle store engagementer.
Sparekassen skulle have aftalt med kunden, at disse blev fremsendt rettidigt til brug
for aktivgennemgangen på bestyrelsesmødet den 14/11 2006, herunder ligeledes til
brug for revisors vurdering af engagementerne i forbindelse med den løbende
revision og med henblik på at kunne vurdere OIV på de enkelte engagementer.”  (E
2148).

I revisionsprotokollen for 2006 har Revisionen endvidere alene omtalt de 10 største
engagementer. Kravet i revisionsbekendtgørelsens § 25 er imidlertid, at revisionen i
protokollatet vedrørende årsrapporten skal erklære, om den af pengeinstituttet udarbejdede
opgørelse over pengeinstituttets 10 største engagementer og øvrige engagementer, der
overstiger 10 pct. af basiskapitalen, er opgjort efter reglerne i § 145 i lov om finansiel
virksomhed. Sagsøgte 4 har under sin vidneforklaring for Landsretten erkendt denne fejl
(Forklaringerne 106). Det mangelfulde forhold medførte, at en række af de Konkrete
Engagementer ikke blev revideret og omtalt i revisionsprotokollen for 2006 (E 6849-6850),
navnlig Vendelbo Bolig ApS under konkurs (Landskronagade 25), K/S Investeringsselskabet
af 1.10.2006 (Smallegade) samt Voldbrohus’ engagement vedrørende Gl. Kongevej 33.
Forholdet vil blive inddraget under gennemgangen af hver enkelt af disse under de Konkrete
Engagementer.
For 2007 – hvor skønsmændene har haft adgang til Revisionens arbejdspapirer – konkluderer
skønsmændene tilsvarende følgende (E 2326):

” Det er vores samlede vurdering, at der ikke er foretaget tilstrækkelige
risikovurderinger, og afledt heraf er der ikke planlagt og udført tilstrækkelige
revisionshandlinger. Det er endvidere vores vurdering, at der på visse områder
mangler sammenhæng mellem den fastlagte revisionsstrategi og de faktiske udførte
revisionshandlinger. Derudover mangler der dokumentation for og konklusioner
vedrørende væsentlige opfølgningspunkter. Der vurderes samlet at



/

- 495 -

mangle et tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis for værdiansættelsen af udlån pr.
31/12 2007. Revisionen af udlån er derfor ikke foretaget i overensstemmelse med god
revisionsskik.”

I henhold til Revisionsbekendtgørelsens § 25, stk. 3 (§ 24 stk. 3 for 2007) skal revisors
samlede vurdering af (kredit)risikoen på hvert enkelt engagement under hensyntagen til
samtlige foreliggende forhold oplyses. Denne forpligtelse omfatter mere end en pligt til at
foretage en OIV-vurdering, og Revisionens undladelse af at give sådanne risikooplysninger
om de usikkerheder, der var forbundet med såvel værdiansættelsen af Sparekassens udlån som
de stillede sikkerheder samt at foretage sin egen uafhængige vurdering heraf, har forårsaget og
været medvirkende til, at Sparekassen fortsatte den tabsgivende långivning (Regelsamling 1,
side 603).

I forhold til skønsmændenes vurdering af revisionen af Sparekassens udlån skal særligt
fremhæves, at skønsmændene ved besvarelsen af spørgsmål 53 udtaler, at det er
skønsmændenes vurdering, at der ikke er udført revision af 9 af de 10 største udlån (betydelige
engagementer) og ikke indhentet revisionsdokumentation for 9 af de 10 største udlån i
henhold til god revisionsskik (E 2536ff.). Kun for så vidt angår 1 (Essesx Invest A/S) ud af 10
af Sparekassens betydende engagementer vurderer skønsmændene, at engagementsrevisionen
er foretaget i overensstemmelse med god revisionsskik, mens dette ikke er tilfældet for de 9
øvrige store engagementers vedkommende. Særligt bemærkes, at det utilstrækkelige
materiale, som skønsmændene ses at have indhentet, er modtaget fra Vidne 5 den 16.-17.
marts 2007 (E side *), hvor Sparekassens årsrapport er påtegnet den 18. marts 2007

I tilknytning hertil bemærkes, at den risikovurdering, der skal foretages i henhold til §§ 24 og
25 i Revisionsbekendtgørelsen, er en vurdering, der skal foretages isoleret og uafhængig af
OIV-vurderingen. Der henvises herved til skønsmændenes bemærkninger herom (E 2493):
”Størrelsen af udlån og sikkerheder – og dermed det samlede blanco-element – påvirker ikke
direkte OIV-vurderingen. Der kan således godt være OIV på et engagement, som ikke har et
blanco-element, ligesom engagementer med et stort blanco ikke nødvendigvis har OIV ”.
Målingen af engagementerne relaterer sig således til en værdiansættelse af lånet og
sikkerhederne, herunder opgørelsen af blancodelen.

Som det vil fremgå under de Konkrete Engagementer, kunne en fyldestgørende bonitets-og
risikovurdering fra Revisionen i vid udstrækning have identificeret de mangelfulde forhold
vedrørende de Konkrete Engagementer og dermed have afdækket den forøgede kreditrisiko,
der var på disse engagementer. Denne adfærd er i sig selv ansvarspådragende for Revisionen.

2.1.2 Manglende kritik af Sparekassens interne kontroller, forretningsgange og
funktionsopdeling

Skønsmændene vurderer i 2006-rapporten, at ”sparekassens bevillingsproces og kontrollerne i
bevillingsprocessen var behæftet med væsentlige fejl og mangler ” (E 2115). Dette skyldes
blandt andet den omfattende brug af presserende bevillinger (E 2114). I forbindelse med
revisionen burde revisor ifølge skønsmændene således have identificeret betydelige risici i
bevillingsprocessen (Skønserklæringen 2006, E 2117 og 2137).
Revisionen skulle afledt heraf have dokumenteret, at dette medførte, at den interne kontrol på
bevillingsområdet ikke kunne tillægges værdi som følge af den manglende efterlevelse af
kreditpolitikken og som følge af den manglende kvalitet i det underliggende
bevillingsgrundlag, jf. de manglende tilstrækkelige beregninger og vurderinger vedrørende



/

- 496 -

engagementernes økonomiske forudsætninger, herunder vurderinger vedrørende
sikkerhederne (E 2117). Skønsmændene anfører videre om 2006 følgende (E 2117):

” I revisionsprotokollatet skulle revisor have afgivet en åbenstående bemærkning om
de svage forretningsgange og interne kontroller på bevillingsområdet og have
anbefalet, at omfanget af det underliggende bevillingsmateriale blev udvidet med
henblik på at overholde kreditpolitikken samt med henblik på at forbedre kvaliteten af
bevillingsgrundlaget.”

For 2007 udtaler skønsmændene tilsvarende vedrørende forretningsgangene på udlånsområdet
(E 2469):

” I forbindelse med revisionen burde revisor have identificeret risici i forbindelse med
bevillingsprocessen og afledt heraf have dokumenteret, at dette medførte, at den
interne kontrol på bevillingsområdet ikke kunne tillægges værdi som følge af den
manglende efterlevelse af kreditpolitikken og som følge af den manglende kvalitet i
det underliggende bevillingsgrundlag, jf. de manglende tilstrækkelige beregninger og
vurderinger vedrørende engagementets økonomiske forudsætninger, herunder
beregninger og vurderinger vedrørende sikkerhederne. Den interne kontrol vedr.
bevillingsprocessen var implementeret og dokumenteret, jf. såvel direktionens som
bestyrelsens godkendelse af bevillinger, men kontrollen var ikke udformet
hensigtsmæssigt og fungerede derfor heller ikke betryggende og effektivt, jf.
kontrollen gav kun ringe overbevisning om revisionsmålet værdiansættelse.”

I forsættelse heraf anfører skønsmændene følgende:
” Vi er enige i, at revisor som følge af disse svagheder i forretningsgange og interne
kontroller på bevillingsområdet skulle udvide substansrevisionen, herunder udvide
antallet af engagementer, som skulle revideres i forhold til det planlagte. Dette burde
dog allerede have været revisionsstrategien på planlægningstidspunktet, jf. tidligere
besvarelser, herunder som følge af den højere kontrolrisiko.
Endvidere skulle arten af revisionshandlinger udvides, herunder skulle revisor selv
foretage de vurderinger, som sparekassen ikke havde foretaget med henblik på at
indhente den nødvendige overbevisning om revisionsmålet værdiansættelse. Det
fremgår ikke af revisors arbejdspapirer, hvilke yderligere handlinger som revisor har
udført med henblik på at opnå tilstrækkelig overbevisning på bevillingsområdet som
følge af, at forretningsgangen på visse punkter ikke fungerede fuldt ud. I
revisionsprotokollatet skulle revisor have afgivet en åbenstående bemærkning om de
svage forretningsgange og interne kontroller på bevillingsområdet og have anbefalet,
at omfanget af det underliggende bevillingsmateriale blev udvidet med henblik på at
overholde kreditpolitikken samt med henblik på at forbedre kvaliteten af
bevillingsgrundlaget.
Samlet er det vores vurdering, at der er for mange usikkerheder til, at det kan
konkluderes, at revisor har revideret bevillingsdelen i overenstemmelse med god
revisionsskik, herunder har indhentet et tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis”

Revisionen burde i såvel 2006 og 2007 have gjort opmærksom på, at de væsentligste
forretningsgange og interne kontroller på udlånsområdet ikke fungerede betryggende, jf.
erklæringsafgivelsen i henhold til Revisionsbekendtgørelsens § 6 (Regelsamling 1, side 600).
Selvom det antages, at det for bestyrelsen ikke i sig selv er ansvarspådragende at fravige egne
retningslinjer eller acceptere, at pengeinstituttets direktion fraviger disse, forudsat at



/

- 497 -

det ikke har været uforsvarligt at fravige retningslinjerne, jf.Capinordic-dommen (Mat.sam.
7060), så kan noget tilsvarende ikke antages at gælde for Revisionen. Det påhviler således
Revisionen i henhold til lovgivningen at påse, om interne retningslinjer og forretningsgange
overholdes.

2.1.3 Forkert opgørelse af sammenhængende engagementer, jf. FIL § 145 Skønsmændene
har rettet kritik mod opgørelsen af sammenhængende engagementer, som det allerede er
gennemgået i afsnit B 1.5 ovenfor. Dette forhold er endvidere behandlet indgående i Finansiel
Stabilitets Sammenfattende Processkrift (E 24347ff.) og Processkrift 6 (E 943ff.).
For 2006 er det særligt væsentligt at fremhæve, at skønsmændene udtaler, at der efter deres
opfattelse burde have været foretaget konsolidering af de engagementer, der vedrører 1) Jyske
Ejendomme (E 2258), 2) Sandgården og Entrepriseselskabet 1/9 2003 (E 2259) samt 3)
Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group (E 2259) i videre omfang end sket i revisionsprotokollen
for 2006 (E 2149-2248).
Skønsmændene har også i skønserklæringen for 2007 konstateret mangler og svagheder i
forbindelse med oprettelse af forbundne kunder i kernesystemet, samt at der ikke er foretaget
en korrekt opgørelse af de indbyrdes kunder pr. 31. december 2007 (E 2304 og 2318). I 2007
vedrørte de manglende konsolideringer 1) Jyske Ejendomme-koncernen (E 2587) og 2) All
Nordic-koncernen (E 2611). Disse inddrages ligeledes under de Konkrete Engagementer i det
omfang, det er relevant.
Der er tale om overtrædelse af en strafbehæftet lovbestemmelse i FIL § 145, og Revisionen
burde have gjort anmærkninger om lovovertrædelsen i Revisionsprotokollen, ligesom der
burde have været gjort overvejelser om, hvorvidt overtrædelsen skulle have været oplyst i
påtegningen på Sparekassens årsrapport (Mat.sam. 10049 - FSR responsumudvalgs svar af 12.
juni 1986 (sag nr. 882)).
Det bemærkes endvidere, at der allerede ved revisionen af årsrapporten for 2006 var særlig
grund til at være opmærksom på de sammenhængende engagementer og grænserne i FIL §
145. Det fremgår således af Finanstilsynets ordinære undersøgelsesrapport af 23. juni 2006, at
flere af Sparekassens engegamenter var tæt på 25 %-grænsen, og at der af den grund var
særlig anledning til at være opmærksom på disse engagementer (E 4531). Finanstilsynet
anmoder i samme rapport specifikt revisionen om: ”i revisionsprotokollatet for årsrapport
2006 at redegøre for, om de i rapporten anførte påbud er efterlevet ” (E 4532).

Der henvises endvidere til det til brug for sagen indhentede responsum fra FSR’s
Responsumudvalg vedrørende 2006, besvarelsen af spørgsmål 14 (E 2688), som indeholder en
vurdering af, hvordan revisor bør reagere, når der konstateres overskridelser af FIL § 145
og/eller mangler ved opgørelsen af sammenhængende engagementer:

” Det er Udvalgets vurdering, at det var væsentligt for Sparekassen at kunne opgøre
størrelsen af den samlede risiko på en gruppe af indbyrdes afhængige engagementer i
henhold til de dagældende regler. Der var derfor tale om en væsentlig mangel i
Sparekassens forretningsgange, som revisor burde rapportere til den øverste ledelse i
et revisionsprotokollat, da forholdet blev konstateret. Beskrivelsen af forholdet skulle
i givet fald også være gengivet i revisionsprotokollen vedrørende årsrapporten for
2006 i et særligt afsnit, hvor samtlige bemærkninger, som revisionen for 2006 havde
givet anledning til, skulle gengives med beskrivelse af status på bemærkningen. En
konstatering af forholdet burde i givet fald også have medført, at revisor i
revisionsprotokollen vedrørende



/

- 498 -

årsrapporten for 2006 havde taget forbehold for mangler omkring forretningsgange
for opgørelse af engagementer med grupper af indbyrdes forbundne kunder i den
lovkrævede erklæring fra revisor omkring dennes vurdering af sparekassens
administrative praksis på væsentlige områder.
Medmindre revisor har foretaget supplerende konkrete revisionshandlinger til
afdækning af forholdet, ville en konstatering af den beskrevne mangel i
forretningsgangene også medføre, at revisor i revisionsprotokollen vedrørende
årsrapporten for 2006 skulle anføre, at revisor ikke kunne afgive den krævede
oplysning om, at pengeinstituttets måling af udlån og garantier var foretaget i
overensstemmelse med reglerne herfor, og at revisor i revisionsprotokollen
vedrørende årsrapporten for 2006 skulle anføre, at denne ikke kunne afgive erklæring
om, hvorvidt det enkelte engagement var målt korrekt i de af Sparekassen opgjorte og
beskrevne 10 største engagementer, der var en del af revisionsprotokollen vedrørende
årsrapporten for 2006.”

Der henvises endvidere til besvarelsen af spørgsmål 15 til FSR’s Responsumudvalg (E 2689)
samt besvarelsen af spørgsmål 16 vedrørende 2007 (E 2699) samt skønsmændenes tilsvarende
vurdering heraf (E 2259).

2.1.4 Ikke retvisende regnskabsaflæggelse
De ovennævnte forhold førte samlet set til en ikke retvisende regnskabsaflæggelse for
Sparekassen, der som nævnt burde have givet Revisionen anledning til at fremkomme med
bemærkninger hertil i revisionsprotokollen for Sparekassen, ligesom der burde have været
taget forbehold herom i Sparekassens årsrapport. Revisionen har som følge heraf afgivet
urigtige eller mangelfulde påtegninger på årsrapporterne og urigtige eller mangelfulde
oplysninger i revisionsprotokollerne og årsrapporterne for 2005-2007 for Sparekassen.

Skønsmændene fremkommer herudover med en omfattende kritik af en række øvrige forhold
af relevans for revisionen af Sparekassens årsrapporter. I forhold til revisionen af
ledelsesberetningen gør dette sig gældende for så vidt angår noteoplysningen om
brancheeksponering (E 2612) samt manglende hensættelser til garantiforpligtelser
(udlandslån) i Sparekassens balance.

For 2007, hvor skønsmændene har haft adgang til Revisionens arbejdspapirer, anfører
skønsmændene følgende i besvarelsen af spørgsmål 1 i skønsrapporten for 2007 (E 2362):

” Efter vores vurdering giver årsregnskabet på flere områder ikke et retvisende
billede af årets resultat samt af aktiver og passiver og den økonomiske stilling. Der
henvises til de områder, hvor vi har beskrevet, at revisionen ikke er udført i
overensstemmelse med god revisionsskik.

[…]

Samlet vurdering

Revisionen er på en række områder ikke udført i overensstemmelse med god
revisionsskik. Der henvises til beskrivelsen under de enkelte områder. Som følge heraf
skulle revisionspåtegningen have været modificeret. Revisionspåtegningen er således
ikke afgivet i overensstemmelse med erklæringsbekendtgørelsen.”



/

- 499 -

I fortsættelse af besvarelsen af spørgsmål 1 til skønsrapporten for 2007 blev skønsmændene i
de supplerende spørgsmål anmodet om at oplyse, hvilke modifikationer i påtegningen på
årsregnskabet som revisionen burde have givet anledning til, samt at udarbejde et eksempel på
en formulering af revisionspåtegningen med de ovennævnte modifikationer.

I tilknytning hertil fremkom skønsmændene med følgende besvarelse (E 24658):

” I besvarelsen af spørgsmål 1 i spørgetema vedrørende 2007 har vi beskrevet en
række områder, hvor revisor efter vores vurdering ikke har indhentet et tilstrækkeligt
og egnet revisionsbevis, herunder ikke overholdt god revisionsskik. I forbindelse med
udformningen af revisionspåtegningen og de heri indeholdte forbehold har vi
foretaget en afvejning af risiko og væsentlighed, det vil sige, at manglende
overholdelse af god revisionsskik på de enkelte områder ikke nødvendigvis medfører,
at der skal tages forbehold for alle områder, hvor god revisionsskik ikke er overholdt.
Denne afvejning foretages ligeledes under hensyntagen til regnskabslæseren og
væsentligheden af de konstaterede fejl og mangler i årsrapporten.

For så vidt angår begrundelserne for de enkelte forbehold henvises generelt til
besvarelsen af spørgsmål 1 i spørgetema vedrørende 2007.

Det er vores samlede vurdering, at der mangler et tilstrækkeligt og egnet
revisionsbevis for værdiansættelsen af væsentlige regnskabsposter i årsrapporten, og
at dette sammen med de præsentationsmæssige og oplysningsmæssige fejl og mangler
medfører, at revisor skulle have afgivet en manglende konklusion i
revisionspåtegningen, jf. RS 701.13.

Det er herunder vores vurdering, at der ikke foreligger et tilstrækkeligt og egnet
revisionsbevis for værdiansættelsen af de engagementer, herunder store
engagementer, som revisor har revideret, hvilket medfører, at der generelt ikke
foreligger et tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis for værdiansættelsen af udlån på
1.489.997 t.kr. Udlån på 1.489.997 t.kr. udgør ca. 80 % af balancesummen på
1.862.117 t.kr.”

Skønsmændene fremkommer på baggrund af ovenstående med deres bud på, hvordan de
nødvendige forbehold i påtegningen på årsregnskabet for 2007 kunne have været formuleret
(E 24659), herunder 1) forbehold for værdiansættelsen af Sparekassens udlån, 2) forbehold
for, at der ikke er indregnet en hensat forpligtelse i balancen vedrørende garantier oplyst i note
21 til årsrapporten, 3) forbehold for den afledte effekt heraf i oplysningerne i note 21, 4)
forbehold for en række præsentations- og oplysningsmæssige fejl og mangler i årsrapporten
og 5) forbehold for udlånsgruppering på sektorer og brancher i note 9 i årsrapporten som følge
af, at Revisionen ikke har fået forelagt et tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis til verifikation
af disse oplysninger.
Skønsmændene formulerer herefter følgende forslag til en formulering vedrørende
manglende revisionsmæssig konklusion i forhold til revisionen af årsrapporten for 2007:

” Manglende konklusion
På grund af betydeligheden af de forhold, der er beskrevet i forbeholdene, har vi ikke
været i stand til at opnå et tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, der kan



/

- 500 -

danne grundlag for en konklusion. Vi udtrykker derfor ingen konklusion om
årsregnskabet.”

Der er tale om et meget væsentligt forbehold, som udtrykkes og baseres på baggrund af
skønsmændenes gennemgang af BDO’s arbejdspapirer. Det gøres gældende, at samme
forbehold burde have været taget i årsrapporten for 2006, og at Sparekassen således har aflagt
ikke-retvisende årsrapporter for såvel 2006 som 2007.

Det bestrides endvidere, at Finanstilsynets efterfølgende gennemgang af Sparekassens 50
største engagementer i sommeren 2008 kan fritage Revisionen for ansvar. Der henvises til
særskilt afsnit E 4 herom nedenfor, idet det bemærkes, at Revisionen som beskrevet af
skønsmændene skal foretage omfattende egne undersøgelser af grundlaget for vurderingen af
værdien af de stillede sikkerheder og kundens økonomiske forhold. Dette arbejde adskiller sig
fra Finanstilsynets inspektioner (E 15301 og 15405), idet Finanstilsynet i modsætning til
Revisionen ikke udfører dokumentkontrol i forhold til det bagvedliggende grundlag.

Skønsmændene baserer sig på et omfattende materiale, som der nærmere er redegjort for i
Ekstrakten side 2070, herunder særligt revisors arbejdspapirer for 2007, som er den relevante
skønsgenstand i forhold til en sagkyndig vurdering af, om revisor i henhold til god
revisionskik har sikret sig et tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til at kunne konkludere på de
forhold, som revisor skal konkludere på i henhold til lovgivningen. Skønsmændene vurderer,
at dette ikke er tilfældet. Det bestrides i den forbindelse, at skønsmændenes konklusioner kan
drages i tvivl som følge af, at de ikke har fået forelagt Sparekassens kundemapper, idet det
bemærkes, at relevant materiale herfra i givet fald burde have indgået i revisors
arbejdspapirer. Der henvises endvidere til afsnit E 2 nedenfor, hvor der nærmere redegøres for,
at Sparekassens oplysninger om såvel kunder som engagementerne var mangelfulde.

I tilknytning hertil bemærkes, at skønsmændenes kritik i vidt omfang relaterer sig til, at der
forelå et mangelfuldt oplysningsgrundlag om de engagementer, som Revisionen havde en
lovgivningsmæssig pligt til at gennemgå og erklære sig om, og at Revisionen som følge heraf
ikke i tilstrækkeligt omfang var i stand til at konkludere på værdiansættelsen af Sparekassens
udlån. Det forhold, at lånene oprindeligt blev bevilget på et mangelfuldt og uoplyst grundlag
slår således også igennem i forhold til Revisionen, idet engagementsrevisionen herefter
ligeledes kommer til at foregå på et mangelfuldt og uoplyst grundlag.

Landsretten kan derfor på baggrund af skønsrapporten lægge til grund, at det fornødne
ansvarsgrundlag for Revisionen er tilstede, idet Revisionen ved sin revision af Sparekassen
har tilsidesat god revisionsskik og god revisorskik, subsidiært professionsstandarder om
almindelig agtpågivenhed og omhu ved arbejdets udførelse såvel inden for som uden for
revisorlovens område. Dette vil blive yderligere understøttet ved gennemgangen af de
Konkrete Engagementer nedenfor.

2.2. Årsagssammenhængen mellem revisionens ansvarspådragende adfærd og tabet Det
gøres gældende, at tabene på engagementerne, jf. bilag 474 (E 24706ff.), kunne være undgået
eller begrænset, såfremt Revisionen havde udført revisionen i 2006 og 2007 i
overensstemmelse med god revisorskik, god revisionsskik eller i øvrigt med den
agtpågivenhed og omhu, som med rette kan forventes af en revisor, der udfører arbejde inden
for eller uden for revisorlovens område. Nærværende afsnit udgør generelle



/

- 501 -

betragtninger i relation til årsagssammenhæng, der vil blive konkretiseret ved hvert enkelt af
de Konkrete Engagementer.

Der er redegjort for de lovgivningsmæssige krav til revisionen af en Sparekasse i det
Sammenfattende Processkrift, Punkt 10 (E 24323), herunder de særlige krav, der stilles til
revisor ved revision af pengeinstitutter i henhold til Revisionsbekendtgørelsens §§ 6, 14 og
25. Formålet med disse krav er, at revisor for et pengeinstitut skal forholde sig selvstændigt og
kritisk til den med de store udlån forbundne risiko og således foretage sin egen vurdering af
den med udlånet forbundne kreditrisiko, ligesom revisor skal forholde sig selvstændigt og
kritisk til, om forretningsgange og kontrolmiljøer fungerer betryggende.

Revisionens opgavevaretagelse har ikke været forskriftsmæssig og var i strid med god
revisionsskik, jfr. det herom anførte i det forudgående afsnit. I en sådan situation skal
bevisbyrden for årsagssammenhæng vendes således, at den, der har udvist culpa, skal bevise,
at det culpøse forhold ikke var årsag til den indtrådte skade. Alternativt skal bevisbyrden for
årsagssammenhæng lempes betydeligt (Mat.sam. 9812). Under alle omstændigheder gøres det
imidlertid gældende, at betingelsen om årsagssammenhæng er opfyldt.

Betingelsen om årsagssammenhæng fordrer stillingtagen til et sandsynligt alternativt
hændelsesforløb, hvor de ansvarspådragende handlinger fra Revisionens/skadevolders side
tænkes bort. Mulige alternative hændelsesforløb i relation til Revisionens årsagssammenhæng
er beskrevet i det Sammenfattende Processkrift, side 183-188 (E 24358). Som anført i det
Sammenfattende Processkrift (E 24361 f.) og som uddybet i det følgende ville Formandskabet
og Direktøren være påtvunget en handlepligt og burde have reageret anderledes end blot at
fortsætte med at bevilge risikofyldte lån, enten som følge af eksternt pres eller af egen drift,
hvis Revisionen havde opfyldt sine pligter.

Det fastholdes, at de i det Sammenfattende Processkrift opstillede mulige reaktioner fra
eksterne aktører såsom Finanstilsynet eller eksterne långivere til Sparekassen og/eller
ledelsens egne reaktioner kunne og burde have ført til, at de konkrete tab kunne være undgået,
idet engagementerne ikke ville være blevet forøget, og engagementerne kunne have været
afviklet helt eller delvist i den mellemliggende periode.

Hvis Revisionen i forbindelse med den løbende revision og statusrevisionen ultimo 2006
havde udført en revision i overensstemmelse med det af skønsmændene påkrævede, var
bestyrelsen blevet gjort konkret opmærksom på de fejlagtige og mangelfulde forhold senest
ved forelæggelsen af revisionsprotokollen for 2006 den 13. marts 2007. Som skønsmændene
påpeger, kunne der også allerede have været reageret i forbindelse med protokollatet for den
løbende revision i november 2006 (E 6509).

Det følger endvidere af FIL §§ 194 og 195, at årsrapporten og revisionsprotokollatet
vedrørende årsrapporten skal indsendes til Finanstilsynet. Det følger heraf, at kritiske
bemærkninger om de forhold, der ønskes kontrolleret i forbindelse med den eksterne revision,
umiddelbart kommer til Finanstilsynets kundskab. Ved en korrekt formuleret påtegning på
Sparekassens årsrapporter for 2006, jfr. skønsmændenes forslag, ville Finanstilsynet og
omverdenen allerede i marts 2007 være blevet opmærksom på, at der i Sparekassen havde
været en væsentlig udlånsvækst, som Sparekassen havde mistet kontrollen over, og at der var
betydelig usikkerhed forbundet med værdiansættelsen af Sparekassens udlån. Det bemærkes
endvidere, at revisor i medfør af FIL § 200 havde en indberetningspligt til Finanstilsynet, hvis
revisor bliver opmærksom på forhold, som kan medføre en overtrædelse af lovgivningen.



/

- 502 -

Ledelsens indsigt i de konkrete mangelfulde forhold, som Revisionen skulle have gjort
Bestyrelse og Direktion opmærksom på, ville på et langt tidligere tidspunkt i forløbet have
afsløret, at Direktøren ikke overholdt Kreditinstruksen for Sparekassen, idet lån over 5 mio.
kr. blev bevilget og udbetalt uden forelæggelse for bestyrelsen til bevilling, at
Kreditpolitikkens principper for værdiansættelse af sikkerheder ikke blev efterlevet, at
Sparekassens grundlag for at værdiansætte sikkerheder var mangelfuld, at sammenhængende
engagementer i henhold til FIL § 145 ikke var opgjort korrekt og at kreditrisikoen på de af
sagen omfattede engagementer ikke var retvisende afspejlet i Sparekassens opgørelse af
engagementerne og værdiansættelsen af Sparekassens udlån.

Sådanne oplysninger burde have afstedkommet prompte tiltag fra ledelsens side i forhold til
de af denne sag omfattede Konkrete Engagementer, herunder eksempelvis følgende:

- Ledelsen burde have iværksat en undersøgelse af de engagementer, som Person 21 var
involveret i. Revisionen burde i forbindelse med revisionen af 2006-regnskabet havde
foretaget en detaljeret gennemgang af Dansk Jord-engagementet og Voldbrohus-
engagementet og i den forbindelse have afdækket, at der var sådanne
uregelmæssigheder ved disse engagementer, at dette burde have givet anledning til
yderligere undersøgelser samt omgående stop af yderligere bevillinger og
låneudbetalinger til kunder, hvor Person 21 var direkte eller indirekte involveret,
herunder særligt kunder som var henvist af Person 21,

- Ledelsen burde have strammet op på bevillingsprocessen i Sparekassen,

- Ledelsen burde have iværksat procedurer, der sikrede en bedre kreditopfølgning,
således at det kunne sikres, at de i låneindstillingerne forudsatte sikkerheder og
finansierede ejendomshandler blev gennemført som forudsat,

- Ledelsen burde have krævet yderligere og fornøden sikkerhed for de mest risikofyldte
lån og alternativt søgt dem indfriet eller afviklet, og

- Ledelsen burde fra ultimo 2006 eller primo 2007 ikke have bevilget yderligere lån til
de involverede debitorer.

Tilsvarende betragtninger gør sig gældende for Revisionens løbende revision i 2007 og
statusrevisionen ultimo 2007, idet det dog som hovedanbringende gøres gældende, at en
korrekt udført revision i 2006 i sig selv burde have medført, at de uforsvarlige lån, der blev
bevilget i 2007, kunne være undgået.

Det er sandsynligt, at en afvikling af de relevante engagementer i foråret 2007 og foråret 2008
var mulig, samt at dette havde forebygget de senere indtrådte tab. Som BDO har fremhævet
flere steder i sit sammenfattende processkrift, indtrådte finanskrisen først i Danmark i 2.
halvår af 2008.

Revisionen har over for Finansiel Stabilitets anbringender om årsagssammenhæng blandt
andet gjort gældende, at finanskrisen alligevel havde medført tabene, hvorfor der foreligger
diskulperende årsagskonkurrence. Det bestrides, at finanskrisen kan påberåbes af Revisionen
som diskulperende for deres erstatningsretlige ansvar for tab lidt af Sparekassen. Det var
således en direkte følge af Revisionens ansvarspådragende



/

- 503 -

dispositioner, at Sparekassen var unødigt sårbar, da finanskrisen kom, og dermed ikke var i
stand til at absorbere konjunkturudsvinget, der skete ved finanskrisen. De konkrete opgjorte
tab opstod som en påregnelig følge af den mangelfuldt udførte revision.
Revisionen bliver således ikke ansvarsfritaget for sine ansvarspådragende handlinger, fordi
finanskrisen senere indtrådte. I retspraksis ses finanskrisen heller ikke at have været tillagt en
diskulperende virkning for ansvarsvurderingen. Ved dom af 12. oktober 2011 (B-2640-10)
(Dreamhaus ApS) (Mat.sam. 4091) afviste Østre Landsret også, at finanskrisen kan udgøre en
diskulperende eller ansvarsfritagende omstændighed i forbindelse med en ansvarsvurdering.

Ansvarspådragende handlinger fra ledelsens side kan heller ikke have en ansvarsfristagende
eller diskulperende virkning i forhold til Revisionens fejl og forsømmelser, jfr. det i Finansiel
Stabilitets Sammenfattende Processkrift side 187 anførte (E 24362). Revisionen kan således
ikke med rette hævde, at der ikke er årsagssammenhæng under henvisning til, at Sparekassens
ledelse efter Revisionens opfattelse alligevel ikke ville have gjort noget, uanset om
Revisionen havde påpeget fejl og mangler ved Sparekassens bevillingsproces og usikkerheder
i Sparekassens opgørelse af værdien af lån og sikkerheder. Dette er baseret på det
erstatningsretlige princip, at skadelidte ikke mister sit krav mod en skadevolder grundet den
omstændighed, at der er to eller flere ansvarsbærende skadevoldere. Det rette alternative
scenarie i denne sammenhæng er derfor, hvad en ansvarlig ledelse burde have gjort, hvis
Revisionens ansvarspådragende adfærd tænkes bort.

Der er således årsagssammenhæng mellem de ansvarspådragende handlinger fra Revisionens
side og de konkret opgjorte tab. Flere skadevoldere, der er ansvarlige for samme skade, hæfter
solidarisk, uafhængigt af evt. forskelle i det underliggende ansvarsgrundlag. Revisionens
ansvarspådragende adfærd har dermed resulteret i samme skade som Direktørens og
Formandsskabets ansvarspådragende adfærd, hvorefter de sagsøgte ifalder et solidarisk ansvar
for det indtrådte tab. Der er ikke grundlag for at fravige hovedreglen om solidarisk ansvar.

Kausaliteten mellem Revisionens mangelfulde revision af udlånsområdet i Sparekassen og de
senere indtrådte tab på lånene vil ligeledes blive belyst og fremhævet under hvert enkelt af de
Konkrete Engagementer.

C. Ledelsens og Revisionens erstatningsansvar for konkrete engagementer
1 Indledning 
Den såkaldte business judgement-doktrin medfører, at der i udgangspositionen ved
bevisbedømmelsen bør udvises en vis tilbageholdenhed med at tilsidesætte
forretningsmæssige skøn. Et selskabs ledelse ifalder således ikke uden videre ansvar for
forretningsmæssige fejlskøn, selvom disse senere måtte vise sig tabsgivende for den
pågældende virksomhed. Imidlertid forudsætter doktrinen, at de disponerende
ledelsesmedlemmer foretager sådanne forretningsmæssige skøn på et tilstrækkeligt klart og
oplyst grundlag, jf. Jan Schans Christensen: Aktie- og anpartsselskabsret, 5. udgave (2017),
side 722 f. (Mat.sam. 9950).

Business judgement-doktrinen kan således indrømme bestyrelsesmedlemmerne en margin,
men udsteder ikke fripas for fejlskøn, jfr. eksempelvis Person 110 og Person 111 i
ET.2007.237 (Mat.sam. 9011), der formulerer det således, at ”… domstolene ikke kritikløst
accepterer, at har man skønnet, er man ansvarsfri …” .



/

- 504 -

Dette er også bekræftet i retspraksis, og hvor retten finder det oplysningsgrundlag, den
tabforvoldende disposition er foretaget på baggrund af, utilstrækkeligt, må de implicerede
forvente en intensiv efterprøvelse af deres beslutning, jfr. U.2001.873H (Mat.sam. 3749).

Det gøres gældende, at der for så vidt angår de bevillingsdispositioner, der er foretaget
vedrørende de Konkrete Engagementer, ikke skal udvises tilbageholdenhed med en
efterprøvelse af bevillingsgrundlaget, idet de Konkrete Engagementer i sagen i vidt omfang
blev bevilget på et utilstrækkeligt og uoplyst grundlag. De af Formandsskabet og Direktionen
foretagne konkrete bevillingsdispositioner er således ikke omfattet af eller ”beskyttet” af
business judgement-doktrinen. Doktrinen om business judgement forudsætter alene, at der
udvises tilbageholdenhed med at efterprøve selve det forretningsmæssige skøn, mens der ikke
er grundlag for at udvise tilbageholdenhed med en prøvelse af selve grundlaget for skønnet
under henvisning til business judgement-doktrinen.

Dommene i de seneste ansvarssager mod bankledelserne i henholdsvis Capinordic-sagen
(Højesterets dom af 15. januar 2019 i sag 226/2015 (”Capinordic-sagen”), Mat.sam. 7023) og
Amagerbank-sagen (Østre Landsrets dom af 26. juni 2019, 22. afd. Nr. B-1390-17
(”Amagerbanken-sagen”), Mat.sam. 7077) indeholder nogle generelle udtalelser om et
forsvarligt grundlag i relation til bevillinger i et pengeinstitut.

I Højesterets dom i Capinordic-sagen udtaler Højesteret(Mat.sam. 7059):

” En beslutning om at yde et lån beror i vidt omfang på et forretningsmæssigt skøn
navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal foretages på et
forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå formålet med lånet,
låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne til at drive sin
virksomhed, herunder i lyset af den almindelige økonomiske konjunktur. Hvilke krav
der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil bero på en
samlet vurdering i det enkelte tilfælde. Højesteret finder, at der bør udvises
forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, der er udøvet af
bankens bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån.

Samme forsigtighed skal ikke udvises, hvis det må antages, at en bevilling af et lån
eller en anden disposition knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra
forretningsmæssige hensyn til banken, men også ud fra andre – og banken
uvedkommende – hensyn. Højesteret finder, at der i en sådan situation må stilles
skærpede krav til, at det er blevet sikret, at bankens interesser ikke er tilsidesat.

(…)

Vurderingen af, om bevillingen af et lån har været forsvarlig, må foretages på
baggrund af de oplysninger, som forelå på bevillingstidspunktet. Der må lægges vægt
på den viden, som det enkelte ledelsesmedlem på dette tidspunkt havde eller havde
adgang til. Det må endvidere tillægges betydning, om direktionen eller bestyrelsen –
hvis der har været anledning hertil – har sørget for, at nødvendige og yderligere
oplysninger blev tilvejebragt, før lånet blev bevilget.”



/

- 505 -

I Amagerbank-sagen gentages Højesterets bemærkninger fra Capinordic-dommen i dommen
på side 277 (Mat.sam. 7353), men Østre Landsret uddyber dog Højesterets bemærkninger
blandt andet med følgende (side 278 f.):

” Hvis en bevilling er meddelt på skriftligt grundlag, må det i særlig grad påhvile de
enkelte bestyrelsesmedlemmer at tage stilling til, om de oplysninger, der er fremlagt,
er tilstrækkelige til at kunne udgøre et forsvarligt beslutningsgrundlag, og hvis dette
ikke er tilfældet anmode om yderligere oplysninger og mundtlig behandling af
ansøgningen.” [min fremhævelse]

Herudover uddyber Landsretten præmisserne fra Capinordic-sagen med følgende
bemærkninger, der relaterer sig til situationen, hvor en bevillingsbeslutning afviger fra, hvad
omstændighederne ved låntager, engagementet mv. ellers i udgangspunktet burde tilsige (side
278, Mat.sam. 7354):

” I tilfælde, hvor et engagement er nødlidende og navnlig låntagerens økonomiske
forhold, sikkerhedsstillelsen, den almindelige økonomiske konjunktur og kundens
evne til at drive sin virksomhed, som udgangspunkt taler imod at forlænge eller
udvide en bevilling, kan hensyn til at begrænse bankens tab efter omstændighederne
desuagtet begrunde en forlængelse eller udvidelse af et allerede bevilget lån. Det må
bero på en konkret vurdering, om en sådan bevilling er forsvarlig. Der må navnlig
lægges vægt på, om den yderligere bevilling er begrænset til det, som er nødvendigt
for at sikre bankens interesser. Udsigterne til, at banken ved den yderligere bevilling
sikrer, at der kan opnås dækning af bankens tilgodehavende, og det relative forhold
mellem det bestående engagement og den risiko, som banken påtager sig ved den
yderligere bevilling, må herved tillægges betydning.”

Baggrunden herfor var dog, at bestyrelsen i Amagerbanken efter Landsrettens opfattelse
havde foretaget disse risikobetonede bevillinger på et tilstrækkeligt grundlag, hvor bestyrelsen
var klar over risikoen og bevidst foretog bevillingerne ud fra en mere langsigtet strategi. Dette
var blandt andet dokumenteret i form af Management Summaries. Der var med andre ord
foretaget et begrundet forretningsmæssigt skøn, hvorefter Landsretten – i overensstemmelse
med Capinordic-dommens præmisser – udviste forsigtighed med at tilsidesætte dette skøn.

Det gøres på den baggrund gældende, at Direktøren og Formandskabet i de tilfælde i
Sparekasse, hvor de ikke forud for bevillinger eller genbevillinger – dokumenteret – har gjort
sig relevante overvejelser eller inddraget relevante beskrivelser af den med finansieringen
forbundne risiko eller på et tilstrækkelig og oplyst grundlag har foretaget en velbegrundet
beslutning, der inddrager blandt andet låntagers økonomiske situation, sikkerhedsstillelsen,
kundens evne til at drive sin virksomhed, konjunkturfølsomhed m.v., har disponeret på et
konkret uforsvarligt grundlag.

I disse situationer kan en beslutning om en bevilling ikke begrundes – eller undskyldes – med,
at der var tale om en forretningsmæssig disposition, der er omfattet af Business Judgement-
doktrinen, som netop forudsætter, at skønnet sker på et tilstrækkeligt klart og oplyst grundlag.



/

- 506 -

Det er i denne sammenhæng Direktionens og Formandskabets selvstændige ansvar at sørge
for, at det fornødne beslutningsgrundlag bliver tilvejebragt således, at der på baggrund af dette
oplysningsgrundlag kan træffes en ”forsvarlig” beslutning. Er grundlaget for at træffe
kreditbevillingsbeslutningen utilstrækkeligt og uforsvarligt, bliver selve
bevillingsbeslutningen i lyset heraf også uforsvarlig , da den ikke træffes på et oplyst
grundlag.

Det gøres gældende, at hvert enkelt af de Konkrete Engagementer er bevilget på et
uforsvarligt grundlag, og at der er tale om konkret uforsvarlig långivning.

1.1 Dansk Jord ApS - Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S Der henvises til
den udførlige gennemgang i det Sammenfattende Processkrift af 2. januar 2019 (E 24247-
24252) og Processkrift 6 (E 1036-1049).

Formandsskabet og Direktøren bevilgede ved i alt tre bevillinger et samlet engagement på i alt
59,3 mio. kr. til Virksomhed ApS 1 og D.F.C Group Holding A/S’ køb af anparterne i
selskabet Dansk Jord ApS. Der var tale om et efter Sparekasses forhold stort engagement.
Realiteten i finansieringen endte med at være, at Sparekassen finansierede en for Sparekassen
ukendt sælger af selskabet med de meget store lån.

D.F.C. Group A/S blev henvist som kunde i Sparekassen af Person 21.

Bevilling nr. 9787 – Lån til Virksomhed ApS 1's køb af 50 % af anparterne i Dansk Jord -
Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Den første af de tre bevillinger blev bevilget af Direktøren
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

som presserende den 10. november 2006 og efterbevilget af Formandsskabet den 14.
november 2006 ved bevilling nr. 9787 (E 5005). Bevillingsteksten var så kortfattet og
indholdsløs, at den ikke kunne anvendes som grundlag for en forsvarlig kreditvurdering af den
långivning, der indstilles til bevilling: Der stod alene: Køb af 50 % af anparterne i Dansk
Jord, knap 15 mio.kr. – kredit til indfrielse af sælgers tilgodehavende ved Dansk Jord ApS,
14,277 mio. kr.

Der manglede således (i) regnskabsoplysninger for låntager, (ii) regnskabsmæssige
oplysninger om selskabet Dansk Jord ApS, der skulle finansieres med kreditten, (iii)
oplysninger om de underliggende ejendomme, der blev finansieret med kreditten og (iv)
vurderinger af værdien af de underliggende ejendomme og selskabsanparter samt oplysninger
om hæftelserne på de af selskabet ejede grunde.

Lånet var allerede udbetalt til sælger af anparterne og til selskabet Dansk Jord ApS inden
oprettelsen af den skriftlige låneindstilling og Direktørens og Formandsskabets bevilling af
lånet (E 15166, 12195 – 12197 samt 4783 og 4919). Lånene blev endvidere udbetalt uden
samtidig berigtigelse af handlen.

Direktøren forklarede, at han der ikke er tvivl om, at Vidne 5 havde
drøftet sagen, inden bevillingen, og at han havde sagt god for den allerede inden bevillingen
(Forklaringer side 61).

Manglende dækkende sikkerhed: På bevillingstidspunktet blev der alene forventet pant i
anparterne i Dansk Jord ApS (som aldrig blev etableret) samt selvskyldnerkaution fra Person
21 personligt, men ikke pant i de underliggende ejendomme.



/

- 507 -

Først den 20. oktober 2008, to år efter udbetalingen af lånene, håndpantsatte Dansk Jord ApS
et ejerpantebrev på 62 mio. kr. i de ubebyggede grunde beliggende i Næstved til sikkerhed for
enhver forpligtelse, som D.F.C. Group Holding A/S, Virksomhed ApS 1, Dansk Jord ApS og
Ejendomsselskabet E19 ApS (sælgerselskabet, som fortsat ejede kapitalandelene i Dansk Jord
ApS) havde over for Sparekassen (E 9993). Det fremgår af håndpantsætningserklæringen, at
de underliggende ejendomme var behæftede, hvilket også uden videre kunne have været
afklaret på bevillingstidspunktet. På de efterfølgende tvangsauktioner, hvor blandt andet
ejendommen beliggende Dyssegårdsvej 28 blev solgt for 2,2 mio. kr., blev alene de
foranstående hæftelser (delvist) dækket. Der var på dette tidspunkt samlet tinglyst
pantehæftelser for 65 mio. kr. i blot denne ejendom.

Låntagers økonomi var konjunkturfølsom og utilstrækkeligt belyst: Låneindstillingen
indeholdt ikke regnskabsoplysninger om Virksomhed ApS 1. Direktør Sagsøgte 1 har herom
forklaret, at dette var begrundet i, at Virksomhed ApS 1 var et nystiftet selskab
(Forklaringerne 46). Selskabet var dog stiftet den 28. november 2003, men selskabet havde på
bevillingstidspunktet alene aflagt regnskab en gang den 5. oktober 2005, og dermed endnu
ikke aflagt årsregnskab for perioden 01. januar 2005 – 31. december 2005 (E 14646). Der var
endvidere den 11. oktober 2006 – en måned inden bevillingen til Virksomhed ApS 1 –
indleveret anmodning om opløsning af selskabet, jf. ApSL § 60, jf. § 61.

Skønsmændene har foretaget en regnskabsanalyse af regnskaberne for Virksomhed ApS 1 for
2004, 2005 og 2006 (E 2178). Det fremgår heraf, at Selskabets egenkapital var steget fra 2,6
mio. kr. pr. 31. december 2004 til 13,3 mio. kr. pr. 31. december 2006, men som følge af den
væsentlige aktivitetsudvidelse var soliditeten samtidigt faldet fra 0,79 pr. 31. december 2004
til 0,13 pr. 31. december 2006. Der var således tale om et selskab med en ringe soliditet, hvor
egenkapitalen hurtigt ville forsvinde, hvis der kom konjunkturudsving på værdierne af de af
selskabet ejede ejendomme. Resultatet af den primære drift var ca. 1 mio. kr. i 2005. Det er
ikke muligt at udlede økonomien og afkastet fra ejendommene af regnskabet.

Af den til låneindstillingen medfølgende dækningsbidragsoversigt fremgår, at der skulle
betales rente af de to lån med henholdsvis 4,70 % og 5,20 % svarende til en årlig rentebetaling
på hvert af de to lån på henholdsvis 681.218 kr. og 742.404 kr.

Vedrørende selskabet Dansk Jord ApS, som blev finansieret ved et videreudlån på 14,277 mio.
kr. ved bevillingen, og hvor lån til køb af 50 % af anparterne ligeledes blev bevilget, har
Direktøren forklaret, at regnskaberne for Dansk Jord ApS givetvis måtte have været
gennemgået, og at han ikke vidste, hvorfor der ikke var omtalt regnskabstal i låneindstillingen
(Forklaringerne 61).

Om regnskabet for Dansk Jord ApS for perioden oplyser skønsmændene følgende (E 2179):
”Årsrapporten for Dansk Jord ApS for perioden 1/7 2005-30/6 2006 er offentliggjort den 8/11
2006. Årsrapporten er revideret af Revisionsfirma 2, Registreret Revisionsanpartsselskab, som
i revisionspåtegningen i årsrapporten for 2005/2006 har taget forbehold for fortsat drift. Det
er vores vurdering, at sparekassen må formodes at have været i besiddelse af oplysninger om
resultatet mv., enten skriftligt eller mundtligt fra kunden. Det vurderes derfor som forsvarligt
at inddrage oplysninger fra årsrapporten i nærværende vurdering.”



/

- 508 -

Andre vurderinger: Skønsmændene udtaler i skønsrapporten følgende om bevillingen (E
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

2181): ”I låneindstillingerne for begge selskaber er ikke vedlagt eller omtalt budgetter for det
samlede udlån på 44,3 mio. kr., herunder foretaget en kreditvurdering af de underliggende
aktiver i Dansk Jord ApS ” …” . Det er vores vurdering, at den samlede risiko for sparekassen
er betydelig, jf. manglende sikkerheder i f.eks. ejendommene i Dansk Jord ApS. Dansk Jord
ApS har iflg. årsrapporten for 2005/2006 afgivet sikkerhed i ejendommene med
ejerpantebreve på nom. 10,3 mio. kr. I forhold til den regnskabsmæssige værdi for
ejendommene pr. 30/6 2006 på 62,5 mio. kr. burde der være væsentlig yderligere sikkerhed i
ejendommene. Det skal dog i den forbindelse bemærkes, at sparekassen ikke har ydet lånet på
14,3 mio. kr. direkte til Dansk Jord ApS, men kun har ydet lån til Virksomhed ApS 1, som har
foretaget videreudlån til Dansk Jord ApS ”.

På bevillingstidspunktet havde engagementer med Virksomhed ApS 1 ikke tidligere været
genstand for vurdering fra Sparekassens revision, ligesom engagementer med Virksomhed
ApS 1 ikke havde været genstand for gennemgang af Finanstilsynet i forbindelse med den
ordinære gennemgang af Sparekassen i henholdsvis 2002 og 2006. Ved Finanstilsynets
gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet med Virksomhed ApS 1 karakteren 2b (E
9969), hvilket er udtryk for, at engagementet blev vurderet som et svagt engagement.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende, da han
mundtligt godkendte udbetalingen af lånet uden forudgående behandling af en skriftlig
låneindstilling, samt da han indstillede lånet til bevilling i bestyrelsen i november 2006.

Lånet blev bevilget på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag uden tilstrækkelige
oplysninger til, at Direktøren eller bestyrelsen kunne vurdere den med finansieringen
forbundne risiko og uden dækkende sikkerhed. Kreditten blev bevilget på baggrund af ikke-
opdaterede økonomiske oplysninger om låntageren, uden regnskabsmæssige oplysninger om
Dansk Jord ApS og uden oplysninger om værdien af de underliggende ejendomme. Der forelå
endvidere ikke oplysninger om kautionisternes betalingsevne, som kunne berettige
bevillingerne. Der medfulgte endvidere ikke til bevillingen et materiale, som medførte, at der
kunne skabes et samlet overblik over kundens bonitet og betalingsevne.

Der skete herved en tilsidesættelse af punkt 2.2 i den af Sparekassens egen ledelse foreskrevne
kreditpolitik (E 4008), idet der ikke forelå opdaterede regnskabsoplysninger på låntageren.
Det var endvidere i strid med kreditpolitikken ikke i forbindelse med låneindstillingen at få
dokumenteret eller understøttet ved drifts- og likviditetsbudgetter, hvorledes Virksomhed ApS
1 ville være i stand til at afdrage og renteservicere lånet.

At beslutningen om långivningen blev truffet uden aktuelle oplysninger om låntagerens
økonomi, at værdien af anparterne ikke var belyst, og at værdien af selskabets ejendom heller
ikke var belyst, er konkrete forhold, som både Landsretten og Højesteret tillagde afgørende
betydning for ansvarsvurderingen i Capinordic-dommen (Mat.sam. 7061).

Der blev endvidere foretaget en helt utilstrækkelig kreditopfølgning på bevillingen, som blev
bevilget i 2006, og man blev tilsyneladende først i 2008 opmærksom på, at handlen ikke var
gennemført som forudsat.



/

- 509 -

 
Som følge af de usikkerheder, der er beskrevet ovenfor, havde Direktøren som ansvarlig for
kreditfunktionen i Sparekassen særlig anledning til at følge engagementet tæt, hvilket han
imidlertid undlod at gøre.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende,

 
 
 
 
 
 
 
 
 
da de bevilgede lånene i bestyrelsen på det samme som ovenfor beskrevne mangelfulde og
utilstrækkelige grundlag og dermed uden tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere den
med finansieringen forbundne risiko og uden tilstrækkelig sikkerhed. Det er uforsvarligt, at
Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder eksterne
ejendomsvurderinger samt aktuelle oplysninger om låntagers og Dansk Jord ApS’ økonomi.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet med Virksomhed ApS 1 blev for første
gang rapporteret blandt de 10 største engagementer i revisionsprotokollen for 2006 (E 6917).
Engagementet var opgjort til ca. 54 mio. kr. og udgjorde dermed Sparekassens fjerdestørste
engagement. Af det samlede engagement udgjorde lånene til Dansk Jord-engagementet 29,3
mio. kr. (E 5643). Sikkerhederne blev vurderet til 24 mio. kr. og blanco til 30,4 mio. kr.
Sikkerhederne relaterede sig til pant i Knudrisgade 36 (fælleslån med C-Holding Group ApS)
og engagementet med Virksomhed ApS 4, der var en lokal restauration.

På trods af de ovenfor gennemgåede mangelfulde forhold vedrørende Dansk Jord-
engagementet vurderede Revisionen, at engagementet med Virksomhed ApS 1 var målt
korrekt (E 6918). Revisionen ses ikke at have forholdt sig særskilt til den med Dansk Jord-
finansieringen forbundne kreditrisiko.

Den udførte revision var generelt mangelfuld og utilstrækkelig, jf. afsnit B2.1.
Skønsmændene har endvidere specifikt for rapporteringen af Virksomhed ApS 1 i
revisionsprotokollen for 2006 konstateret en række konkrete mangelfulde forhold (E 2143),
herunder at der til brug for en forsvarlig bonitetsvurdering mangler 1) aktuelle
regnskabsoplysninger, 2) oplysninger om, hvordan sikkerhederne er værdiansat, herunder
gældsbrevet med Person 85 som kreditor og Voldbrohus A/S som debitor stort 6,5 mio. (E
5649), 3) ledelsens risikovurdering og 4) oplysninger om, hvorledes engagementet er
sammensat, dels for så vidt angår investeringsejendomme og dels investering i og lån til
Dansk Jord ApS samt den hermed forbundne betydelige risiko.

Det gøres gældende, at såfremt Revisionen i 2006 havde udført en korrekt revision i
overensstemmelse med det i skønsrapporten anførte både i relation til de generelle
kritikpunkter og i relation til de netop ovenfor anførte konkrete kritikpunkter, havde
Revisionen kunne konstatere et eller flere af følgende forhold: 1) at der var taget forbehold for
fortsat drift i Dansk Jord ApS’ årsrapport for 2005/2006, der blev offentliggjort 8. november
2006, 2) at der var foranstående hæftelser i de underliggende ejendomme, 3) at handlen med
selskabsanparterne ikke var berigtiget, 4) at de forudsatte panterettigheder i
selskabsanparterne ikke var – og aldrig blev – etableret og 5) at der manglede belæg og
dokumentation for såvel værdien af de underliggende ejendomme som selskabet.

Låneforholdet omkring Dansk Jord er meget usædvanligt i lyset af, at andre end Sparekassens
låntagere har fået rådighed over de udbetalte beløb med Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group
A/S som en slags mellemmænd. Revisor burde have observeret disse uregelmæssigheder og
fejl allerede i 2006 og burde have gjort



/

- 510 -

opmærksom herpå i protokollen, og på den baggrund burde ledelsen i Sparekasse have
overvejet undersøgelser for uregelmæssigheder i forhold til såvel Virksomhed ApS 1 som
D.F.C. Group A/S’. Sådanne undersøgelser ville naturligt have stoppet yderligere långivning
af enhver art, hvor disse låntagere var direkte eller indirekte involveret. Der henvises i den
forbindelse også til, at Person 21 sad i bestyrelsen for D.F.C. Holding Group A/S.

Det gøres gældende, at identificeringen af disse mangler og øgede usikkerheder burde have
ført til, at Sparekassen omgående havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført
fornøden sikkerhed, jf. afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet for så vidt angår det
på dette tidspunkt bevilgede lån til Virksomhed ApS 1, samt fremtidige tab på yderligere
kreditgivning i sager, hvor Person 21 var involveret.

Bevilling nr. 9788 – Lån til D.F.C. Group Holding A/S til køb af 50 % af anparterne i
Dansk Jord ApS ApS – Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Den anden bevilling vedrørte også
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

en kredit på 15 mio. kr. til køb af de resterende 50 % af anparter i Dansk Jord ApS og blev
ligeledes bevilget af Direktøren som presserende den 10. november 2006 samt efterbevilget af
Formandsskabet den 14. november 2006 ved bevilling nr. 9788 (E 5013). Heraf var
14.494.000 kr. allerede udbetalt den 6. oktober 2006 forud for bevillingstidspunktet (E
12197).

Indstillingsteksten er tilsvarende kortfattet som vedrørende lånet til Virksomhed ApS 1. Dog
er der tilføjet følgende: ”Dette selskabs største aktiv er en stor grund, der må bebygges med
tæt lav byggeri. Grunden ligger ved Næstved. Der er allerede en interesseret køber. Der
forhandles pris ud fra 6.000 kr./byggemeter (= godt 130 mio. kr. for grunden) ”. Denne
tilføjelse gjorde dog ikke beslutningsgrundlaget forsvarligt, da det fortsat ikke på baggrund af
oplysningerne i låneindstillingen var muligt at foretage en vurdering af den med
finansieringen forbundne risiko.

Det fremgår af ovenstående citat fra indstillingen, at det væsentligste aktiv var en ubebygget
grund, hvorfor der ikke var indtægter fra denne, som kunne bidrage til renteservicering af
lånet. Oplysningen om en interesseret køber bidrog endvidere ikke med oplysninger, der
kunne tjene til belysning af den for Sparekassen med finansieringen forbundne risiko. Det kan
således lægges til grund, at der ikke kunne genereres likviditet fra driften, uden at der i øvrigt i
låneindstillingen var taget stilling til, hvorledes det løbende underskud på driften skulle
dækkes ind. Der var tilsvarende ikke vedlagt budgetter eller oplysninger, som belyste, hvordan
gælden kunne forventes renteserviceret og tilbagebetalt, hvis et salg ikke realiseredes, ligesom
der ikke var oplysninger om værdiansættelse, forventede byggeudgifter, tidshorisont for
realisation af projektet eller øvrige oplysninger til belysning af ejendomsmarkedet i Næstved.

Manglende dækkende sikkerhed: På bevillingstidspunktet blev der alene forventet pant i
anparterne (som aldrig blev etableret), men ikke pant i de underliggende ejendomme.

Først den 20. oktober 2008, to år efter udbetalingen af lånene, håndpantsatte Dansk Jord ApS
som ovenfor nævnt et ejerpantebrev på 62 mio. kr. i ejendommene beliggende i Næstved til
sikkerhed for enhver forpligtelse, som D.F.C. Group Holding A/S, Virksomhed ApS 1, Dansk
Jord ApS og Ejendomsselskabet E19 ApS havde over for Sparekassen (E 9993).
Sikkerhedsværdien var dog stærkt begrænset, og der blev derfor heller intet provenu til
Sparekassen ved de senere tvangsauktioner.



/

- 511 -

Låntagers økonomi var konjunkturfølsom og utilstrækkeligt belyst: Som bilag til
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

låneindstillingen medfulgte en regnskabsanalyse udarbejdet af Vidne 5 indeholdende
regnskabstal for D.F.C. Group Holding A/S (o4/05 - 01-10 til 30-09). Der var således på
bevillingstidspunktet i november 2006 tale om regnskabstal, som ikke kunne anses for
aktuelle. Ifølge regnskabsanalysen havde selskabet en egenkapital på 11,1 mio. kr. og et
resultat før renter på 1,2 mio. kr. Regnskabsanalysen indeholder ingen oplysninger om,
hvorvidt låntagers øvrige aktiviteter gav anledning til et positivt eller negativt cash flow.

Der var ikke oplyst nærmere om D.F.C. Group A/S’ hovedaktiviteter, men det fremgår af
sammenhængen, at D.F.C. Group A/S beskæftigede sig med projektudvikling, jf. også
beskrivelsen heraf i selskabets årsrapport for 2006/2007: ”Selskabets aktiviteter er inden for
fast ejendom og består i projektudvikling, byggeri, investering, udlejning, salg og
erhvervsservice. Projekterne bliver hovedsageligt gennemført i datter- samt associerede
virksomheders regi, som sælges til investor, der gennemfører byggeprocessen.”

Selskabets forretningsmodel var at påtage sig en økonomisk risiko i forbindelse med
projektudvikling. Der blev til trods for den risikable forretningsmodel ikke stillet krav om
egenfinansiering fra låntagers side eller en kortlægning af, hvilke pengestrømme låntager
rådede over til at kunne renteservicere lånet.

Andre vurderinger: Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet med
D.F.C. Group A/S karakteren 2b (E 9969) svarende til, at engagementet blev vurderet som
værende et svagt engagement. D.F.C. Group A/S gik konkurs umiddelbart herefter (29.
oktober 2008 – E 11038).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
bevilge og indstille lånet til bevilling på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag, uden
tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere den med finansieringen forbundne risiko og
uden tilstrækkelig sikkerhed. Lånet blev givet på baggrund af ikke-opdaterede økonomiske
oplysninger om låntageren, uden regnskabsmæssige oplysninger om Dansk Jord ApS og uden
oplysninger om værdien af de underliggende ejendomme. Der forelå endvidere ikke
oplysninger om låntager betalingsevne, som kunne berettige bevillingerne.

Direktøren handlede ansvarspådragende, da han mundtligt godkendte udbetalingen af lånet
uden forudgående behandling af en låneindstilling, samt da han indstillede lånet til bevilling i
bestyrelsen i november 2006.

Som uddybet ovenfor vedrørende søsterbevillingen til Virksomhed ApS 1 blev der endvidere
foretaget en helt utilstrækkelig kreditopfølgning på bevillingen, ligesom Direktøren havde en
særlig anledning til at følge engagementet tæt.

At beslutningen om långivningen blev truffet uden aktuelle oplysninger om låntagerens
økonomi, at værdien af anparterne ikke var belyst, og at værdien af selskabets ejendom heller
ikke var belyst, er konkrete forhold, som både Landsretten og Højesteret tillagde afgørende
betydning for ansvarsvurderingen i Capinordic-dommen(Mat.sam. 7061). .

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende, da
de bevilgede lånene i bestyrelsen på det samme som ovenfor beskrevne mangelfulde og
utilstrækkelige grundlag og dermed uden tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere



/

- 512 -

den med finansieringen forbundne risiko og uden tilstrækkelig sikkerhed. Det er uforsvarligt,
at Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder eksterne
ejendomsvurderinger samt aktuelle oplysninger om låntagers og Dansk Jord ApS’ økonomi
samt oplysninger om, hvorledes låntager forventede at renteservicere gælden.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: D.F.C. Group Holding A/S var med et samlet
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

engagement på ca. 51 mio. kr. Sparekassens sjettestørste engagement og blev ligesom
Virksomhed ApS 1 for første gang rapporteret blandt de 10 største engagementer i
revisionsprotokollen for 2006 (E 6919). Rapporteringen skete dog alene således, at
engagementets nominelle størrelse blev oplyst, men der fremgår fejlagtigt ingen konklusion
hverken fra ledelsen eller revisionen omkring måling af engagementet. Der fremgår en faktuel
oplysning om, at 15 mio. kr. stammede fra D.F.C. Group Holding A/S’ lån til køb af
anparterne i Dansk Jord ApS (E 5711), men der er ikke fra Revisionens side foretaget nogen
bonitetsvurdering af værdiansættelsen af dette lån, ligesom Revisionen ikke tog forbehold for
opgørelsen af værdien heraf.

Den udførte revision var generelt mangelfuld og utilstrækkelig, jf. afsnit B 2.1.
Skønsmændene har endvidere specifikt for rapporteringen af D.F.C. Group Holding A/S i
2006-revisionsprotokollen konstateret en række mangelfulde forhold, som ikke blev afdækket
af Revisionen (E 2144), herunder at der manglede en beskrivelse af den betydelige risiko, der
var forbundet med Dansk Jord Engagementet.

I tilknytning hertil bemærkes, at Revisionens undersøgelser burde have afdækket de forhod,
som der nærmere er redegjort for ovenfor vedrørende Virksomhed ApS 1, som Revisionen
burde have gjort anmærkninger om i protokollen. På den baggrund burde ledelsen i
Sparekasse have overvejet undersøgelser for uregelmæssigheder i forhold til såvel
Virksomhed ApS 1's som D.F.C. Group A/S' side. Sådanne undersøgelser ville naturligt have
stoppet yderligere långivning af enhver art, hvor disse låntagere var direkte eller indirekte
involveret. Der henvises i den forbindelse også til, at Person 21 sad i bestyrelsen for D.F.C.
Holding Group A/S.

I 2007 anfører skønsmændene, at der var OIV på engagementet med D.F.C. Group Holding
A/S (2575), hvilket ikke blev konstateret af Revisionen. De kritiske forhold ved
engagementet, som ikke blev afdækket af Revisionen i 2006, var endvidere også til stede i
2007 (E 8701)

Det gøres gældende, at identificeringen af disse mangler og øgede usikkerheder burde have
ført til, at Sparekassen omgående havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført
fornøden sikkerhed, jf. afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet for så vidt angår det
på dette tidspunkt bevilgede lån til D.F.C. Group Holding A/S.

Bevilling nr. 9829 og 9841 – lån til D.F.C. Group Holding A/S - Mangelfuldt
bevillingsgrundlag: Den tredje og sidste af de tre bevillinger vedrørende Dansk Jord ApS blev
første gang bevilget den 8. maj 2007 ved bevilling nr. 9829 (E 7173) og derefter endeligt
bevilget den 12. juni 2007 ved bevilling nr. 9841 (E 7341).

Bevillingen vedrørte en forhøjelse af kreditten til D.F.C. Group Holding A/S med yderligere
15 mio. kr. Det fremgår af bevillingen, at kreditten skulle anvendes til indfrielse



/

- 513 -

af ca. 17 mio. kr., som var sælgerens mellemregning med Dansk Jord ApS, og at Sparekassen
i den forbindelse kunne opnå 1.prioritetspant i alle 3 ejendomme.

Til bevillingen medfulgte et kort notat indeholdende uunderbyggede oplysninger om værdien
af arealet i Næstved som eksempelvis ”Der har været snakket om priser på op til 6.000
kr./kvm. ”. (E 7343). Der var ikke henvisninger til eksterne vurderinger, markedsanalyser eller
oplysninger om, hvem der skulle have ”snakket”  med hinanden om de oplyste priser. Arealet
i Næstved blev senere solgt for en brøkdel af de ”forsigtige vurderinger” i notatet. Der
henvises i den forbindelse til Capinordic-dommen (Mat.sam 7061), hvor det blev tillagt vægt
ved ansvarsvurderingen, ”at der ikke var dokumentation for, at der forelå konkrete
købstilbud.” .

Selve teksten i indstillingen indikererede, at handlen ikke var gennemført endnu, og at det
tidligere bevilgede beløb på 15 mio. kr. til indfrielse af mellemregningen tilsyneladende var
stærkt fejlestimeret.

Manglende dækkende sikkerhed: På trods af, at det af bevilling nr. 9829 fra 2. maj 2007
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

fremgik, at der var forudsat sikkerhed i de 3 ejendomme i Dansk Jord ApS (E 7173), var
denne sikkerhed ikke etableret i juni 2007 og fremgik derfor heller ikke af den vedlagte
sikkerhedsoversigt. Dette burde i sig selv give anledning til skærpet opmærksomhed.

Først den 20. oktober 2008 håndpantsatte Dansk Jord ApS et ejerpantebrev på 62 mio. kr. i
ejendommene beliggende i Næstved til sikkerhed for enhver forpligtelse, som D.F.C. Group
Holding A/S, Virksomhed ApS 1, Dansk Jord ApS og Ejendomsselskabet E19 ApS havde
over for Sparekassen (E 9993). Sikkerhedsværdien var dog stærkt begrænset blandt andet som
følge af foranstående hæftelser, og der blev derfor heller intet provenu til Sparekassen ved de
senere tvangsauktioner.

Af den opdaterede sikkerhedsoversigt fremgik, at Person 40 personligt skulle kautionere for
kredit nr. Konto nr. 3, som er kreditten ydet til Virksomhed ApS 1 vedrørende Dansk Jord
ApS. Der forelå ikke indkomst- og formueopgørelse for Person 40, som ikke i øvrigt havde
engagementer med Sparekassen. Kautionen må som anført af skønsmændene (E 2182) anses
for usædvanlig, idet Person 40 alene udgør direktionen i D.F.C. Group Holding ApS, mens
selskabet var ejet af hans døtre.

Låntagers økonomi var konjunkturfølsom og utilstrækkeligt belyst: Der henvises til det
tilsvarende afsnit under bevilling nr. 9788 ovenfor. Der foreligger ikke en detaljeret analyse af
hverken låntagerens eller Dansk Jord ApS’ økonomiske forhold medio 2007, ligesom der ikke
foreligger opdaterede oplysninger herom, herunder status på projektudviklingsaktiviteterne.

Skønsmændene har analyseret DFC’s regnskab for perioden 1. oktober 2006-30. september
2007 (E 8701 – 8720): ”D.F.C. Group Holding A/S havde en presset økonomi pr. 31. december
2007. I perioden fra bevillingen af engagementet i juni 2007 til december 2007 var der
opstået et overtræk på i alt 3,2 mio. kr. I henhold til en i april 2008 offentliggjort årsrapport
havde selskabet pr. 30. september 2007 et underskud på 10,9 mio. kr. og en egenkapital på 0,6
mio. kr. samt gældsforpligtelser på 65,1 mio. kr. Vurderet ud fra ovenstående oplysninger er
det skønsmændenes vurdering, at D.F.C. Group Holding A/S var i betydelige økonomiske
vanskeligheder pr. 31. december 2007, og at sparekassen på tidspunktet for aflæggelsen af
sparekassens årsrapport for 2007 i marts 2008 burde have



/

- 514 -

gjort sig bekendt med dette via indhentelse af informationer fra kunden i forlængelse af
konstateringen af, at der var overtræk på engagementet. På baggrund af ovenstående er det
skønsmændenes vurdering, at der var indtruffet OIV på engagementet pr. 31. december 2007,
og at der burde være udarbejdet en beregning af, hvorvidt der skulle ske nedskrivning på
engagementet.” (E side 2575).

Tilsvarende burde Direktøren og Formandsskabet forud for bevilling af forhøjelsen have
krævet sig forelagt sådanne oplysninger både for så vidt angår D.F.C. Group Holding A/S og
Dansk Jord ApS med henblik på vurderingen af forsvarligheden af at bevilge en forhøjelse af
kreditten med 15 mio. kr.

Andre vurderinger: Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

med D.F.C. Group A/S karakteren 2b (E 9969) svarende til, at engagementet blev vurderet
som værende et svagt engagement.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
indstille lånet til bevilling på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag uden tilstrækkelige
oplysninger til at kunne vurdere den med finansieringen forbundne risiko og uden dækkende
sikkerhed, og uden at der forelå oplysninger om, hvad der var sket med engagementet i den
mellemliggende periode.

Det burde have været oplyst, og der burde have været taget stilling til, hvorfor det i
forbindelse med den første bevilling estimerede beløb til indfrielse af denne mellemregning
tilsyneladende var 100 % fejlestimeret, ligesom det burde give anledning til skærpet
opmærksomhed, at sælger fortsat havde en mellemregning med selskabet mere end et halvt år
efter, at transaktionen med køb af selskabsanparterne burde være gennemført. Bevilling af
yderligere kredit til indfrielse af mellemregningen var reelt udtryk for, at engagementet var
nødlidende på bevillingstidspunktet.

Det burde endvidere have givet anledning til indhentning af yderligere oplysninger, at de
forudsatte sikkerheder i den tidligere låneindstilling fra maj ikke fremgik af
sikkerhedsoversigten i juni.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende, da
de bevilgede lånene i bestyrelsen på det ovenfor beskrevne mangelfulde og utilstrækkelige
grundlag og dermed uden tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere den med
finansieringen forbundne risiko og uden tilstrækkelig sikkerhed. Det er uforsvarligt, at
Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder eksterne
ejendomsvurderinger samt aktuelle oplysninger om låntagers og Dansk Jord ApS’ økonomi
samt oplysninger om, hvorfor den oprindeligt bevilgede kredit til indfrielse af
mellemregningen ikke havde været tilstrækkelig.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Den udførte revision var generelt mangelfuld og
utilstrækkelig, jf. afsnit B 2.1. Skønsmændene har endvidere specifikt for rapporteringen af
D.F.C. Group Holding A/S i 2006-revisionsprotokollen konstateret konkrete mangelfulde
forhold (E 2144), som allerede er omtalt i forbindelse med den første bevilling til D.F.C.
Group Holding A/S vedrørende køb af Dansk Jord ApS ovenfor.



/

- 515 -

Det gøres gældende, at forhøjelsen af kreditten til D.F.C. Group Holding A/S i sommeren
2007 på 15 mio. kr., ikke burde være udbetalt, såfremt Revisionen havde identificeret de
mangelfulde forhold i 2006. Der henvises i den forbindelse på ny til, at Revisionen burde have
observeret uregelmæssighederne og fejlene vedrørende Dansk Jord ApS allerede i 2006 og
burde have gjort opmærksom herpå i protokollen, og på den baggrund burde ledelsen i
Sparekasse have overvejet undersøgelser og tiltag i forhold til såvel Virksomhed ApS 1's som
D.F.C. Group A/S. Sådanne undersøgelser ville naturligt have stoppet yderligere långivning af
enhver art, hvor disse låntagere var direkte eller indirekte involveret. I lyset heraf skulle
forhøjelsen af lånet i juni 2007 derfor heller ikke have været bevilget. Tilsvarende skulle
Revisionen have konstateret de samme mangelfulde forhold som i 2006 samt yderligere gjort
opmærksom på, at der var OIV på engagementet i 2007.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende lån til købet af Dansk Jord
ApS medførte et samlet tab på 50.422.776 kr. efter fradrag af renter og gebyrer, hvilket er
nærmere dokumenteret i bilag 474 (E 24711-24713). Et tab i denne størrelsesorden er en
adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er
redegjort for ved beskrivelsen af engagementet vedrørende Dansk Jord ApS.

Såfremt Retten måtte finde, at en eller flere af de sagsøgte kun er erstatningsansvarlige for
forhøjelsen af kreditten i 2007, kan denne del af tabet opgøres til 14.794.303,92 kr. efter
fradrag af dividende, renter og gebyrer.

Beløbet fremkommer ved at tage udgangspunkt i det anmeldte krav på 18.865.149,72 kr.
hidrørende fra konto 478040, der relaterer sig konkret til forhøjelsen (E 15147 + 1039).
Derfra trækkes dividenden på 0,83 % (E 15246) svarende til 156.580,74 kr. samt renter og
gebyrer, der samlet er opgjort til 3.914.265,06 kr. for denne konto (E 1048).

Det bemærkes, at den senere negative saldo på 33 mio. kr. (E 15147) ikke er udtryk for et
større tab på dette lån, men alene at et større beløb er overført til konto 435562 efter
anmeldelsen, hvorfor der ikke skal tages udgangspunkt i dette beløb, når der ses isoleret på
forhøjelsen af kreditten i 2007.

1.2 Landskronagade 25 - Virksomhed ApS 1, C-Holding Group ApS,
Vendelbo Bolig A/S og All Nordic Landskronagade 25 ApS

Der henvises til den udførlige beskrivelse i det Sammenfattende Processkrift af 2. januar
2019 (E 24254-24258) samt i Processkrift 6 (E 1052-1056).

Landskronagade 25 blev købt af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS
med henblik på omgående videresalg til Vendelbo Bolig ApS for en pris, der var 11,5 mio.
kr. højere end indkøbsprisen samme dag. Sparekassen finansierede både det første og det
andet køb af ejendommen på et konkret uforsvarligt bevillingsgrundlag.

Bevilling nr. 9694 – lån til Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS –
Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Lånet til Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group
ApS til køb af Landskronagade 25 stort 14,5 mio. kr. blev bevilget af Direktøren som
presserende den 18. april 2006 og efterbevilget af Formandskabet den 19. april 2006, uden
at det i bevillingen er angivet, hvori det presserende bestod (E 3989).



/

- 516 -

Af låneindstillingen fremgik alene følgende beskrivelse af lånet: ”Virksomhed ApS 1 og C-
Holding Group ApS købes ejendommen Landskronagade 25, København, pris 14,5 mio. kr.,
som videresælges samme dag med projekt til 26 mio. kr. […] Danske Bank har også givet
tilsagn til købet, men vi er valgt på grund af god kundeservice og hurtig sagsbehandling ”.

Låneindstillingen indeholdt 1) ingen beskrivelse eller vurdering af ejendommen eller det
ovennævnte projekt, der ifølge indstillingen skulle retfærdiggøre en videresalgspris på 26 mio.
kr. for en ejendom, der samme dag var købt for 14,5 mio. kr., 2) ingen årsregnskaber eller
andre fyldestgørende regnskabsoplysninger for låntagerne til brug for kreditvurderingen og 3)
ingen oplysninger om udlejning, lejeindtægter eller drifts- og likviditetsbudgetter for
ejendommen.

Der medfulgte således ikke regnskabsoplysninger for hverken Virksomhed ApS 1 eller C-
Holding Group ApS, og der kunne ikke på baggrund af oplysningerne i låneindstillingen
foretages en vurdering af hverken låntagernes økonomiske forhold, værdien af de finansierede
aktiver eller låntagernes evne til at renteservicere og tilbagebetale kreditterne.

Direktør Sagsøgte 1 og næstformand for bestyrelsen Sagsøgte 3 har forklaret, at der var et
projekt og at det var forklaringen på den voldsomme værdistigning (Forklaringerne 47 f. og
81). Det er imidlertid evident, at sådanne forbedringer eller ændringer ikke kunne udføres
”samme dag” , og den efterfølgende bevilling til Vendelbo Bolig ApS (E 4227) viser også, at
projektet først skulle realiseres – og renoveringsarbejdet dermed først udføres – efter
videresalget, idet der ved denne kredit ud over 100 % finansieringen af købet af ejendommen
for kr. 26 mio. blev bevilget en byggekredit.

Den stillede sikkerhed: Den stillede sikkerhed blev oplyst at være kaution fra begge ejere
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

samt pant i ejendommen svarende til 90 % af den oplyste handelspris.

Som bilag til låneindstillingen medfulgte alene en sikkerhedsoversigt, der beskrev
sikkerhederne for de lån, der var ydet i de sammenhængende engagementer vedrørende
Virksomhed ApS 4 og Restaurant Søborg, der var ejet af medejeren af Person 85 (Person 112).

Låntagernes økonomi var konjunkturfølsom og utilstrækkeligt belyst: Som også anført under
det tilsvarende afsnit vedrørende købet af anparter i Dansk Jord ApS havde Virksomhed ApS
1 endnu ikke aflagt sit 2005-årsregnskab på bevillingstidspunktet. Regnskabsoplysninger for
2003/2004 eller opdaterede regnskabsoplysninger fulgte heller ikke med låneindstillingen.

Skønsmændene har i skønsrapporten foretaget en regnskabsanalyse af regnskaberne for
Virksomhed ApS 1 for 2004, 2005 og 2006 (E 2178). Det fremgår heraf, at Selskabets
egenkapital i 2004 var 2,6 mio. kr. pr. 31. december 2004, og at soliditetsgraden alene
udgjorde 0,79 pr. 31. december 2004. Der var således tale om et selskab med en ringe
soliditet, hvor egenkapitalen hurtigt ville forsvinde, hvis der kom konjunkturudsving på
værdierne af de af selskabet ejede ejendomme.

Der medfulgte heller ikke regnskabsoplysninger vedrørende C-Holding Group ApS til
låneindstillingen. Der fremgik alene en oplysning om, at et datterselskab ejede 11 huse i



/

- 517 -

Skagen, som var bogført til 20 mio. kr., hvoraf 8 huse var solgt til knap 40 mio. kr.
Datterselskabet var ikke debitor i henhold til låneindstillingen.

Det burde give anledning til skærpet opmærksomhed i forhold til låntagernes økonomi, at der
ved bevillingen blev givet information om, at låntagerne forventede at tjene penge ved hurtige
salg af ejendomme med meget store værdistigninger, som ikke kunne begrundes i allerede
gennemførte bygge- eller renoveringsarbejder men alene i forventning om realiseringen af et
fremtidigt projekt, der ikke aktuelt havde betydning for driften eller likviditeten.

Andre vurderinger: På bevillingstidspunktet havde engagementer med
Virksomhed ApS 1 ikke tidligere været genstand for vurdering fra Sparekassens revision,
ligesom engagementer med Virksomhed ApS 1 ikke havde været genstand for
gennemgang af Finanstilsynet i forbindelse med den ordinære gennemgang af Sparekassen
i henholdsvis 2002 og 2006. Ved bevillingen kan Direktøren og Formandsskabet således
ikke have lagt vægt på hverken udtalelser fra Revisionen eller Finanstilsynet om
kundeforholdet. Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet med
Virksomhed ApS 1 karakteren 2b (E 9969), hvilket er udtryk for, at engagementet
blev vurderet som et svagt engagement. Engagementet med C-Holding Group A/S fik
derimod karakteren 2a, idet tabssandsynligheden vurderedes lavere”under henvisning til,
at Sparekassen oplyste, at debitor vil opsige handelen med HJ. Henriksensvej, således at
engagementet nedbringes med ca. 31 mio. kr.”(E 9766).

Bevilling nr. 9701 – lån til Vendelbo Bolig A/S – Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Lånet til
Vendelbo Bolig ApS’ køb af Landskronagade 25 for den forhøjede pris på 26 mio. kr. og
med tilhørende finansiering af en byggekredit på 10 mio. kr. blev bevilget af Direktøren
den 24. april og efterbevilget af Formandskabet den 9. maj 2006 (E 4227). Uagtet at disse
beløb sammenlagt udgjorde 36 mio. kr., blev det i indstillingsteksten oplyst, at der skulle
bevilges en kredit på 37,5 mio. kr.

 
 
 
 
 
 
Vendelbo Bolig ApS var en helt ny kunde i Sparekassen, som var henvist af Person 21.
Alligevel var der alene anført følgende oplysninger om selskabet som ny kunde i
låneindstillingen: ”VB køber huse, ejerlejligheder og ejendomme, der renoveres og
videresælges ”.

I lyset af, at det ved Direktørens bevilling var 5 dage siden og ved Formandsskabets
efterbevilling var ca. 3 uger siden, at de havde bevilget et lån på 14,5 mio. kr. til køb af samme
ejendom, burde kreditrisikoen ved nu at yde et lån på 26 mio. kr. til køb af ejendommen samt
en byggekredit på 10 mio. kr. have været grundigt belyst i låneindstillingen. Det var den
imidlertid ikke.

Om ejendommens værdi anførtes alene: ”Forventet samlet salgspris godt 50 mio.kr. -provenu
ca. 13 mio. kr. Sælgerne har ønsket, at køberen skulle få finansieringen via Sparekasse, derfor
tilbyder sælgerne sikkerhed for de 5 mio. kr. samt kautionen ”. Kautionerne var begrænset til
1,5 mio. kr. hver.

Ved bevillingen forøgede Sparekassen således sin risiko på finansieringen af ejendommen
ganske betragteligt, uden at indtægterne fra ejendommen, herunder rentabiliteten af denne
såvel før som efter en ombygning, blev belyst. Lejeindtægterne var uomtalte, og der



/

 

- 518 -

fremgik alene oplysninger om en forventet videresalgspris, som også var uunderbygget og
udokumenteret.

Sparekassen finansierede i realiteten en hurtig fortjeneste på 11,5 mio. til Virksomhed ApS 1
og C-Holding Group ApS, hvoraf det oplyses, at disse som sælgere valgte at stille sikkerhed i
form af et indestående på 5 mio. kr. foruden en beløbsbegrænset kaution på 1,5 mio. kr. til
hver. Dette rejser i sig selv spørgsmålet om, hvorvidt engagementet burde anses som et
sammenhængende engagement med Virksomhed ApS 1 som følge af indbyrdes økonomisk
afhængighed. Formandskabet og Direktionen ses ikke at have forholdt sig til dette spørgsmål.
Skønsmændene vurderer i skønsrapporten, at Vendelbo Bolig ApS og Virksomhed ApS 1
skulle anses for at være indbyrdes forbundne kunder i efteråret 2006 (E 2198).

Manglende dækkende sikkerhed: Den primære sikkerhed for lånet var i
sikkerhedsoversigten oplyst at være pant i ejendommen beliggende Landskronagade 25 for
nominelt 37,5 mio. kr. (E 4228). Sikkerhedsværdien var opgjort til 23,4 mio. kr. svarende
til 90 % af handelsprisen på 26 mio. kr.

Det har imidlertid en stærk formodning mod sig, at den ejendom, der netop var handlet for
14,5 mio. kr., og som endnu ikke var blevet renoveret eller forandret, skulle kunne have en
sikkerhedsværdi på 23,4 mio. kr.

Skønsmændene udtaler i overensstemmelse hermed følgende i skønsrapporten (E 2197):
”Vendelbo Bolig ApS har iflg. kontoudskrift af 11/10 2006 på dette tidspunkt anvendt
26.644 t. kr. af den samlede låneramme på 37,5 mio. kr. Omfanget af forbedringer i
forhold til anskaffelsestidspunktet, hvor købsprisen udgjorde 26 mio. kr., må således
antages at være meget begrænset. Dette skal samtidigt sammenholdes med
Virksomhed ApS 1'skøbspris på 14,5 mio. kr. Der vurderes samlet at være en meget stor
usikkerhed forbundet med den af sparekassen opgjorte sikkerhedsværdi for ejendommen på
23,4 mio. kr. pr. 10/10 2006.”

Derudover må det betegnes som usædvanligt, at sælgerne Virksomhed ApS 1 og
C-Holding Group ApS var interesserede i at stille sikkerhed i form af pant i indestående på
5 mio. kr. samt med begrænsede kautioner på 1,5 mio. kr. hver.

Dette forhold burde også give anledning til at se nærmere på Vendelbo Bolig ApS’
økonomi samt på, om den aftalte handelspris var udtryk for markedsprisen – altså om
ejendommen kunne have været solgt for det samme til andre i fri handel. Særligt
sammenholdt med bemærkningen i låneindstillingen om, at ”Sælgerne har ønsket, at
køberen skulle få finansieringen via Sparekasse”, havde Direktøren og
Formandskabet anledning til at søge forholdende omkring engagementet bedre belyst. Det
gjorde de imidlertid ikke.

Det kontante indestående, som Sparekassen havde pant i, var endvidere allerede reduceret,
da engagementet blev gennemgået i forbindelse med aktivgennemgangen et halvt år senere
(E 5795).

Låntagerens økonomiske forhold var ikke oplyst i forbindelse med bevillingen: Som bilag
til låneindstillingen medfulgte ingen regnskabstal eller regnskabsanalyse for Vendelbo



/

- 519 -

Bolig A/S eller den bagvedliggende ejer, som skulle kautionere for lånet. Låntagers
økonomiske forhold var således fuldstændig uoplyste på bevillingstidspunktet.

Blot seks måneder efter bevillingen af lånet på 37,5 mio. kr. til denne nye kunde, gik kunden
konkurs (dekretdato 10. november 2006 – E 2091).

Efterfølgende forhold: Efter Vendelbo Bolig ApS’ konkurs, indgik Sparekassen i 2007 en
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

aftale med All Nordic Landskronagade 25 ApS, hvorefter dette selskab fik finansiering til
købet af ejendommen for 29 mio. kr. (E 11734). Dette lån blev ikke forelagt bestyrelsen til
bevilling.

Ifølge en e-mail af 28. februar 2007 fra Person 48 (der var den ultimative ejer af All Nordic
Landskronagade 25 ApS og ven af Person 33 fra C-Holding Group ApS, som havde fået en
betydelig fortjeneste ved videresalget til Vendelbo Bolig, og som i den forbindelse også havde
afgivet en beløbsbegrænset kaution på 1,5 mio.) til Vidne 5 (E 6877) var Person 48 reelt af
den opfattelse, at ejendommen var noget mindre end 29 mio. kr. værd. Som modydelse for at
købe ejendommen til overpris forlangte Person 48 derfor, at der blev stillet yderligere og
meget gunstige lånefaciliteter på 55 mio. til rådighed. Dette blev begyndelsen på et hurtigt
voksende og særdeles tabsgivende engagement med All Nordic-koncernen.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
bevilge lånene på et utilstrækkeligt oplysningsgrundlag og påførte derved Sparekassen en
betydelig risiko, uden at det var dokumenteret eller begrundet, hvordan værdien af
ejendommen kunne stige til næsten det dobbelte ved det hurtige videresalg.

Informationen om, at ejendommen omgående skulle stige 11,5 mio. kr. i værdi, burde have
givet Direktøren og Formandskabet anledning til at meddele afslag på bevillingen, særligt da
Sparekassen selv finansierede værdiforøgelsen, og da både Vendelbo Bolig ApS, Virksomhed
ApS 1 og C-Holding Group ApS var nye kunder i Sparekassen. Virksomhed ApS 1 havde på
bevillingstidspunktet alene yderligere finansieringer, der vedrørte restaurationen Virksomhed
ApS 4 i By 1.

Direktøren tilsidesatte endvidere punkt 2.2 i den af Sparekassens bestyrelse foreskrevne
kreditpolitik (E 4008), idet lånene blev bevilget, uden at der forelå regnskabsoplysninger på
låntagerne. Det var samtidig i strid med kreditpolitikken, at der ikke i forbindelse med
låneindstillingen var fremlagt dokumentation for, hvorledes låntagerne, herunder særligt
Vendelbo Bolig ApS, skulle være i stand til at afdrage og renteservicere lånet, eksempelvis i
form af drifts- og likviditetsbudgetter samt øvrige økonomiske oplysninger, om dette selskab.

At beslutningen om långivningen blev truffet uden aktuelle oplysninger om låntagernes
økonomi, og at værdien af den finansierede ejendom heller ikke var belyst, er konkrete
forhold, som både Landsretten og Højesteret tillagde afgørende betydning for
ansvarsvurderingen i Capinordic-dommen (Mat.sam. 7061).

Direktøren burde endvidere have foretaget nedskrivninger på engagementet med Vendelbo
Bolig ApS i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for 2006, idet Vendelbo Bolig ApS var
gået konkurs, og sikkerhederne var utilstrækkelige.



/

- 520 -

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ved at bevilge lånene til den nye kunde på det samme utilstrækkelige grundlag som Direktøren
uden at efterspørge yderligere materiale, herunder eksterne ejendomsvurderinger samt aktuelle
oplysninger om låntagernes økonomi, på trods af flere forhold, der som nævnt gav anledning
hertil. På det for bestyrelsen forelagte grundlag, skulle bestyrelsen have meddelt afslag på
bevillingen.

Formandskabet burde endvidere have foretaget nedskrivninger på engagementet med
Vendelbo Bolig i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for 2006, idet Vendelbo Bolig ApS
var gået konkurs, og sikkerhederne var utilstrækkelige.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Skønsmændene har gennemgået engagementet med
Vendelbo Bolig ApS (E 2195) og påpeger, at der var behov for en revurdering af
sikkerhederne pr. 31. december 2006 i lyset af konkursen, samt formentligt også behov for en
nedskrivning på engagementet (E 2197).

Der blev imidlertid ikke foretaget nedskrivninger på engagementet med Vendelbo Bolig ApS.
Engagementet blev slet ikke omtalt i revisionsprotokollen for 2006, selvom engagementet
med selskabet efter fradrag oversteg 10 % af basiskapitalen og således skulle have været
gennemgået af revisionen, hvilket også fremgik af indberetningen af store engagementer til
Finanstilsynet (E 6849). Denne klare fejl er endvidere erkendt af statsautoriseret revisor
Sagsøgte 4 (Forklaringerne 106).

Skønsmændene vurderer i skønsrapporten, at Vendelbo Bolig ApS og Virksomhed ApS 1
skulle anses for at være indbyrdes forbundne kunder i efteråret 2006 (E 2198) som følge af
indbyrdes økonomisk sammenhæng hidrørende fra Virksomhed ApS 1's kaution overfor det
konkursramte selskab. Kunderne blev imidlertid ikke registreret som sammenhængende,
hvilket Revisionen burde have sørget for eller påtalt.

Engagementet med Vendelbo Bolig burde have været omtalt i revisionsprotokollen for 2006,
ligesom det burde have været genstand for en individuel nedskrivning som følge af debitors
konkurs.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
3.758.002 kr. efter fradrag af renter og gebyrer, hvilket er nærmere dokumenteret i bilag 474
(E 23774). Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de
ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er redegjort for ovenfor.

1.3 Nørre Allé 94 – Virksomhed ApS 1, C-Holding Group ApS og CV
Ejendomme ApS

Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift af 2. januar 2019 (E 24258-24261) samt i Processkrift 6 (E 1056-1061) og i notat
af Person 49 af 29. september 2009 (E 4523).

Manglende bevillingsgrundlag og bevilling: Nørre Allé 94 blev købt af Virksomhed ApS 1 og
C-Holding Group ApS med henblik på omgående videresalg til CV Ejendomme ApS for en
pris, der var mere end 3 mio. kr. højere. Sparekassen finansierede både det første og det andet
køb af ejendommen uden at have et forsvarligt



/

- 521 -

bevillingsgrundlag, og i det sidstnævnte tilfælde helt uden, at en bevilling blev forelagt
bestyrelsen.

Lånet til Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS til køb af Nørre Allé stort 25,75 mio.
kr. blev bevilget af Direktøren som presserende den 18. april 2006 og efterbevilget af
bestyrelsen den 19. april 2006, uden at det i bevillingen (nr. 9694 - E 3989) er angivet, hvori
det presserende bestod. Låneindstillingen indeholdt endvidere 1) ingen vurdering af
ejendommen eller en nærmere forklaring på, at ejendommen ville stige mere end 3 mio. kr.
samme dag, 2) ingen informationer om, hvorvidt ejendommen var udlejet, og hvor stor
lejeindtægten i givet fald var og 3) ingen årsregnskaber eller andre fyldestgørende oplysninger
om Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS. Af låneindstillingen fremgik alene følgende
beskrivelse af lånet: ”De køber ejendommen Nørre Alle 94, Århus, pris 25,75 mio. kr., som
videresælges samme dag til 29 mio. kr. Køberen vil sælge ejendommen til andelsboliger.
Danske Bank har også givet tilsagn til købet, men vi er valgt på grund af god kundeservice og
hurtig sagsbehandling ”.

Det efterfølgende lån til CV Ejendomme ApS’ køb af ejendommen for 29 mio. kr. blev ikke
bevilget i bestyrelsen, jf. bevillingsoversigten (E 23751- 23764) og bestyrelsesprotokollen (E
11761-11979), hvor bevillingen ikke fremgår, samt Person 49's notat (E 4523). Lånet på 29
mio. kr., svarende til den fulde købesum for ejendommen, blev udbetalt den 22. juni 2006 (E
4523).

Sikkerheder: Da der ikke findes en låneindstilling vedrørende CV Ejendomme ApS’ køb af
Nørre Allé 94, foreligger der ingen oplysninger om eventuelle sikkerheder på
udbetalingstidspunktet i juni 2006. Af den senere bevilling nr. 9778 vedrørende CV
ejendomme ApS (E 4953) fra november 2006 fremgår imidlertid, at Sparekassen til sikkerhed
for ethvert mellemværende havde pant i blandt andet ejendommen beliggende Nørre Allé 94
(E 4954). Sikkerhedsværdien blev dog i strid med kreditpolitikken (E 4011 og 3055) opgjort
som 90 % af seneste handelspris på trods af, at Sparekassen umiddelbart forinden havde
finansieret Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS’ køb af den samme ejendom for en
lavere pris, uden at prisforskellen ses at være begrundet i efterfølgende forbedringer eller et
afkast fra lejeindtægter, som kunne begrunde denne værdiansættelse.

Låntagers økonomi: Da der ikke foreligger en låneindstilling fra tidspunktet for udbetalingen
af lånet til køb af Nørre Allé, er der intet, der understøtter, at Direktøren eller Formandskabet,
eksempelvis ved gennemgang af drifts- og likviditetsbudgetter, havde forholdt sig til, om CV
Ejendomme var i stand til at renteservicere og afdrage på det konkrete lån.

Af årsrapporten for CV Ejendomme for 2006 med sammenligningstal for 2005 (E 6745)
fremgår, at indtægterne fra ejendommene i 2005 udgjorde kr. 286.000 og de finansielle
udgifter kr. 911.763. For 2006 var indtægterne hidrørende fra driften af ejendommen på kr.
919.495 og finansieringsudgifterne på kr. 3.235.339. Driften hidrørende fra selskabets
ejendomme var således underskudsgivende, og der var tale om en låntager, som ikke var i
stand til at servicere sine lånefaciliteter, medmindre ejendommene blev afhændet med
fortjeneste.

Af den senere låneindstilling 9778 for CV Ejendomme ApS (E 4953) fremgik, at Person 23
var forsikringsmægler med en årsindtægt på 800 t.kr. og en privat formue på 15



/

- 522 -

mio. kr. foruden hans ejendomsselskab, der oplyses at have en formue på 24 mio. kr. Det
fremgår af låneindstillingen, at værdierne ikke var dokumenteret på bevillingstidspunktet, da
det fremgår, at ”Vi har anmodet en form for dokumentation for disse værdier ”. Person 23 var
således lønmodtager, og oplysningerne om hans løbende indtægter står i misforhold til
størrelsen af det lån, der blev bevilget.

Andre vurderinger: Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

med CV Ejendomme karakteren 2a (E 9969), hvilket er udtryk for, at engagementet blev
vurderet som værende forbundet med normal risiko (E 24422).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren har handlet ansvarspådragende ved ikke at
forholde sig kritisk til finansieringen af en ejendom, der blev handlet mellem Sparekassens
kunder med en udokumenteret prisstigning på 3,25 mio. kr. på én dag. Ved bevillingerne
finansierede Sparekassen en fortjeneste på 3,25 mio. kr. til Virksomhed ApS 1 og C-Holding
Group ApS, og der bør i denne situation udvises særlig påpasselighed for så vidt angår
grundlaget for værdiansættelsen og vurdering af Sparekassens risiko. Det gøres gældende, at
det var ansvarspådragende for Direktøren at bevilge lånene på et utilstrækkeligt og risikofyldt
beslutningsgrundlag, idet der manglede vurderinger af ejendommens værdi, og idet der af
låneindstillingen fremgik oplysninger om værdispring, som burde føre til skærpet
opmærksomhed for så vidt angår værdiansættelsen af ejendommen. For så vidt angår
finansieringen af CV Ejendomme ApS’ køb af ejendommen har Direktøren accepteret
bevillingen af lånet, da han senest i forbindelse med den månedlige gennemgang af
etableringslisterne (jf. dagældende kreditpolitik E 4015) konstaterede eller burde have
konstateret et nyt stort engagement med CV Ejendomme ApS, ligesom han kunne konstatere
etableringen af det store lån ved den efterfølgende låneindstilling 9778 (E 4953) eller
allersenest i forbindelse med vurderingen af engagementet, der var blandt de 10 største ved
sparekassens årsregnskab 2006.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet har handlet ansvarspådragende
ved tilsvarende at bevilge lånene på ovenstående uforsvarlige grundlag samt ved at undlade at
skride ind over for Direktørens overskridelse af sin bevillingskompetence, da Formandskabet
kunne konstatere etableringen af det store lån til CV Ejendomme ApS ved den efterfølgende
låneindstilling 9778 (E 4953) eller allersenest i forbindelse med vurderingen af engagementet,
der var blandt de 10 største ved sparekassens årsregnskab 2006.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet med CV Ejendomme ApS var i
revisionsprotokollen for 2006 opgjort til ca. 48 mio. kr. og udgjorde dermed en af
Sparekassens 10 største engagementer (E 6920).

Revisionen udtalte følgende i revisionsprotokollen: ”Baseret på selskabets indtjenings- og
kapitalforhold samt stillede sikkerheder er det ledelsens opfattelse, at engagementet er målt
korrekt. Vi kan tilslutte os ledelsens vurdering af, at der ikke er behov for nedskrivning.” Den
udførte revision var imidlertid generelt mangelfuld og utilstrækkelig, jf. afsnit B 2.1.
Skønsmændene har endvidere specifikt for rapporteringen af engagementet i
revisionsprotokollen for 2006 konstateret konkrete mangelfulde forhold.

Om CV Ejendomme ApS (E 2146) fremhæver skønsmændene, at der i 2006 manglede
aktuelle regnskabsoplysninger, idet regnskabsoplysningerne var fra 2004/05, dvs. mere end



/

- 523 -

1 år gamle, at der manglede oplysninger om, hvordan sikkerhederne er værdiansat, og at
ledelsens risikovurdering manglede.

Det gøres gældende, at såfremt Revisionen i 2006 havde udført en korrekt revision i
overensstemmelse med det i skønsrapporten anførte både i relation til de generelle
kritikpunkter og de netop ovenfor anførte konkrete kritikpunkter, havde Revisionen kunne
konstatere, at lejeindtægterne hidrørende fra ejendommen var utilstrækkelige til at servicere
de finansielle omkostninger, at der ikke forelå eksterne vurderingsrapporter af ejendommen,
der kunne begrunde værdiansættelsen af sikkerheden, og/eller at lånet til køb af ejendommen
ikke var bevilget af Bestyrelsen.

Som anført ovenfor var der endvidere tale om et selskab, hvor den primære drift gav
underskud, og hvor overskuddet alene blev tilvejebragt ved salg af ejendomme.
Oplysningerne om indtægterne fra ejendommene understøtter endvidere, at ejendommene er
overvurderede som følge af det ringe afkast, og revisionen burde have forholdt sig kritisk til
værdiansættelsen af disse. Det gøres endvidere gældende, at en kritisk tilgang til
værdiansættelsen af Sparekassens udlån til CV Ejendomme i 2006 kunne have forhindret
bevillingen af den senere rammebevilling til Person 23 på 50 mio. kr., jfr. nedenfor under
punkt C 0.

Det gøres gældende, at identificeringen af disse mangler og øgede usikkerheder burde have
ført til, at Sparekassen på et langt tidligere tidspunkt i forløbet havde forholdt sig mere kritisk
til engagementet og havde søgt dette indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden sikkerhed, jf.
afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet for så vidt angår de på dette tidspunkt
bevilgede lån.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
4.206.653 kr. efter fradrag af renter og gebyrer, hvilket er nærmere dokumenteret i bilag 474
(E 24716). Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de
ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er redegjort for ved beskrivelsen af
engagementet vedrørende Nørre Allé 94.

1.4 Buddingevej 50 - Virksomhed ApS 1
Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24252) samt i Processkrift 6 (E 1049-1052).

Manglende låneindstilling: Virksomhed ApS 1 erhvervede Buddingevej 50,
Lyngby, i henhold til skøde af 12. oktober 2006 for 35 mio. kr. (E 4959). Ejendommen var en
tidligere skole, der stod tom og således ikke genererede nogen form for lejeindtægter (E 4963
+ 18561). Købesummen blev 100 % finansieret af Sparekassen ved udbetaling af 5 mio. kr.
den 11. oktober 2006 (E 4957) og 30 mio. kr., der blev trukket på en nyoprettet kassekredit i
Sparekassen den 1. marts 2007 (E 6809). Kassekreditten til køb af Buddingevej 50 har ikke
været forelagt bestyrelsen til bevilling, jf. bevillingsoversigten (E 23751- 23764) og
bestyrelsesprotokollen (E 11761-11979), hvor bevillingen ikke fremgår. Der henvises
endvidere til forklaringerne afgivet af Sagsøgte 1, Sagsøgte 3 og Vidne 5 (Forklaringerne 47,
81 og 133), der ikke har en erindring om at have behandlet en låneindstilling vedrørende køb
af Buddingevej 50. Det er formentlig ejendommen på Buddingevej, der refereres til i
låneindstilling nr. 9787, som vedrører købet af 50 % af anparterne i Danske Jord, men lånet
nævnes alene som en oplysning om debitor: Firmaet har sammen DFC Group Holding købt
en ejendom i Lyngby for 35



/

- 524 -

mio.kr, heraf er der deponeret 5 mio.kr. Denne ejendom er videre med projekt (ændring til
lejligheder) for godt 82 mio.kr. Køberen har stillet garanti for halvdelen 14 dage efter sin
underskrift. Denne garanti får vi transport i som sikkerhed.

Manglende dækkende sikkerhed: De to lån blev udbetalt uden sikkerhed. Først den 4. juni
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

2008 underskrev Virksomhed ApS 1 en håndpantsætningserklæring (E 9483), hvor der blev
etableret sikkerhed i form af et ejerpantebrev på 40 mio. kr. i ejendommen. Skønsmændene (E
2564) har ligeledes konkluderet, at der i 2006 og 2007 ikke kunne konstateres sikkerheder,
som knyttede sig til lånet. Af sikkerhedsoversigten vedrørende Virksomhed ApS 1 udarbejdet
til brug for aktiveftersynet i 2007 (E 17634) fremgår et kontant indestående på 42.126.000 kr.
for Person 21, der havde kautioneret for lånet. Dette beløb udgjorde imidlertid ikke en
sikkerhed, idet der var tale om delvis deponering af en købesum i forbindelse med et planlagt
videresalg af ejendommen til EURO909.dk A/S (Aktiv Gruppen), som aldrig blev gennemført
(E 18561). Det deponerede beløb var ligeledes finansieret af Sparekassen (E 17895)

Låntagers økonomiske forhold og evne til at drive sin virksomhed: Virksomhed ApS 1 var et
nystiftet selskab, som blev begæret tvangsopløst både i forbindelsen med års-
regnskabsaflæggelsen for 2004, som var selskabets første regnskabsår, og igen i forbindelse
med aflæggelsen af årsregnskabet for 2005 (E 14648). Selskabet befandt sig i
tvangsopløsning, da første del af købesummen på 5 mio. kr. blev udbetalt i 2006. På
udbetalingstidspunktet havde Virksomhed ApS 1 endnu ikke aflagt årsregnskab for 2005 (E
14646), men alene for 2004, hvorfor der ikke forelå aktuelle regnskabsoplysninger. Der
henvises til skønsmændenes analyse af selskabets regnskaber (E 2178), herunder at der var
tale om et selskab med en ringe soliditet, hvor egenkapitalen hurtigt ville forsvinde, hvis der
kom konjunkturudsving på værdierne af de af selskabet ejede ejendomme. Resultatet af den
primære drift i 2005 var alene ca. 1 mio. kr. De positive resultater var endvidere genereret af
fortjenester hidrørende fra ejendomstransaktioner, hvor Sparekassen påtog sig en forøget
risiko i forbindelse med hurtigere videresalg af Landskronagade 25, Nørre Allé 94 og Gl.
Kongevej 33. Der var således tale om en ikke-kreditværdig kunde, hvis forretningsmodel var
usikker og konjunkturfølsom. Låntager havdeen ringe soliditet og et beskedent afkast fra
ejendomsdriften med heraf følgende betydelig risiko for, at selskabet ikke ville være i stand til
at renteservicere sine lånefaciliteter.

Andre vurderinger: På tidspunktet for lånets udbetaling havde engagementet med Virksomhed
ApS 1 ikke været genstand for gennemgang af hverken Finanstilsynet eller Revisionen. Ved
Finanstilsynets efterfølgende gennemgang i sommeren 2008 fik engagementet med
Virksomhed ApS 1 karakteren 2b (E 9969), hvilket er udtryk for, at engagementet blev
vurderet som et svagt engagement.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren har handlet ansvarspådragende ved at
acceptere udbetalingen af lånet uden forudgående behandling af en låneindstilling og
kreditvurdering og uden forelæggelse af denne til bestyrelsen til bevilling. Direktøren kendte
eller burde kende til engagementet, da der var tale om et stort lån på i alt 35 mio. kr., som
ifølge forklaringerne fremgik af de månedlige engagementslister, der i henhold til
Kreditpolitikken (E 4015) blev forelagt Direktøren til godkendelse. Direktøren kendte
endvidere til engagementet fra Aktiveftersynet (E 17628) og regnskabsaflæggelsen. Først den
15. september 2008 omtaler Direktøren ”Person 21 som et administrativt rodehoved, og han
ville ikke på det foreliggende grundlag få yderligere engagement”  for bestyrelsen . (E



/

- 525 -

11934). Der var her tale om en konstatering, som Direktøren burde have foretaget langt
tidligere i forløbet.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådrag-
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ende, da de hverken ved regnskabsaflæggelsen i 2007, aktiveftersynet 2007 eller på noget
andet tidspunkt forholdt sig til det manglende grundlag for udbetalingen af 35 mio. kr. til
Virksomhed ApS 1's køb af Buddingevej. Det gøres gældende, at Formandskabet burde have
konstateret udbetalingen ved én af disse lejligheder, og at Formandsskabet har handlet
ansvarspådragende ved at undlade at påtale dette og derved føre det fornødne tilsyn med
Direktøren fremfor blot at acceptere dennes dispositioner.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet med Virksomhed ApS 1 er omtalt i
både revisionsprotokollen for 2006 og 2007. Engagementet med Virksomhed ApS 1 var i
revisionsprotokollen for 2006 opgjort til ca. 54 mio. kr. og udgjorde dermed Sparekassens
fjerdestørste engagement (E 6917). Skønsmændene har specifikt for rapporteringen af
engagementet i revisionsprotokollen for 2006 konstateret konkrete mangelfulde forhold (E
2143), hvoraf følgende særligt skal fremhæves: 1) der mangler aktuelle regnskabsoplysninger,
2) der mangler oplysninger om, hvordan sikkerhederne er værdiansat, og 3) ledelsens
risikovurdering af engagementet mangler. Det påpeges endvidere, at engagementsgrænsen i
FIL § 145 var overskredet (E 2259), idet engagementet burde have været anset for
sammenhængende med Vendelbo Bolig A/S, der var gået konkurs, og som Virksomhed ApS 1
havde ydet en beløbsbegrænset kaution for (E 2198). Revisionen burde endvidere ved
gennemgangen af de største engagementer have konstateret, at der manglede et
bevillingsgrundlag for lånet vedrørende Buddingevej, og at Direktionsinstruksen (E 3624)
således var blevet tilsidesat, samt have gjort bemærkning herom i revisionsprotokollen (E
14489-14554). Skønsmændene har anført tilsvarende kritikpunkter vedrørende gennemgang af
engagementet i revisionsprotokollen for 2007 (E 2558). Af disse skal fremhæves, at
revisionsdokumentationen ifølge skønsmændene ikke har dokumenteret, at engagementet med
Virksomhed ApS 1 er blevet revideret. Det er skønsmændenes vurdering, at dette er i strid
med god revisionsskik. Det er endvidere skønsmændenes vurdering, at den udførte revision
for dette engagement ikke er tilstrækkelig i forhold afgivelse af erklæring i
revisionsprotokollen, da revisor ikke i tilstrækkeligt omfang har vurderet og konkluderet på
boniteten og risikoen i engagementet. Det gøres gældende, at en tilstrækkelig udført revision
burde have afdækket den manglende bevilling og den manglende sikkerhedsstillelse for lånet,
og bemærkninger herom burde have været anført i revisionsprotokollerne for 2006 og 2007,
ligesom der burde have været taget forbehold for Sparekassens værdiansættelse af udlånet
såvel i revisionsprotokollen samt generelt i påtegningen på Sparekassens årsrapport, jfr.
skønsmændenes generelle kommentar herom i Skønsrapporten (E 3624).

Der henvises endvidere til det ovenfor anførte, om at der allerede i forbindelse med revisionen
af engagementet vedrørende Virksomhed ApS 1 i 2006 burde have været afdækket sådanne
omfattende uregelmæssigheder vedrørende engagementet med Dansk Jord ApS, som burde
have ført til, at der ikke var sket yderligere låneudbetalinger i lånesager, hvor Person 21 var
involveret.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: Ejendommen blev solgt til Lyngby Taarbæk
Kommune for 13 mio. kr. (E 15281). Sparekassens provenu udgjorde 11.058.799,42 kr. (E
15005). Sparekassens tab efter fradrag af renter og gebyrer udgør 8.438.398 kr. (E 24714).



/

- 526 -

Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende
handlinger og undladelser, der er redegjort for i det ovenstående.

1.5 Gl. Kongevej 33 – Virksomhed ApS 5 – Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S Der
henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende Processkrift
(E 24261) samt i Processkrift 6 (E 1061).

Utilstrækkeligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag: Låneindstilling 9703 af 27. april 2006
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

(E 4263) er bevilget som presserende af Direktøren dagen efter, at Person 21, der via selskabet
Virksomhed ApS 5, som ønskede at sælge ejendommen, havde fremsendt låneanmodning på
vegne køber på 40 mio. kr. vedlagt et ufuldstændigt og sporadisk bilagsmateriale (E 3939-
3946, 3953-3955, 4233 og 4235-4240). Lånet blev bevilget på et mangelfuldt grundlag, idet
der ikke i låneindstillingen var indeholdt en vurdering af værdien af ejendommen, oplysninger
om aktuelle huslejeniveauer, risikovurderinger eller oplysninger om kautionistens økonomi.

Bestyrelsens efterbevilling, der fandt sted den 9. maj 2006 (E 11846), blev gennemført på
samme ufyldestgørende bevillingsgrundlag.

Manglende og utilstrækkelig opnåelse af forudsatte sikkerheder: Selvom det var forudsat i
låneindstillingen, at Sparekassen skulle have et 1. prioritetspant stort 40 mio. kr. i
ejendommen, blev pantebrevet tinglyst med en 5. prioritet efter ca. 11,5 mio. kr. i foranstående
lån (E 6987), som Sparekassen ikke havde foranlediget indfriet i forbindelse med udbetaling
af lånet. Der forelå på bevillingstidspunktet ingen økonomiske oplysninger om
selvskyldnerkautionisten Person 50. Kautionen blev efterfølgende frafaldet (E 12461 og
13687), da ejendomshandlen aldrig blev berigtiget (E 8509 og 11119)

Debitors økonomi var konjunkturfølsom: Ejendomsselskabets Voldbrohus A/S var en ny
ejendomskunde, som blev bragt ind i Sparekassen af Person 21, og der fremgår af
låneindstillingen alene meget begrænsede økonomiske oplysninger om kunden. Det fremgår,
at der er betydelige opskrivninger på debitors ejendomsportefølje, og det er ikke oplyst,
hvorledes den primære drift af ejendomsporteføljen er, herunder om den genererede et positivt
eller negativt cashflow.

Mangelfuld kreditopfølgning: Tinglysningen af ejerpantebrevet fandt først sted cirka et år
efter udbetalingen af lånet og ikke med den forudsatte prioritet. Ligeså kritisabelt var det, at
ejendomshandlen aldrig blev berigtiget, og at lånet blev udbetalt, uden at det blev afdækket,
om restfinansieringen til køb af ejdommen var til rådighed (E 11119). Der blev fra
Sparekassens side ikke foretaget en deponering af købesummen, og realiteten i
lånetransaktionen var således blot, at der blev udbetalt et beløb stort 35.890.999,44 kr. til fri
disposition til et af Person 21 kontrolleret selskab (E 4275 og 8791-8792), mens restprovenuet
blot blev anvendt til at renteservicere denne udbetaling (E 8791). Der var således alvorlige
uregelmæssigheder med engagementet.

Øvrige vurderinger diskulperer ikke: Finanstilsynets karaktergivning 2a af engagementet blev
givet to år efter bevillingstidspunktet og var blandt andet baseret på Vidne 5's kommentar i
Finanstilsynets rapport om, at ”Ejendommen er ved at blive solgt, og så bliver vi indfriet ” (E
18601).



/

- 527 -

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

bevilge lånet presserende uden at sikre et forsvarligt grundlag for en reel risiko- og
bonitetsvurdering. Direktøren er ikke i forbindelse med bevillingen blevet forelagt
dokumentation for de oplyste huslejeniveauer, og det fremgår ikke af bevillingsgrundlaget, at
der har været indhentet eksterne vurderinger til belysning af ejendommens værdi. Af
Direktørens forklaring fremgår, at han forlangte en lejeindtægt på 1,5 mio. kr.
dokumenteret (Forklaringerne 65), men at han ikke fulgte op herpå, ligesom Direktøren ikke
forholdt sig til, om huslejeindtægterne skulle tilgå Sparekassen, hvilket de ikke gjorde (E
8791).

Det var endvidere ansvarspådragende, at Direktøren ikke drog omsorg for, at de nødvendige
sikkerheder blev etableret, og at købesummen blev deponeret, indtil ejendomshandlen blev
berigtiget. Direktøren var kreditchef i Sparekassen (E 3018) og havde det overordnede ansvar
for, at kreditfunktionen og de iboende processer og kontrolsystemer fungerede på
hensigtsmæssig og kontrolleret vis. Det er groft uagtsomt, at et låneprovenu udbetales til fri
disposition til en sælger, uden at der er sikkerhed for hverken berigtigelse af ejerskifte til
køber eller opnåelse af forudsat tinglyst pant i ejendommen. Direktøren var ansvarlig for den
daglige ledelse af Sparekassen, og det er Direktionens ansvar, at forretningsgange og
kontroller var indrettet således, at noget sådan ikke kunne finde sted, jfr. FIL § 71.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at efterbevilge lånet på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag. Det er uforsvarligt, at
Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder en ekstern
ejendomsvurdering og dokumentation for huslejeindtægter. Formandsskabet efterbevilgede
således lånet uden at være i stand til at lave en retvisende risikovurdering af engagementet.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet udgjorde ultimo 2006 40 mio. kr. (E
6850) og oversteg dermed 10 % af basiskapitalen (E 6604). Engagementet blev imidlertid
fejlagtigt ikke revideret i 2006 grundet et fradrag på 22.750.000 kr. svarende til 50 % af den
offentlige ejendomsvurdering af Gl. Kongevej 33 i 2005 (E 5909). Eftersom låntager
Voldbrohus aldrig blev ejer af ejendommen, var fradraget uberettiget, jf.
Bekendtgørelse 2006-02-27 nr. 126 om store engagementer, bilag 2, afsnit 4 (Regelsamling 1,
side 711). Derfor burde Revisionen have revideret Voldbrohus-engagementet i 2006.

Såfremt Revisionen i 2006 havde udført en korrekt revision af engagementet, havde
Revisionen kunnet konstatere et eller flere af følgende forhold: 1) der forelå ikke eksterne
vurderingsrapporter eller fyldestgørende drifts- og likviditetsbudgetter for ejendommen, 2)
Voldbrohus var ikke ejer af den finansierede ejendom som forudsat, 3) Sparekassen havde
ikke opnået det forudsatte 1. prioritetspant i ejendommen, og 4) lånet var udbetalt til sælger til
fri rådighed. Endvidere burde engagementet have været konsolideret med Virksomhed ApS 1.
Engagementsgrænsen i FIL § 145 ville hermed være overtrådt. Dette er særligt kritisabelt, da
Virksomhed ApS 1 ligeledes burde have været konsolideret med Vendelbo Bolig ApS, hvilket
i sig selv havde betydet en tilsidesættelse af FIL § 145, jf. 2006-skønsrapporten (E 2259).

En korrekt gennemført revision af engagementet i 2006 ville således have afdækket, at
låneprovenuet reelt var blevet udbetalt til fri rådighed til et af Person 21 ejet selskab under
omstændigheder, der har væsentlige ligheder med transaktionen vedrørende Dansk



/

- 528 -

Jord ApS, og som havde en karakter, som burde have givet anledning til yderligere
undersøgelser fra såvel ledelsens som revisionens side.

Identificeringen af disse graverende fejl og mangler burde have ført til, at Sparekassen
omgående havde krævet engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden sikkerhed,
jf. afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

på 13.584.851 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24717). Et tab i denne størrelsesorden
er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er
redegjort for ved beskrivelsen af engagementet ovenfor.

1.6 Frederikssundsvej 84-86 – Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS -
D.F.C. Group Holding A/S

Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24271) samt i Processkrift 6 (E 1079).

Utilstrækkeligt bevillingsgrundlag og uforsvarlig långivning: Den 8. maj 2007 fik D.F.C.
Group Holding A/S bevilget en kredit på 33.220.000 kr. til brug for køb og projektudvikling af
ejendommen beliggende Frederikssundsvej 84-86 i København via et nystiftet selskab kaldet
Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS (”Frederikssundsvej”). Bevillingen skete
ved den samme bevilling, som vedrørte forhøjelsen af kreditten vedrørende Dansk Jord ApS.

Lånet til køb af Frederikssundsvej 84-86 blev oprindeligt bevilget ved låneindstilling 9829 (E
7173), men blev forelagt for bestyrelsen på ny med mindre korrektioner ved låneindstilling
9841 (E 7341). Indstillingen var vedlagt et kort notat af 2. maj 2007 udarbejdet af Vidne 5 (E
7174). Notatet indeholdt dog ikke en egentlig værdiansættelse af ejendommen. Der foreligger
desuden ikke drifts- eller likviditetsbudgetter eller fyldestgørende oplysninger om selskabet
Frederikssundsvej, der blev debitor på lånet på trods af, at D.F.C. Group Holding A/S var
anført som debitor i låneindstillingen.

Til trods for at det var en forudsætning for projektets gennemførelse, at der blev investeret op
til ca. 120 mio. kr. yderligere fra anden side (E 7174), foreligger der endvidere ingen
betragtninger om, hvor og hvordan denne finansiering skulle rejses. Tilsvarende er det ikke
belyst, hvordan lånet skulle renteserviceres fra udbetalingen medio 2007 til det forventede
salg, som blev anslået til ”primo 2009” i låneindstilling 9841 (E 7341). Det skal i den
forbindelse erindres, at bygningen skulle nedrives og genopbygges, hvorefter der ikke kunne
forventes løbende huslejeindtægter i perioden.

Selvom bevillingsgrundlaget var yderst mangelfuldt, blev låneindstilling 9829 og 9841
godkendt af bestyrelsen uden bemærkninger henholdsvis den 8. maj 2007 og den 12. juni
2007 (E 11880 og 11883).

Manglende dækkende sikkerhed: Til både låneindstilling 9829 og 9841 var vedlagt en
sikkerhedsoversigt for D.F.C. Group Holding A/S (E 7175 og 7344). Det eneste, der var
angivet om Sparekassens sikkerhed for lånet i 9841 (E 7344), var teksten i låneindstillingerne:
” Sikkerheder pant i anparterne, i ejendommen + kaution. Transport i



/

- 529 -

tilgodehavender (3 + 4 mio.kr.) + pant i aktier (2 mio. kr.)”  (E 7341). I låneindstilling 9829
(E 7173) var der med håndskrift anført en betingelse om kaution fra tre
søstre/holdingselskaber, men der var på trods heraf ikke vedlagt regnskaber eller øvrige
økonomiske oplysninger om disse kautionister.

Af sikkerhedsoversigt for engagementet med Frederikssundsvej fra Finanstilsynets materiale i
foråret 2008 (E 21399) fremgår, at Sparekassen ikke opnåede de i låneindstillingen forudsatte
sikkerheder. Det fremgår af denne, at Sparekassen havde pant i to ejerpantebreve i
ejendommen for i alt ca. 35 mio. kr., sikkerhed i aktiedepot på ca. 1 mio. kr. og sikkerhed i
D.F.C. Group Holding A/S’ selskabskapital, der pr. den 30. september 2007 havde en
egenkapital på under 1 mio. kr. (E 2575). Der var således ikke overensstemmelse med det i
låneindstillingerne angivne. Særligt manglende kautionerne fra de tre søstre/holdingselskaber,
der var angivet som en forudsætning for bevilling af engagementet.

Låntagers økonomi: Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS var et nystiftet
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

selskab, som aflagde sit første årsregnskab primo 2008 (E 8209), hvilket var efter bevillingen.
I dette kunne konstateres et negativt årsresultat og negativ egenkapital. D.F.C. Group Holding
A/S var hverken debitor eller kautionist på lånet, men var angivet at eje projektselskabet med
75 %. Om D.F.C. Group Holding A/S anfører skønsmændene, at selskabet var i betydelige
økonomiske problemer pr. 31. december 2007 (E 2575), hvilket er ganske kort tid efter
bevillingstidspunktet.

Øvrige vurderinger diskulperer ikke: Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik
engagementet med D.F.C. Group A/S karakteren 2b (E 9969) svarende til, at engagementet
blev vurderet som værende et svagt engagement. I det bagvedliggende materiale fremsendt til
Finanstilsynet var det anført, at selskabet Frederikssundsvej var solgt til All Nordic Group
ApS, der forventede at have sin finansiering på plads senest 1. juli 2008 (E 18428).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
indstille lånet til bevilling uden et forsvarligt grundlag til at kunne foretage en reel risiko-og
bonitetsvurdering, herunder særligt ved ikke at fremlægge en uafhængig vurdering af den
finansierede ejendom eller i øvrigt at belyse, hvordan og under hvilke forudsætninger det
risikofyldte projekt kunne realiseres. Det er endvidere uforsvarligt, at Direktøren ikke fulgte
op på, om sikkerhederne fra kautionisterne blev etableret, idet denne sikkerhed er tilføjet med
håndskrift i forbindelse med bevillingen. De stillede sikkerheder var utilstrækkelige og i
modstrid med de betingelser, lånet var bevilget på baggrund af.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende ved
at bevilge lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabet burde have sørget for, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt, herunder
materiale der kunne belyse Frederikssundsvejs økonomiske formåen eller mangel på samme
og en vurdering af den finansierede ejendom samt en nærmere belysning af, under hvilke
forudsætninger projektet kunne realiseres.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: På trods af de ovenfor gennemgåede mangelfulde
forhold vedrørende dette engagement vurderede Revisionen i revisionsprotokollen for 2007, at
engagementet var uden tabsrisiko og målt korrekt (E 8662).



/

- 530 -

Det gøres gældende, at en korrekt udført revision i 2006 i sig selv ville have ført til, at lånet til
Frederikssundsvej ikke var blevet udbetalt, eller at det var sket på et forsvarligt grundlag, der
kunne have forhindret eller begrænset det indtrådte tab, idet man allerede i 2006 kunne have
afdækket de problemer, der var med Dansk Jord ApS-finansieringen, hvorefter det har
formodningen imod sig, at der kunne bevilges yderligere engagementsudvidelser, hvor Person
40, Person 21 og D.F.C. Group A/S var involveret.

Af skønsrapporten fremgår, at revisionen af engagementet i 2007 er utilstrækkeligt, idet
Revisionen ikke har været i besiddelse af tilstrækkelige informationer til at kunne vurdere
eller konkludere på boniteten af engagementet (E 2574) En grundig revision burde have
afdækket, at der var tvivl om debitors betalingsevne, og at D.F.C. Group A/S var i
økonomiske vanskeligheder, ligesom der i øvrigt burde have været indhentet
vurderingsoplysninger om ejendommen samt drifts- og likviditetsbudgetter for denne. Dette
burde såvel samlet som isoleret set have ført til, at ledelsens værdiansættelse af lån og
sikkerheder var blevet anfægtet.

Identificeringen af de manglende og øgede usikkerheder burde have ført til, at Sparekassen
omgående havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden sikkerhed, jf.
afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
23.628.464 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24720). Et tab i denne størrelsesorden er
en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er
redegjort for ved beskrivelsen af engagementet vedrørende Frederikssundsvej 84-86.

1.7 H.J. Henriksens Vej 12 – All Nordic Ølsted ApS
Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24266) samt i Processkrift 6 (E 1072).

Manglende kreditvurdering: Det dengang nystiftede selskab All Nordic Ølsted ApS
(tidligere Estate Developer ApS) fik i april 2007 stillet en kreditramme på 38 mio. kr. til
rådighed for købet af ejendommen H.J. Henriksens Vej 12, 3310 Ølsted. Den 23. april 2007
blev der overført 36,3 mio. kr. som betaling for ejendommen (E 12175), men kreditrammen
blev efterfølgende nedbragt til 18 mio. kr. (E 12175 og 9055). Der forefindes ingen
låneindstilling vedrørende dette engagement, og lånet har ikke i tidsmæssig sammenhæng med
udbetalingen af lånet været forelagt bestyrelsen til bevilling. Finansieringen har alene været
forelagt for bestyrelsen i maj 2008 (E 9055), som et sammenhængende engagement med det
øvrige All Nordic Engagement.

Der var tale om en ubebygget forurenet industrigrund i et erhvervsområde i Ølsted. (E 12469
og 14190). Ejendomsværdien var den 1. oktober 2008 opgjort til 1.725.000 kr. (E 12469), og
ejendommen blev i april 2010 solgt for 700.000 kr. på tvangsauktion (E 15341). Der er i de
oplysninger, der fremgår om ejendommen, herunder ejendomsbeskrivelsen i
tvangsauktionsmaterialet, ingen holdepunkter for, at ejendommen skulle repræsentere en
værdi svarende til mere end 36 mio. kr., og der findes ved belåningen at have fundet en kraftig
overbelåning sted. Der henvises til Vidne 20's forklaring om (Forklaringer side 194), at det
forurenede areal var fyldt med murbrokker og andet byggeaffald.



/

- 531 -

Manglende dækkende sikkerhed: Sparekassen fik sikkerhed i to ejerpantebreve i
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ejendommen på henholdsvis 18 og 7 mio. kr. (E 9055). Sikkerhederne var i den senere
låneindstilling 9969 fra maj 2008, der blev forelagt bestyrelsen, opgjort til en sikkerhedsværdi
på 25 mio. kr. (E 9055). De to ejerpantebreve var imidlertid placeret på henholdsvis 72. og 73.
prioritet efter 71 sideordnede pantebreve hvert store 500.000 kr. (E 3458, 7021 og 15341).

I All Nordic-koncernen var der stillet en række krydsende sikkerheder mellem selskaberne og
Person 48 personligt, herunder fire kautioner for All Nordic Ølsted ApS’ engagement (E
7011). Disse kautionister var kendetegnet ved, at de selv havde gæld til Sparekassen og havde
kautioneret for en række af de øvrige koncernforbundne selskaber. Der er ikke grundlag for at
fastslå, at kautionerne repræsenterede en egentlig sikkerhedsværdi, da de blev stillet.
Selvskyldnerkautionerne reducerede i overensstemmelse med det netop anførte ikke tabet (E
24718). Lånet på18 mio. kr. udgjorde på denne baggrund et rent blanco-engagement.

Låntagers økonomi: Lånet blev ydet til et nystiftet selskab. Selskabet blev stiftet den 27. marts
2007, og første regnskabsår udløb den 30. juni 2008 (E 14919). Selskabet havde således ikke
aflagt regnskaber på tidspunktet for udbetalingen af lånet i april 2007. Konkursdekret blev
afsagt 11. februar 2009, og selskabet nåede aldrig at offentliggøre et årsregnskab (E 14918).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren kendte eller burde kende til engagementet,
som ifølge forklaringerne fremgik af de månedlige engagementslister, der i henhold til
Kreditpolitikken (E 4015) blev forelagt Direktøren til godkendelse. Direktøren kendte
endvidere til engagementet fra Aktiveftersynet i 2007 (E 8419), regnskabsaflæggelsen og den
senere låneindstilling 9969 (E 9055). Direktøren har handlet ansvarspådragende ved at
acceptere udbetalingen af lånet uden forudgående kreditvurdering og behandling af en
låneindstilling og uden forelæggelse af denne til bestyrelsen.

Det var konkret uforsvarligt at udbetale lånet, idet der ikke foreligger holdepunkter for, at
grunden skulle have en værdi på 36 mio. kr. i april 2007, eller at der i øvrigt skulle være tale
om en rentabel investering, hvorved der også henvises til, at det gamle industriarealikke
genererede indtægter, og at låntagerselskabet heller ikke havde andre indtægter Det er
yderligere uforsvarligt, at Sparekassen fik værdiløse sikkerheder for lånet. Det er en
skærpende omstændighed, at lånet i strid med FIL § 145 ikke behandles som et
sammenhængende engagement med de øvrige lån til All Nordic-koncernen.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende,
da de hverken ved regnskabsaflæggelsen i 2007, aktiveftersynet 2007, låneindstilling 9969
eller på noget andet tidspunkt forholdt sig til det manglende grundlag for lånet til finansiering
af købet af H.J. Henriksens Vej 12. Formandsskabet foretager reelt en efterbevilling af
engagementet ved behandlingen af låneindstilling 9969, idet man i den forbindelse burde have
forholdt sig til den risiko, der var forbundet med det samlede engagement med All Nordic-
koncernen, der på dette tidspunkt blev forelagt for bestyrelsen for første gang.

Det er uforsvarligt, at Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger om
ejendommen og debitor tilvejebragt, herunder en ekstern ejendomsvurdering og



/

- 532 -

driftsbudget for ejendommen. Det er yderligere uforsvarligt, at Formandsskabet undlod at
gribe ind over for de gentagne overtrædelser og tilsidesættelser af bevillingskompetencerne i
henhold til Kreditinstruksen.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Skønsmændene anfører, at det beror på fejlagtige
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

forhold, at de tre All Nordic-selskaber ikke var konsolideret i revisionsprotokollen for 2007 (E
2611). Revisionen burde i forbindelse med revisionen af årsrapporten for 2007 have
konstateret sammenhængen, herunder at engagementet med All Nordic-koncernen pr. 31.
december 2007 var på ca. 74 mio. kr. (E 2611), svarende til Sparekassens tredjestørste
engagement.

Såfremt Revisionen i 2007 havde konsolideret All Nordic-selskaberne og udført en korrekt
revision, havde Revisionen kunne konstatere et eller flere af følgende forhold vedrørende
lånet til All Nordic Ølsted ApS: 1) at lånet i strid med Kreditinstruksen var blevet udbetalt,
uden at det havde været forelagt bestyrelsen til bevilling, 2) at der ikke forelå et grundlag, der
kunne understøtte værdiansættelsen af Sparekassens udlån, idet oplysningerne om
ejendommen ikke dokumenterer, at den skulle have den værdi, som den blev handlet til, og 3)
at Sparekassens sikkerheder heller ikke repræsenterede nogen værdi.

Identificeringen af disse fejl og mangler burde have ført til, at Sparekassen omgående havde
krævet engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden sikkerhed, jf. afsnit B 2.2,
hvilket kunne have forhindret tabet.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
15.424.714 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24718). Et tab i denne størrelsesorden er
en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er
redegjort for vedrørende H.J. Henriksens Vej 12.

1.8 Meterbuen 18 – K/S All Nordic Skovlunde I
Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24269) og i Processkrift 6 (E 1075). Endvidere henvises til Vidne 9's notater
om engagementet (E 11089 samt 11091).

Manglende bevilling: Den 31. juli 2007 udbetalte Sparekassen 20 mio. kr. til K/S All Nordic
Skovlunde I’s køb af Meterbuen 18 i Skovlunde (E 6565). Lånet blev udbetalt uden
udarbejdelse af låneindstilling (E 11085-11092), hvilket ifølge Direktørens forklaring
skyldtes, at ” […] sagsbehandleren – sikkert Vidne 5 – har indkodet et maksimum på 20 mio.
kr., men glemt at lave en låneindstilling på dette.”  (Forklaringerne 50). Hverken Direktøren
eller Formandskabet har således foretaget nogen bonitetsvurdering forud for bevillingen.

Af skødet underskrevet den 31. juli 2007 (E 7859) fremgår det, at Meterbuen 18 blev
overdraget for 36,8 mio. kr., samt at køber overtog private pantebreve for 22 mio. kr., hvorved
restkøbesummen udgjorde 14,8 mio. kr. De resterende 5,2 mio. kr. af det samlede lån på 20
mio. kr. indgik derfor ikke i berigtigelsen af købesummen, og det fremgik ikke af sagen, at der
skulle ydes finansiering til renovering eller ombygning af ejendommen, eller at beløbet var
øremærket hertil. Det fremgår af Vidne 9's notat af 3. marts 2009, at Person 48 efterfølgende
telefonisk har oplyst, at pengene blev benyttet til dette formål (E 11089). Selskabet fik aldrig
skøde på ejendommen (E 11085).



/

- 533 -

Der er intetsteds henvist til en vurdering af ejendommen eller kommanditselskabets evne til at
renteservicere og afdrage på kreditten, hvorfor der ikke var grundlag for at foretage en reel
risikovurdering af engagementet.

Manglende dækkende sikkerheder: Sparekassen fik niendeprioritetspant i form af et
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ejerpantebrev stort 20 mio. kr. efter de foranstående pantebreve på samlet 22 mio. kr. I
kassekreditkontrakten af 11. januar 2008 (E 8503) var seks koncernforbundne enheder i All
Nordic-koncernen oplistet som selvskyldnerkautionister. Kautionerne fra de
koncernforbundne enheder havde dog ikke nævneværdig sikkerhedsmæssig værdi, hvilket er
nærmere beskrevet i afsnit C 1.7 vedrørende H. J. Henriksens Vej 12. De stillede sikkerheder
berettigede derfor ikke i sig selv långivningen.

At man ikke i Sparekassen havde styr på sikkerhederne fremgår endvidere af Vidne 9's notat
af 3. marts 2019: ” Der eksisterer 3 forsider af en indstilling udarbejdet i forbindelse med
revisionsbesøg. Heraf fremgår, at ovennævnte ejerpantebrev skal have 1. prioritets pant og at
sælger har kautioneret for engagementet indtil "alle forhold er bragt i orden". Men ingen af
disse 2 oplysninger har været tilfældet. Endvidere fremgår det den 31/5 2008, at ejendommen
var solgt, og at engagementet ville blive indfriet i løbet af 1 uge. Dette er ikke sket, og der
findes ingen forklaring herpå. Sagen blev aktuel i forbindelse med berammet tvangsauktion
over ejendommen til 3/2 2009, og Vidne 5 redegjorde for sagen mundtligt overfor
sparekassens ledelse.”  (E 11091).

Låntagers økonomi – nystiftet selskab: K/S All Nordic Skovlunde I blev stiftet den 30. juni
2006, og selskabets første årsrapport blev derfor først offentliggjort den 5. december 2007
efter udbetalingen af lånet (E 14616).

På trods af, at låntagerselskabet således var relativt nystiftet på udbetalingstidspunktet, havde
man i Sparekassen hverken sikret sig oplysninger om komplementar eller kommanditister i
selskabet. Det fremgår således af Vidne 9's notat af 3. marts 2009, at: ” Vidne 5 oplyste på
forespørgsel, at engagementet ikke er registreret som sammenhængende med All Nordic
Group ApS, og at dette var godkendt af Finanstilsynet i forbindelse med deres besøg medio
2008. Vidne 5 kunne ikke redegøre for hverken komplementar eller kommanditist(er) i K/S, og
det fremgår heller ikke af sagen. […] På forespørgsel oplyste Person 48, at både
komplementar og kommanditist var 100 % ejet af ham, og der er således ingen tvivl om, at
engagementet med K/S'et er sammenhængende med engagementet med All Nordic Group ApS
m.fl.”  (E 11091).

Øvrige vurderinger: K/S All Nordic Skovlunde I fik i sommeren 2008 karakteren 3 (god
bonitet) af Finanstilsynet (E 9969). Denne karaktergivning var imidlertid baseret på blandt
andet Vidne 5's besvarelse af Finanstilsynets spørgsmål af 26. juni 2008 (E 23019), hvori man
opererede med en beregnet handelspris på 88 mio. kr. for ejendommen, og hvor det blev
anført, at ” Vi har fået oplyst, at pengene bliver overført primo juli” . Finanstilsynets
karaktergivning, som i øvrigt fandt sted mere end 12 måneder efter udbetalingstidspunktet,
bør således ikke indgå i ansvarsvurderingen vedrørende dette engagement.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
acceptere udbetalingen af lånet uden forudgående behandling af en låneindstilling og uden
forelæggelse af denne for bestyrelsen. Direktøren kendte eller burde have kendt til
engagementet, som ifølge forklaringerne fremgik af de månedlige engagementslister, der i



/

- 534 -

henhold til Kreditpolitikken (E 4015) blev forelagt Direktøren til godkendelse. Direktøren
havde eller burde endvidere have haft kendskab til engagementet fra Aktiveftersynet i 2007 (E
8301) og den efterfølgende regnskabsaflæggelse for 2007.

Det var konkret uforsvarligt at acceptere udbetalingen af et lån på 20 mio. kr. til en ny kunde
uden påvist selvstændig betalingsevne og uden nogen reel indsigt i og kendskab til det
finansierede aktiv. Hertil kommer, at lånet var udbetalt uden kreditvurdering i strid med
Kreditinstruksen og kreditpolitikken.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ansvarspådragende, da de hverken ved aktiveftersynet 2007 (E 8301), ved
regnskabsaflæggelsen i 2007, eller på noget andet tidspunkt forholdt sig til det manglende
grundlag for udbetalingen af lånet vedrørende Meterbuen 18.

Det var uforsvarligt, at Formandsskabet undlod at gribe ind over for de gentagne
overtrædelser og tilsidesættelser af bevillingskompetencerne i henhold til Kreditinstruksen.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Som redegjort for under H.J. Henriksens Vej 12
(afsnit C 1.7) var de tre All Nordic-selskaber, herunder K/S All Nordic Skovlunde I, ikke
konsolideret i forbindelse med omtalen af de store engagementer i revisionsprotokollen for
2007 (E 2611), hvilket først blev erkendt af Revisionen, da samtlige selskaber og den
ultimative ejer var under konkurs (E 12001).

Engagementet blev ikke bonitetsvurderet i 2007, og der ses ikke i Revisionens arbejdspapirer
at have foreligget materiale, som kunne have dannet baggrund for en bonitetsvurdering af
engagementet i 2007. Såfremt Revisionen i 2007 havde konsolideret All Nordic-selskaberne
og udført en korrekt revision, havde Revisionen kunnet konstatere et eller flere af følgende
forhold vedrørende lånet til K/S All Nordic Skovlunde I: 1) at lånet aldrig var blevet bevilget,
2) at der ikke forelå hverken eksterne eller afkastbaserede vurderinger af den finansierede
ejendom, og 3) at ejendommen var overdraget til Person 48 personligt og ikke til K/S All
Nordic Skovlunde I.

Det gøres gældende, at identificeringen af disse mangelfulde forhold burde have ført til, at
Sparekassen omgående havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden
sikkerhed, jf. afsnit B 2.2, hvilket kunne have forhindret tabet.

Det gøres endvidere gældende, at en korrekt udført revision i 2006 i sig selv burde have ført
til, at lånet til K/S All Nordic Skovlunde I ikke var blevet udbetalt, eller at det var sket på et
forsvarligt grundlag, der kunne have forhindret eller begrænset det indtrådte tab.

Som anført ovenfor i afsnit C 1.2, blev All Nordic-koncernen kunde i Sparekassen i februar
2007 i anledning af, at Person 48 skulle medvirke til at forhindre et tab på engagementet med
Vendelbo Bolig ApS – efter dette selskabs konkurs – ved at købe Landskronagade 25 til
overpris (E 11734 + 6877 + 7239). Såfremt engagementet med Vendelbo Bolig ApS korrekt
havde været behandlet som et nedskrivningsengagement i 2006, kunne det efterfølgende og
omfattende tab på All Nordic-engagementerne have været undgået.



/

 

- 535 -

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
på 10.044.169 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24719). Et tab i denne
størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og
undladelser.

1.9 Entrepriseselskabet af 1.9.2003 ApS – Finansiering af 7 ejendomme
Der henvises til den udførlige gennemgang af disse 7 ejendomsfinansieringer i det
Sammenfattende Processkrift (E 24274) samt i Processkrift 7 (E 1300).

Sparekassen indledte i april 2005 et kundeforhold til det relativt nystiftede selskab
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS (”Entrepriseselskabet”). Allerede i efteråret 2006
udgjorde engagementet med Entrepriseselskabet Sparekassens største engagement med en
samlet gæld på ca. 70 mio. kr. Engagementet udviklede sig hurtigt og de 7 bevillinger til
Entrepriseselskabet er alle udtryk for, at der blev ydet ejendomsfinansieringer på et
oplysningsgrundlag, som grundlæggende blot bestod i en adresseoplysning og en oplyst
handelspris. Finansieringerne blev ydet uden inddragelse af oplysninger om
ejendomsvurderinger, og flere af dem havde et betydeligt blanco-element. Der var
endvidere i flere tilfælde tale om køb af ejendomme til priser, hvor handelsprisen var steget
markant fra den seneste i tingbogen registrerede handelspris. På sammenbrudstidspunktet
var det samlede engagement på ca. kr. 60 mio., og realisation af sikkerhederne indbragte
alene et meget beskedent provenu på ca. 300.000 kr.

Ågade 106, 2200 København – 2005

Låneindstilling 9497 (E 3263) – Mangelfuldt bevillingsgrundlag og uforsvarlig långivning:
I foråret 2005 medfinansierede Sparekassen Entrepriseselskabets køb af Ågade 106 for en
samlet købesum på 13,5 mio. kr. Sparekassens krediteksponering udgjorde 6,2 mio. kr. og
placerede sig efter foranstående realkreditlån på ca. 8,6 mio. kr. (E 3263ff.).
Låneindstillingen indeholdt ingen information, som kunne give et grundlag at vurdere
værdien af eller indtægterne fra ejendommen – udover den oplyste handelspris. Der
medfulgte således ikke oplysninger om ejendomsvurderinger, dokumentation for
lejeindtægter eller driftsbudgetter.

Ågade 106 var handlet kraftigt op i pris kort før Sparekassens finansiering. Ejendommen
var blevet solgt for 5,2 mio. kr. i maj 2004 og for 8,6 mio. kr. i juni 2004 (E 15463).
Kreditgivningen blev godkendt af Direktøren og Formandsskabet på bestyrelsesmødet den
12. april 2005 uden anmærkninger (E 11808) om det mangelfulde beslutningsgrundlag.

Manglende dækkende sikkerheder: Sparekassens sikkerhed bestod i 2. prioritetspant i
Ågade 106, pant i direktøren, Person 17’, livsforsikring, pant i to ejendomme
beliggende i By 5 og kautioner fra Person 17 og hans bror Person 14. Det
samlede engagement med Entrepriseselskabet kunne på dette tidspunkt opgøres til 27,2
mio. kr. (E 3263).

 
 
 
 
Den beregnede sikkerhedsværdi af ejerpantet i Ågade var opgjort til 12.150.000 kr., og med
foranstående lån på 8,6 mio. kr. gav dette en beregnet sikkerhedsværdi til Sparekassen på ca.
3,5 mio. kr. (E 3267). Beregningen var baseret på 90 % af den netop finansierede handelspris,
hvilket var i strid med politikken for værdiansættelse af sikkerheder, idet dette var en
værdiansættelsesmetode, som skulle anvendes ved værdiansættelse af parcelhuse. Havde
Sparekassen fulgt en afkastbaseret værdiansættelsesmetode, som Sparekassen



/

 

- 536 -

anvendte ved indsendelse af materiale til Finanstilsynet i 2008 (E 21839), og som
Kreditpolitikken foreskrev, var den beregnede sikkerhedsværdi på ejendommen blevet opgjort
til 3.564.000 kr. svarende til, at Sparekassen havde et rent blanco-engagement. Ågade 106
blev solgt for ca. 3 mio. kr. på tvangsauktion i 2010 (E 12669) og realiserede dermed ikke
noget provenu til Sparekassen (E 24721). Sikkerheden i Person 17's livsforsikringer var
opgjort til en sikkerhedsværdi på 0. Sikkerhedsværdien vedrørende de to ejendomme i By 5,
Adresse 3 og Adresse 1 var opgjort til ca. 7 mio. kr., men lå til sikkerhed for det øvrige
engagement og var behæftet med usikkerhed ifølge skønsmændene (E 2159).

Det er ubegrundet og udokumenteret, at tabsgarantier stillet overfor DLR på ca. 8,6 mio. kr.
medregnes som en sikkerhed (E 3263). Det fremgår endvidere af låneindstillingen, at Person
17 og hans bror Person 14 havde kautioneret for Entrepriseselskabet. Låneindstillingen
indeholdt imidlertid ingen oplysninger om Person 17's private indkomst- og formueforhold,
og Sparekassen frafaldt af uvisse årsager senere kautionen fra Person 14 i løbet af 2007.

Låntagers økonomiske forhold – beskedent årsresultat og ukendt egenkapital: Til
låneindstillingen var der vedlagt regnskabstal med en balance pr. 30. september 2004 på
trods af, at låneindstillingen er fra april 2005. I regnskabstallene kan aflæses en beskeden
omsætning og et årsresultat på henholdsvis 2,7 mio. kr. og 730.000 kr. Størrelsen på
egenkapitalen fremgår ikke.

Øvrige relevante omstændigheder: Mangelfuld kreditopfølgning: Entrepriseselskabet
videresolgte ejendommen i 2007 (E 13077). Der blev imidlertid ikke i den forbindelse fulgt
op på, om der skete indfrielse eller gældsovertagelse ved videresalget, selvom det var
oplyst i en efterfølgende låneindstilling 9718 (E 4447): ”solgt Ågade 106 pr. 01.09.2006
(fortjeneste ca. 6 mio.kr.)”. Dette blev gentaget i den senere låneindstilling 9918 (E 8327),
men dette gav tilsyneladende heller ikke anledning for Sparekassen til at kræve lånet
indfriet eller foranledige gældsovertagelse, uanset at ejendommen var solgt til CPH
Ejendomme, som var en for Sparekassen ukendt debitor. Det er et naturligt led i en
almindelig kreditopfølgning at sikre, at et lån bliver indfriet, når en ejendom sælges til en
ny ejer, og det burde yderligere give anledning til mistanke, at Entrepriseselskabet som et
led i handlen ikke var interesseret i at blive frigjort for sin hæftelse, hvilket burde have
påkaldt sig såvel Direktørens som Formandsskabets opmærksomhed.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
indstille lånet til bevilling uden et forsvarligt grundlag for at kunne foretage en reel risiko-
og bonitetsvurdering, herunder særligt ved ikke at fremlægge oplysninger om indtægter og
udgifter fra ejendommen og en uafhængig vurdering af den finansierede ejendom. Ved
inddragelse af sådanne oplysninger i bevillingsgrundlaget kunne det have været afdækket,
at opgørelsen af handelsværdien ud fra en afkastbaseret model stod i misforhold til den
oplyste handelspris for ejendommen. Det var ydermere ansvarspådragende, at
bevillingsgrundlaget blot indeholdt summariske og ikke-fyldestgørende oplysninger om
debitors og kautionisternes økonomi, samt at debitor var et nyt selskab uden påvist
indtjeningsevne. Den manglende kreditopfølgning er ligeledes ansvarspådragende for
Direktøren, idet lånet ikke blev indfriet på trods af, at Sparekassen notorisk var klar over,
at ejendommen var videresolgt.



/

- 537 -

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ved at bevilge lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabet burde have sørget for, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt, herunder
materiale der kunne belyse rentabiliteten i den finansierede ejendom samt debitors og
kautionisternes økonomiske forhold samt vurdering af ejendommen. Endvidere er det
uforsvarligt, at Formandsskabet har forholdt sig passivt over for den manglende
kreditopfølgning på videresalget af ejendommen, som bestyrelsen notorisk fik formidlet i to
låneindstillinger.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Revisionens gennemgang af engagementet med
Entrepriseselskabet i 2006 er behandlet samlet nedenfor.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
8.095.857 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24721). Et tab i denne størrelsesorden er en
adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser.

Linde Allé 14, Vanløse – 2005

Låneindstilling 9634 (E 3533) – Mangelfuldt beslutningsgrundlag: Af låneindstillingen fra
den 13. december 2005 fremgår det, at ejendommen Linde Allé 14 blev købt for ca. 11 mio.
kr., hvoraf knap 1 mio. kr. var forbeholdt investeringer i ejendommen. Sparekassens lån
udgjorde på bevillingstidspunktet i december 2005 4,4 mio. kr. (E 3533 og 3522).

Låneindstillingen indeholdt ikke oplysninger om ejendomsvurderinger, oplysninger om
lejeindtægter eller væsentlige underliggende huslejekontrakter, oplysninger om afkast eller
beregninger heraf. Ikke desto mindre blev lånet godkendt af bestyrelsen uden anmærkninger
på bestyrelsesmødet den 10. januar 2006 (E 11832).

Den stillede sikkerhed – blanco-engagement: I sikkerhedsoversigten opgøres
sikkerhedsværdien for panteretten i Linde Allé til 0, da ejendommens beregnede
sikkerhedsværdi opgøres til 6 mio. kr. og Sparekassens pant havde prioritet efter foranstående
lån på 6,6 mio. kr. Havde Sparekassen anvendt en afkastbaseret model i overensstemmelse
med Kreditpolitikken, som Sparekassen begyndte på i 2008 ved indsendelse af materiale til
Finanstilsynet (E 21839), var den beregnede sikkerhedsværdi blevet opgjort til 5.343.000 kr.,
hvilket også havde givet en sikkerhedsdækning på 0. Der var derfor tale om et rent blanco-
engagement. Det viste sig at være en korrekt værdiansættelse, da sikkerheden efterfølgende
ikke realiserede noget provenu (E 24722).

Låntagers økonomiske forhold og evne til at drive sin virksomhed: De i låneindstillingen
vedlagte 2004-regnskabstal udviste et konsolideret årsresultat på 310.000 kr. og en
egenkapital på 436.000 kr. Sparekassens samlede engagement med Entrepriseselskabet var på
dette tidspunkt steget til 35,8 mio. kr. og udgjorde således en risikofyldt långivning, der ikke
kunne begrundes i låntagers økonomiske forhold.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
indstille lånet til bevilling uden et forsvarligt grundlag for at kunne foretage en reel risiko-og
bonitetsvurdering, herunder særligt ved ikke at inddrage oplysninger om ejendommens
udgifter og indtægter med henblik på belysning af, om indtægterne kunne renteservicere lånet
samt en ejendomsvurdering. Yderligere var det uforsvarligt af Direktøren at udbetale



/

- 538 -

lånet uden reel sikkerhed samt til et relativt nystiftet selskab med et meget beskeden
årsresultat og en begrænset egenkapital.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ved at bevilge lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabet burde have sørget for, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt, herunder
en ejendomsvurdering. Det er ligeledes uforsvarligt, at Formandsskabet forholdt sig passivt
over for, at lånet blev ydet som et rent blanco-engagement, og at det samlede engagement med
Entrepriseselskabet blev bragt op på et niveau, der ikke kunne retfærdiggøres i selskabets
økonomiske forhold.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Lånet, der eksisterede ved revisionen i 2006, er
behandlet samlet nedenfor.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
3.985.118,07 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24722). Et tab i denne størrelsesorden er
en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser.

Brøndby Allé 1 A-B, 2660 Brøndby Strand – 2006

Låneindstilling 9654 (E 3149) – Mangelfuldt beslutningsgrundlag: Sparekassen finansierede
primo 2006 Entrepriseselskabets køb af Brøndby Allé 1 A-B for ca. 11 mio. kr. (E 3649 og
3613). Ejendommen var i slutningen af 2002 blevet handlet for 4,8 mio. kr., og der var således
tale om en prisstigning på mere end 100 % (E 15453).

Lånet blev bevilget som presserende to dage efter, at Sparekassen havde modtaget
låneansøgningen (E 3629 og 3149). I låneindstillingen var blot angivet en adresse og en
købspris, hvilket bestyrelsen godkendte uden anmærkninger på bestyrelsesmøde den 14.
februar 2006 (E 11836). Det samlede engagement udgjorde herefter i alt 52,9 mio. kr.

Manglende dækkende sikkerheder: Sparekassen fik i henhold til låneindstillingen sikkerhed i
form af to ejerpantebreve i ejendommen Brøndby Allé 1 A-B nominelt store 11,3 mio. kr.
Sikkerhedsværdien af disse var opgjort til kr. 5,2 mio. kr. (E 3152), og mere end halvdelen af
det ydede lån var således vurderet som blanco for Sparekassen. Ved anvendelse af en
afkastbaseret model i 2008 blev sikkerhedsværdien beregnet til 6.976.000 kr.

Låntagers økonomiske forhold og evne til at drive sin virksomhed: Låneindstillingen byggede
på samme regnskabstal som ved den forrige låneindstilling 9634 vedrørende Linde Allé,
hvortil der henvises. På dette tidspunkt var det samlede engagement imidlertid forøget til over
50 mio. kr., hvorefter forholdet mellem eksponeringen og selskabets resultat og egenkapital
gør engagementet endnu mere risikabelt.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren har handlet ansvarspådragende ved at
bevilge lånet og indstille dette til bevilling, uden at der fremgik oplysninger om den
finansierede ejendom, herunder særligt oplysninger om lejeindtægter og drifts- og
finansieringsudgifter samt en ejendomsvurdering. Direktøren har endvidere handlet
ansvarspådragende ved at tillade et lån med et stort blanco-element, uden nogen



/

- 539 -

begrundelse for den forøgede eksponering. Det er en skærpende omstændighed, at
Sparekassens samlede engagement med selskabet bringes op på over 50 mio. kr., idet de
tilgængelige oplysninger om debitors økonomi fortsat alene bestod af en uaktuel oplyst
balance pr. 30. september 2004. Lånet blev således bevilget på baggrund af uaktuelle
regnskabsoplysninger.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ved at tiltræde lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabet burde have sørget for, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Lånene, der eksisterede ved revisionen i 2006, er
behandlet samlet nedenfor.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
315.226,95 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24723). Et tab i denne størrelsesorden er
en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelse.

Øster Farimagsgade 28 A-B, København Ø – 2006

Låneindstilling 9745 (E 4825) – Mangelfuldt beslutningsgrundlag og uforsvarlig
långivning: Den 3. august 2006 overførte Sparekasse 41 mio. kr. for købet af Øster
Farimagsgade 28 A-B (E 4679). Låneindstilling 9745 (E 4825) er først indstillet af Direktøren
til bevilling den 19. september 2006, og lånet blev dermed udbetalt, inden der var udarbejdet
en skriftlig låneindstilling, og inden Direktøren formelt havde bevilget lånet på skrift.
Bestyrelsen tiltrådte lånet på bestyrelsesmødet den 19. september 2006 uden anmærkninger (E
11856).

Af låneindstillingen fremgår det, at Sparekassen finansierede restkøbesummen ca. 15,25 mio.
kr. efter foranstående lån på 27 mio. kr. fra en kreditforening (E 4825). Det beskrives
endvidere, at ejendommen består af 14 ejerlejligheder med en lav forrentning på godt 2 % og
en mulig gevinst på ca. 10 mio. kr. Det fremgår ikke, hvorledes denne mulige gevinst blev
beregnet, og der er ikke medtaget oplysninger om den aktuelle huslejeindtægt eller en
vurdering af ejendommens værdi. Der forelå endvidere ikke i beslutningsgrundlaget en
vurdering af Entrepriseselskabets økonomiske forhold, herunder evnen til at renteservicere
lånet, hvilket ellers var nærliggende i lyset af den meget lave forretning på den købte
ejendom.

Det samlede engagement med Entrepriseselskabet blev den 18. september 2006 herefter
opgjort til i alt 68,3 mio. kr.

Manglende dækkende sikkerheder: Sparekassens sikkerhed var placeret efter et foranstående
realkreditlån på ca. 27,5 mio. kr. og indeholdt et betydelig beregnet blanco-element.
Sparekassen havde derudover stillet garanti for ca. 7,1 mio. kr. af realkreditlånet (E 13339 og
12949). Dertil kommer, at sikkerhedsværdien var behæftet med store usikkerhedsmomenter,
idet den – i strid med Kreditpolitikken – var udregnet på baggrund af den handelspris, som
Sparekassen selv var med til at finansiere. Såfremt Sparekassen havde fulgt Kreditpolitikken
(E 4008 og 3055), skulle sikkerhedsværdien af ejendommen være opgjort til lejeindtægten
gange faktor 8 eller 9. Med en forretning på 2 % af 41 mio.



/

- 540 -

kr. (E 4825), ville det resultere i en sikkerhedsværdi på ca. 7 mio. kr., hvorefter lånet havde
været et rent blanco-engagement. I det senere indsendte materiale til Finanstilsynet blev den
beregnede sikkerhedsværdi opgjort til 17.597.000 kr., og også dette beregningsgrundlag havde
kunnet afdække, at der var tale om et rent blanco-engagement. Ved den senere afvikling
opnåede Sparekassen dækning for i alt 300.000 kr. for sikkerhederne i ejendommen (E
24724).

Det er uoplyst, hvad sikkerheden ”kontant indestående, eget pi” med en sikkerhedsværdi på
9.315.000 kr. består i (E 4829). Eftersom det er den eneste låneindstilling, hvor sikkerheden
fremgår, antages det, at der er tale om en deponeret købesum, der kun havde en begrænset
tidsmæssig og sikkerhedsmæssig betydning, idet der ikke er tale om en pantsætning på en
varig sikringskonto, men et beløb som antages at være anvendt til indfrielse af andre lån.

Låntagers økonomiske forhold – uaktuelle regnskabstal: I låneindstilling 9745 (E 4825)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

oplyses det, at ”regnskabet for 2005 kommer inden for ca. 2 uger” . Indstillingen fra den 18.
september 2006 og bestyrelsens tiltræden af denne dagen efter var således baseret på uaktuelle
regnskabstal. Entrepriseselskabets årsrapport for 2005 er offentliggjort den 19. juli 2006 (E
4573), og det kan undre, at Sparekassen ikke har rekvireret denne forud for eller i forbindelse
med låneindstillingens udarbejdelse. I den vedlagte regnskabsanalyse fremgår regnskabstal fra
2005-regnskabet imidlertid, hvilket må være udtryk for en efterfølgende udfyldning.

Årsresultatet for 2005 er ca. 12 mio. kr., hvor mere end 11 mio. kr. dog består af opskrivninger
af ejendomme. Dette forhold er kommenteret i den efterfølgende låneindstilling 9781 (E
5269) fra november 2006, hvoraf det fremgår: ”Regnskabet for 2005 viser en god indtjening,
dog primært fra opskrivninger på ejendomme” .
Egenkapitalen på ca. 9,5 mio. kr. består af rene opskrivninger på selskabets ejendomme.
Skønsmændene har i skønsrapporten vedrørende 2006 foretaget en analyse af regnskabet for
2005 for Entrepriseselskabet (E 2161). Det fremgår heraf, at likviditetsgraden
(omsætningsaktiver/kortfristet gæld) er 1,96, og at soliditetsgraden (egenkapital/aktiver) kan
opgøres til 0,18. Der var samlet tale om en låntager med en beskeden egenkapital og en
konjunkturfølsom økonomi, der vanskeligt kunne absorbere selv mindre nedadgående
konjunktursving og/eller fejlinvesteringer. Det er endvidere ikke inddraget oplysninger, om
hvorvidt den primære drift af ejendommene generede et overskud eller ej.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren bevilgede lånet på et konkret uforsvarligt
grundlag, idet der ikke forud for udbetalingen af lånet var foretaget en konkret vurdering af
ejendommens værdi samt indhentet dokumentation om indtægterne fra ejendommen endsige
udarbejdet en låneindstilling. Det er ligeledes ansvarspådragende, at Direktøren indstillede
lånet til bevilling baseret på ikke-opdaterede 2004-regnskabstal samt mangelfulde oplysninger
om den finansierede ejendom. Det er endvidere konkret ansvarspådragende for Direktøren, at
Sparekassens samlede eksponering over for Entrepriseselskabet stod i så klart misforhold til
debitors økonomiske forhold.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at tiltræde lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabets passivitet fastholdt dem i en uvidenhed om både det finansierede aktiv og
debitor. Der var imidlertid særlig anledning til, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt,
herunder en ejendomsvurdering og 2005-regnskabet, der var offentliggjort på



/

- 541 -

tidspunktet for bestyrelsens behandling. Formandsskabets undladelse heraf udgør en
ansvarspådragende adfærd.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
på 21.413.877 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24724). Et tab i denne
størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og
undladelser.

Revisionens ansvarspådragende adfærd vedrørende alle de ultimo 2006 eksisterende lån:
På trods af de ovenfor gennemgåede mangelfulde oplysninger vedrørende disse
engagementer vurderede Revisionen i revisionsprotokollen for 2006, at engagementet med
Entrepriseselskabet var målt korrekt (E 6915). Skønsmændene har specifikt for
rapporteringen af Entrepriseselskabet i revisionsprotokollen for 2006 konstateret blandt
andet følgende mangler (E 2141): 1) Såvel sparekassens som revisors vurdering af
udlejningsgrad, indtjening og sikkerheder i de enkelte ejendomme mangler, 2) Hvordan er
ejendommene værdiansat – afkastbaseret model, sammenligning med seneste handler,
ekstern vurdering (valuar), mv, 3) Hvordan er sikkerhederne værdiansat, 4) Indkomst og
formueforhold for Person 17 privat og 5) Der mangler aktuelle regnskabsoplysninger,
jf. regnskabsoplysninger er fra 2005, dvs. mere end 1 år gamle.

Såfremt Revisionen i 2006 havde udført en korrekt revision i overensstemmelse med det i
skønsrapporten anførte, havde Revisionen kunne konstatere et eller flere af følgende
forhold: 1) at der ikke forelå drifts- og likviditetsbudgetter for de finansierede ejendomme,
2) at flere af ejendommene var handlet betydeligt op i pris relativt kort tid inden
Sparekassens finansiering og 3) at sikkerheden i de finansierede ejendomme var beregnet
baseret på 90 % af seneste handelspris i strid med Kreditpolitikken. Der var ikke i
indstillingsteksten henvist til eksterne vurderinger, og som forklaret af Vidne 1
var Sparekassen ikke i besiddelse af eksterne mæglervurderinger af de ejendommen,
Sparekassen havde finansieret (Forklaringerne 185).

Det gøres gældende, at identificeringen af disse mangler og øgede usikkerheder burde have
ført til, at Sparekassen omgående havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller
tilført fornøden sikkerhed, jf. afsnit B 2.2. Dette kunne have forhindret tabet vedrørende
Ågade 106, Linde Allé 14, Brøndby Allé 1 A-B og Øster Farimagsgade 28 A-B, der samlet
udgør et tab på 33.810.079 kr. efter fradrag af renter og gebyrer.

Endvidere gøres det gældende, at de efterfølgende udbetalte lån, Ydunsgade 3, 5 og 5a,
Stengårds Allé 210-212 og Dyrehegnet 2, der gennemgås i det følgende, ikke burde være
bevilget, såfremt Revisionen havde identificeret de mangelfulde forhold i 2006 og
rapporteret disse til bestyrelsen. Tabene for disse udgør i alt 17.836.113 kr. efter fradrag af
renter og gebyrer.

Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé 210-212 – 2007

Manglende låneindstillinger – Manglende bevilling i bestyrelsen: Sparekassens långivning
vedrørende disse to ejendomme fremgår af låneindstilling 9918 fra november 2007 (E
8327), hvor lånene figurerer som eksisterende engagementer. Skøderne for ejendommene
er underskrevet primo 2007 (E 6821 og 6827). Der foreligger således ingen
låneindstillinger vedrørende Entrepriseselskabet bevilget af bestyrelsen i denne periode, og
lånene er dermed bevilget uden bestyrelsens tiltræden.



/

- 542 -

Ydunsgade blev købt for 35 mio. kr. (E 6822), og Sparekassens finansiering udgjorde ca. 6,6
mio. kr. (E 8327) samt en 20 %-garanti for det foranstående realkreditlån på næsten 28 mio.
kr. (E 12673). Stengårds Allé blev købt for 7,9 mio. kr. (E 6828), hvoraf Sparekassen havde
finansieret ca. 1,3 mio. kr. (E 8327).

Den stillede sikkerhed: Det beror på en fejl, at der ved sikkerhedsberegningen for
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Ydunsgade fremgår, at der ikke er nogen foranstående hæftelser (E 8331). På dette tidspunkt
var der et foranstående realkreditlån på ca. 28 mio. kr., og Sparekassen havde stillet en 20 %
tabsgaranti for realkreditlånet (E 12673). På dette tidspunkt fremgik selvskyldnerkautionen fra
Person 14 ikke længere af sikkerhedsoversigten. Såfremt Sparekassen havde fulgt
Kreditpolitikken og beregnet sikkerheden ud fra en afkastbaseret model, var den beregnede
samlede sikkerhedsværdi blevet 13.717.000 kr. for Ydunsgade og 7.696.000 kr. for Stengårds
Allé (E 21839), svarende til rene blanco-engagementer. Der blev ikke realiseret noget provenu
fra sikkerhederne i disse ejendomme under den senere afvikling (E 24725 og 24726).

Sparekassen har på dette tidspunkt ændret værdiansættelsesmetoden fra 90 % af handelsværdi
til 100 % af handelsværdien. Ingen af disse metoder har hjemmel i Kreditpolitikken (E 4008
og 3055). Ved denne ændring fra 90 % til 100 % steg de beregnede sikkerhedsværdier
betydeligt.

Låntagers økonomiske forhold og evne til at drive sin virksomhed: Skønsmændene har
konkluderet følgende om Entrepriseselskabets årsrapport fra 2006 (E 2161): ”Det fremgår af
årsrapporten for 2006, at selskabet bliver markant gearet med ekstern gæld i 2006, primært
bankgæld på 675 mio. kr., som ses anvendt til investering i værdipapirer for 620 mio. kr. samt
køb af investeringsejendomme for netto 17,2 mio. kr. Det fremgår ikke af årsrapporten,
hvorvidt der er tale om noterede eller unoterede værdipapirer. Værdipapirer er målt til
dagsværdi. Opskrivninger af investeringsejendomme til dagsværdi udgør pr. 31/12 2006 10,1
mio. kr. Selskabet er samlet tyndt kapitaliseret med egenkapital i forhold til fremmedkapital, jf.
en soliditetsgrad på 0,02. Selskabet ses at give overskud i begge år, herunder også når der ses
bort fra opskrivninger. Der vurderes kun at være begrænset likviditet i selskabet.”

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren har handlet ansvarspådragende ved at
acceptere udbetalingen af lånet uden forudgående behandling af en låneindstilling og uden
forelæggelse af denne for bestyrelsen. Direktøren kendte eller burde kende til lånene, som
blandt andet fremgik af den senere låneindstilling 9918 (E 8327). Det er endvidere
ansvarspådragende, at Direktøren har accepteret yderligere kreditudvidelser til
Entrepriseselskabet, henset til at skønsmændene på baggrund af regnskabstallene for 2006
beskriver selskabet som tyndt kapitaliseret og med begrænset likviditet.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende,
da de hverken ved låneindstilling 9918 eller ved aktiveftersynet 2007 forholdt sig til det
manglende grundlag for lånene vedrørende Ydunsgade og Stengårds Allé. Det er uforsvarligt,
at Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder eksterne
ejendomsvurderinger og driftsbudgetter for ejendommene. Det er yderligere uforsvarligt, at
Formandsskabet undlod at gribe ind over for de gentagne overtrædelser og tilsidesættelser af
bevillingskompetencerne i henhold til Kreditinstruksen.



/

- 543 -

Revisionens ansvarspådragende adfærd: På trods af de ovenfor gennemgåede mangelfulde
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

forhold vedrørende dette engagement vurderede Revisionen i revisionsprotokollen for 2007, at
engagementet var uden tabsrisiko og målt korrekt (E 8663).

En korrekt udført revision i 2006 burde i sig selv have ført til, at de to efterfølgende lån til
Ydunsgade og Stengårds Allé ikke var blevet udbetalt, eller at det var sket på et forsvarligt
grundlag, der kunne have forhindret eller begrænset det indtrådte tab.

Såfremt Revisionen i 2007 havde udført en korrekt og konform revision, havde Revisionen
dels kunnet konstatere de samme mangler som påpeget ovenfor vedrørende 2006, dels at de to
i 2007 tilkomne lån var udbetalt uden tilhørende bevilling. Det er endvidere
bemærkelsesværdigt, at Revisionen ikke påtaler, at Sparekassen på dette tidspunkt beregnede
sikkerhedsværdierne på ejerpantebrevene på baggrund af 100 % af den seneste handelsværdi.
Identificeringen af disse mangelfulde forhold burde have ført til, at Sparekassen omgående
havde søgt engagementet indfriet, nedbragt og/eller tilført fornøden sikkerhed, jf. afsnit B 2.2,
hvilket kunne have forhindret tabet.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
vedrørende Ydunsgade på 12.022.263 kr. efter fradrag af renter og gebyrer og vedrørende
Stengårds Allé på 1.323.925 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24725 og 24726). Et tab i
denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger
og undladelser.

Dyrehegnet 2, Maribo – 2008

Låneindstilling 9973 (E 8781) – Mangelfuldt beslutningsgrundlag og uforsvarlig
långivning: Ved låneindstilling 9973 af 17. april 2008 (E 8781) blev der bevilget et lån stort
5,6 mio. kr. med følgende kortfattede tekst: ”Boliglån, cibor3+ 3, løbetid 15 år (Dyrehegnet 2,
Maribo)” . Låneindstillingen indeholdt i øvrigt ikke oplysninger om den finansierede
ejendom, herunder interne eller eksterne ejendomsvurderinger, dokumentation på
lejeindtægter, driftsbudgetter eller risikovurderinger.

Det endelige skøde vedrørende ejendommen var underskrevet ca. et år forinden, nemlig den
23. april 2007 (E 7038). Det fremgår heraf, at ejendommen blev købt for 34 mio. kr. Den
samme ejendom var i 2003 handlet for 5 mio. kr. og i 2004 for 5,5 mio. kr. (E 15473). Af
handlingsplanen af 20. september 2010 fremgår det, at store dele af lejemålet ikke var
brugbart i regnvejr, og at udgifterne til reparation af mangler blev anslået til at udgøre
minimum 4 mio. kr. (E 12949). Dertil kom udgifter til udbedring af krav fra arbejdstilsynet og
brandmyndighederne, hvilket i sig selv indikerer, at ejendommen næppe repræsenterede en
værdi på 34 mio. kr. i 2008. Ejendommen blev solgt på tvangsauktion i 2010 for 13,5 mio. kr.
(E 15475).

Lånet var tilsagt som værende bevilget inden for 25 %-grænsen og blev godkendt uden
bemærkninger af bestyrelsen den 20. maj 2008 (E 11918). Dette var imidlertid i strid med
Kreditinstruksen, da lånet på 5,6 mio. kr. overgik Direktørens daværende maksimum på 5 mio.
kr. (E 8317).

Manglende dækkende sikkerheder: Sparekassen fik sikkerhed i et ejerpantebrev på 8 mio. kr. i
Dyrehegnet efter ca. 20 mio. kr. foranstående prioriteter (E 8784). Af låneindstillingen



/

- 544 -

fremgik, at Entrepriseselskabets eksisterende sikkerheder i øvrigt var faldet betydeligt i værdi,
idet der som sikkerheder på det totale engagement på 58,5 mio. kr. efter kreditbevillingen var
oplyst sikkerheder på kr. 17,767 mio. kr.

Nedskrivningen af sikkerhedsværdien kunne muligvis skyldes det varslede besøg fra
Finanstilsynet i foråret 2008, hvorefter Sparekassen begyndte at opgøre værdien af
sikkerhederne på baggrund af nettolejeindtægterne for ejendommene (E 21839). Det er uvist,
hvorfor Sparekassen ikke tidligere havde udregnet sikkerhederne på baggrund af en
afkastbaseret model, som det var foreskrevet i Kreditpolitikken (E 4008 og E 3055).
Resultatet blev, at de på baggrund af lejeindtægterne beregnede sikkerhedsværdier var
væsentligt lavere end de nominelle handelspriser, som sikkerhederne tidligere var blevet
værdiansat på baggrund af. Derfor blev de fleste sikkerheder opgjort til 0 kr. Som det løbende
er gennemgået ved de enkelte finansieringer, skulle sikkerhedsværdien være opgjort til 0 kr.
på samtlige af ejendommene ovenfor allerede på tidspunktet for bevillingerne. Der var fortsat
ingen kaution fra Person 14.

Låntagers økonomiske forhold og evne til at drive sin virksomhed: I låneindstillingen
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

indgår regnskabstal fra 2006 (E 8788), som er behandlet ovenfor under Ydunsgade og
Stengårds Allé. Dette på trods af, at indstillingen er fra april 2008. Af årsrapporten for 2007
(E 4645) fremgik, at selskabet havde et netto negativt årsresultat på -0.9 mio. kr.,samt en
egenkapital, der fortsat primært bestod af opskrivninger i ejendomme.

Som følge af Entrepriseselskabets beskedne soliditet og manglende egenfinansiering var der
tale om en låntager, som let kunne komme i likviditetsmæssige problemer, og økonomien
burde have været vurderet som svag med tegn på økonomiske vanskeligheder.
Entrepriseselskabet var endvidere yderst sårbar overfor prisudviklingen på ejendomsmarkedet,
og dette burde have indgået i vurderingen af kreditværdigheden.

Øvrige vurderinger diskulperer ikke: Ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008 fik
Entrepriseselskabet karakteren 2b (E 9969), hvilket er udtryk for, at engagementet blev
vurderet som et svagt engagement. ”Blanco” er med håndskrift anført til 40 mio. kr. ud af et
samlet engagement på ca. 46,5 mio. kr. Denne kritiske vurdering er fremkommet til trods for
udokumenterede oplysninger fra Sparekassen om en række købstilbud på ejendommene, som
ikke blev til noget (E 21823 og 21843).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
indstille lånet til bevilling uden et forsvarligt grundlag for at kunne foretage en reel risiko-og
bonitetsvurdering, herunder særligt ved ikke at fremlægge en uafhængig vurdering af den
finansierede ejendom. Det er endvidere en skærpende omstændighed, at der på
bevillingstidspunktet var en betydelig underdækning på det samlede engagement.
Direktøren handlede ydermere ansvarspådragende ved konkret at overskride sin
bevillingskompetence.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at bevilge lånet på det ovenstående uforsvarlige og mangelfulde beslutningsgrundlag.
Formandsskabet burde have sørget for, at nødvendige oplysninger blev tilvejebragt, herunder
særligt en ejendomsvurdering. Formandsskabet burde endvidere havde forholdt sig kritisk til
låntagers økonomiske forhold og dermed forsvarligheden af det samlede engagement.



/

- 545 -

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Såfremt Revisionen i 2006 og 2007 havde udført
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

en korrekt revision af engagementet, var lånet til Dyrehegnet ikke blevet udbetalt, eller det var
sket på et forsvarligt grundlag, der kunne have forhindret eller begrænset det indtrådte tab.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
4.489.924,59 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24727). Et tab i denne størrelsesorden er
en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser.

1.10 Smallegade 20B – Jyske Ejendomme A/S
Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24290) samt i Processkrift 6 (E 1001). Der er tale om kreditgivning til køb af
en ejendom til kr. 25 mio. og bevilling af en byggekredit på kr. 11 mio. Der bliver
efterfølgende i 2007og 2008 bevilget gentagne udvidelser af engagementet, således at
Sparekassen ender med et samlet engagement på kr. 66 mio. vedrørende denne ejendom, og
som ved den efterfølgende realisation alene indbragte ca. 22,9 mio. Selskabet nåede aldrig at
aflægge regnskab, inden det gik konkurs (E 14826).

Låneindstilling 9757 (E 4921) – Projektbevillingen: Bestyrelsen bevilgede på baggrund af
Direktørens indstilling den 10. oktober 2006 et samlet kreditengagement på 36 mio. kr. til det
nystiftede selskabs køb og renovering af ejendommen Smallegade 20B fordelt på 25 mio. til
køb af ejendommen og en byggekredit på kr. 11 mio. Låneindstillingen indeholdt hverken
budget for projektet eller markedsværdirapporter. Selskabet havde ifølge låneindstillingen to
kommanditister og en komplementar for hvem, der var vedlagt årsopgørelser for 2005 (E
4923ff.). Selskabsdeltagernes formue var set i forhold til lånets størrelse på 36 mio. kr. burde
have givet anledning til bemærkninger. Der henvises herved til, at den personligt hæftende
komplementar Person 54's havde en årlig lønindkomst på kr. 360.732 (E 4925). Endvidere var
Person 34 (Jyske Ejendomme A/S) udtrykkeligt nævnt som deltager i ejerkredsen (minimum
33%), hvilket sammen med bl.a. det faktum at Person 34 var direktør i selskabet og havde
afgivet selvskyldnerkaution for engagementet burde have givet anledning til overvejelser om,
hvorvidt engagementet burde have været anset for sammenhængende med de øvrige Jyske
Ejendomme engagementer som følge af indbyrdes økonomisk afhængighed, idet lånet som
følge af overskridelsen af engagementsgrænserne for Jyske Ejendomme i FIL § 145 herefter
slet ikke kunne have været bevilget.

Sparekassen fik sikkerhed i ejendommen for 25 mio. kr. i form af et ejerpantebrev.
Sparekassen opgjorde i låneindstillingen denne sikkerhed til 23,2 mio. kr. på baggrund af en
værdiansættelsesmetode, der ikke kan genfindes i Kreditpolitikken (E 4921), idet
værdiansættelsesmetoden bygger på en forventet leje og en faktor 20, uden at denne metode er
begrundet eller dokumenteret. Endvidere stillede ejerkredsen, dvs. Person 34, Person 59 og
Person 54, personlige selvskyldnerkautioner for engagementet. Lånet blev bevilget af
bestyrelsen den 10. oktober 2006 (E 11858).

Låneindstilling 9859 (E 7837) – Blanco-udvidelse: Direktøren havde inden for 25 %-grænsen
bevilget en forøgelse af engagementet på ca. 2 mio. kr., hvorefter byggekreditten havde et
maksimum på kr. 11 mio. Bestyrelsen tiltrådte låneindstillingen den 14. august 2007 (E
11886). Årsagen til udvidelsen var, at renoveringen var blevet knap 3 mio. kr. dyrere end
forventet. (E 7837). Byggekreditten blev ved indstillingen forøget og omlagt til



/

- 546 -

et udlandslån i tjekkiske kroner, således at valutakursrisikoen blev forøget. Projektets
forventede overskud var steget til 11 mio. kr., da man angiveligt kunne udnytte flere
kvadratmeter end forventet (E 7837). Det er en usædvanlig disposition, at en forhøjelse, som
dækker over en budgetoverskridelse på et byggeprojekt, bevilges i en kursfølsom valuta,
således at Sparekassen, ud over udviklingsrisikoen, også påtog sig en kursrisiko.

Sparekassen krævede ikke yderligere sikkerheder for udvidelsen af engagementet, men
opskrev sikkerhedsværdien af ejerpantet til 25 mio. kr. svarende til den nominelle værdi (E
7840). Denne gang var værdiansættelsesmetoden for sikkerheden baseret på handelsværdien
af ejendommen i 2007 på 34 mio. kr. I låneindstillingen angives det, at komplementaren
Person 54 efter sine egne oplysninger havde en formue på minimum 2 mio. kr. (E 7837). Ved
et opslag i den tidligere vedlagte årsopgørelse fra Person 54 kunne det imidlertid konstateres,
at oplysningen stammer fra en ejendomsværdiopgørelse af danske ejendomme på 2,3 mio. kr.,
som blev modsvaret af realkreditgæld på ca. 3,7 mio. kr. (E 4926). Person 54 gik personligt
konkurs kort tid efter i december 2007 (E 11702).

Låneindstilling 9899 (E 8303) – Midlertidig bevilling af overtræk og ubevilget udvidelse:
Bestyrelsen godkendte den 20. november 2007 (E 11869) Direktørens bevilling af et overtræk
på 1 mio. kr., som ifølge indstillingen skulle være indfriet allerede den 15. november 2007 (E
8304). Det fremgår ikke, om bestyrelsen fik dokumenteret indfrielsen på bestyrelsesmødet den
20. november. Direktøren og Formandsskabet forholdt sig tilsyneladende heller ikke kritisk til,
at engagementet siden seneste bevilling var forøget yderligere med ca. 6 mio. kr. inklusive det
bevilgede overtræk på 1 mio. kr. Engagementet blev således ukritisk udvidet med ca. 5 mio.
kr., uden Direktørens og Formandsskabets direkte stillingtagen til den hermed forbundne
risiko. Der er ikke anført yderligere sikkerheder eller forbedret økonomi hos de hæftende
selskabsdeltagere.

Låneindstilling 9914 (E 8323) – Forhøjelse af kredit: Direktøren bevilgede ved denne
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

låneindstilling fra den 21. november 2007 en yderligere udvidelse af byggekreditten fra 3 til 4
mio. kr. inden for 25 %-grænsen, hvorefter byggekreditten havde et overtræk på 1 mio. kr.
”Renoveringen er blevet væsentligt dyrere end forventet. Der indskydes yderligere min. 500
t.kr. pr. ejer ” fremgår det af indstillingsteksten (E 8323). Det fremgår endvidere, at
ejerpantebrevet skulle forhøjes med 10 mio. kr. En sådan forhøjelse fandt imidlertid aldrig
sted. På trods af de gentagne overskridelser af byggekredittens maksimum, tiltrådte
bestyrelsen bevillingen uden anmærkninger den 11. december 2007 (E 11899) og uden at
kræve sig forelagt nærmere og mere detaljerede oplysninger om det stadie, som ombygningen
befandt sig på, herunder hvad der var årsagen til de mange omkostningsforøgelser og uden at
kræve sig forelagt et budget for færdiggørelsen.

Låneindstilling 9968 (E 9037) – Bevilling af overtræk: Medio maj 2008 blev byggekreditten
på ny forhøjet fra 5 til 9 mio. kr., hvorved et overtræk på 5 mio. blev slettet. Det samlede
engagement var herefter ca. 52 mio. kr., hvoraf mere end halvdelen var blanco (E 9037). Det
fremgik ligeledes af indstillingen, at: ”Der sælges de renoverede to ejerlejligheder på
tagetagen. Mens de resterende lejligheder udlejes (alle er udlejet nu) ”. Låneindstillingen
indeholdt imidlertid ikke 1) oplysninger om lejeindtægt og -udgifter, 2) aktuelle oplysninger
om deltagernes formueforhold, 3) ejendomsvurdering og 4) oplysninger om Person 54's
konkurs. Endvidere kan det konstateres, at den tidligere i låneindstilling 9914 postulerede
forhøjelse af ejerpantet fra 25 til 35 mio. kr. var udeblevet, men dette blev ikke påtalt af
bestyrelsen.



/

- 547 -

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Det gøres gældende, at Direktøren har handlet
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ansvarspådragende ved at bevilge såvel den oprindelige kredit som de efterfølgende
forhøjelser på et ufuldstændigt og dermed uforsvarligt bevillingsgrundlag, herunder særligt for
så vidt angår manglende budgetter og stadeopgørelser, samt information om årsagerne til de
gentagne overskridelser af byggekreditten. Den initiale låneindstilling 9757 var givet på et
mangelfuldt og ufuldstændigt grundlag i forhold til mulighederne for at vurdere de med det
samlede projekt forventede udgifter, hvilket bliver bekræftet af de efterfølgende gentagne
kreditoverskridelser og -udvidelser. De stillede sikkerheder var endvidere allerede ved den
initiale låneindstilling utilstrækkelige og utilstrækkeligt belyst. Det er en skærpende
omstændighed ved de fire udvidelser, at de alle er givet uden yderligere sikkerheder, og det er
yderligere skærpende for låneindstilling 9914 og 9968, at den personligt hæftende
komplementar, Person 54, på dette tidspunkt var gået konkurs. Diskrepansen mellem
oplysningerne i låneindstillingerne og faktum vidner om en mangelfuld kreditopfølgning og
kreditstyring, der var ansvarspådragende for Direktøren. Direktøren var selv kreditchef i
Sparekassen, og Direktøren var således ansvarlig for, at såvel han som bestyrelsen blev
forelagt et forsvarligt grundlag til at kunne vurdere, hvorfor renoveringen blev dyrere end
forventet, herunder hvordan de allerede afholdte udgifter var blevet anvendt, og tilsvarende, at
forudsatte sikkerheder for de gentagne forhøjelser blev etableret. Det fritager ikke Direktøren,
som den eneste kreditfunktion i Sparekassen, at han gik ud fra, at erhvervsafdelingen og Vidne
5 fulgte op på disse forhold.

Direktøren burde endvidere såvel på bevillingstidspunktet som ved regnskabsaflæggelsen
have forholdt sig til, om engagementet vedrørende Smallegade i henhold til FIL § 145 skulle
have været konsolideret med de øvrige engagementer, hvor Jyske Ejendomme var involveret,
herunder om risikokoncentrationen på lån til projektudvikling og byggeri, hvor Jyske
Ejendomme og Person 34 var involveret i, i øvrigt var for høj.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at tiltræde låneindstillingerne på et mangelfuldt og uforsvarligt grundlag. Det er således
uforsvarligt, at Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt,
herunder særligt budgetter, markedsværdirapporter og aktuelle regnskabsoplysninger.
Bestyrelsen burde ligeledes have afdækket evt. konsolidering med de øvrige engagementer,
hvor Jyske Ejendomme var involveret. Bestyrelsen ses ikke at have foretaget forsvarlige
kreditvurderinger, og dispositionerne beror ikke på velbegrundede forretningsmæssige skøn.
Dette gør sig i særdeleshed gældende ved de fire udvidelser, der illustrerer et engagement, der
ikke er under kontrol, og hvor der ukritisk bevilges allerede udbetalte beløb, i stedet for
eksempelvis at kræve yderligere indskud fra selskabsdeltagerne.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet er ikke omtalt i revisionsprotokollen
for 2006, og hverken ledelse eller revision har forholdt sig til, om engagementet skulle
konsolideres med de øvrige lån til Jyske Ejendomme koncernen. I 2007 var engagementet på
46,6 mio. kr., hvilket var lige over 10 % af basiskapitalen (E 8533). Også i 2007 burde det
have været overvejet, om engagementet skulle have været konsolideret og omtalt sammen
med den øvrige del af Virksomhed ApS 3 engagementet i revisionsprotokollen for 2007.
Revisionen burde i den sammenhæng have forholdt sig kritisk til værdiansættelsen og
boniteten i engagementet henset til, at det på baggrund af bevillingsgrundlaget var usikkert,
om ejendommens indtægter kunne forrente et lån i den størrelse, som lånet havde opnået i
byggeperioden, og henset til, at der var usikkerhed om såvel komplementarens som
kommanditisternes betalingsevne.



/

- 548 -

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

på i alt 31.012.904 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24707).

Et tab i den opgjorte størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de
ansvarspådragende handlinger og undladelser.

1.11 Funder Skovvej 12 – Living Grunde Funder Bakker ApS – Jyske Ejendomme
A/S

Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24299) samt i Processkrift 6 (E 1017).

Der blev ved dette engagement bevilget en garanti for en købesum til en på
bevillingstidspunktet ikke eksisterende låntager uden dækkende sikkerhed.

Låneindstilling 9742 (E 4777) – Mangelfuldt bevillingsgrundlag og uforsvarlig
kreditgivning: Den 4. juli 2006 stillede Sparekassen en garanti på 13,5 mio. kr. til brug for
Living Grunde Funder Bakker A/S’ køb af et jordstykke i Funder Bakker nær Silkeborg (E
4619). Låneindstillingen vedrørende garantistillelsen blev først udarbejdet efterfølgende den
31. august 2006 (E 4777) og godkendt på bestyrelsesmødet den 19. september 2006 (E
11856). Sparekassen påtog sig således garantiforpligtelsen mere end to måneder før,
bestyrelsen fik låneindstillingen forelagt. Direktøren har forklaret, at han selv besigtigede
grundene, samt at garantistillelsen er bevilget som presserende (Forklaringerne 69). Af
indstillingsteksten fremgår alene følgende: ”Budgettet viser et overskud på 4 mio. kr. ved salg
til private og ca. 2 mio. kr. ved salg engros (byggeselskab)” Hvis jorden sælges engros,
forventes ikke yderligere kreditbehov, mens salg til private vil medføre et yderligere
kreditbehov på ca. 3 mio.kr. til udstykningsomk.” Det er ikke oplyst, hvad disse
værdiforventninger baseres på.

Om det mangelfulde bevillingsgrundlag anfører skønsmændene følgende: ”Det fremgår ikke,
hvor lang tid garantien skal løbe, herunder tidsperspektivet for at gennemføre projektet. Det
er ikke muligt på grundlag af de meget sparsomme oplysninger at foretage en økonomisk
vurdering af projektet i 2006.” (E 2242).

Debitor på garantien var i henhold til låneindstillingen Living Grunde Funder Bakker A/S,
som ifølge oplysningerne i låneindstillingen var stiftet af Jyske Ejendomme, Virksomhed ApS
7 og Advokat 9 (E 4777). På bevillingstidspunktet var selskabet imidlertid ikke stiftet, og først
ultimo 2008 blev anpartsselskabet Living Grunde Funder Bakker ApS stiftet (E 15359) af
Jyske Ejendomme A/S og Virksomhed ApS 8 (E 15360) og dermed ikke af Advokat 9 som
angivet i låneindstillingen.

Engagementet skulle have været konsolideret med de øvrige Jyske Ejendomme-selskaber,
hvilket havde medført et samlet engagement ultimo 2006 på minimum 179 mio. kr. efter
fradrag (E 2258). Dette havde medført en betydelig overskridelse af engagementsgrænsen i
FIL § 145 (E 2258), hvorfor garantistillelsen ikke lovligt kunne bevilges på det pågældende
tidspunkt.

Manglende og utilstrækkelig opnåelse af forudsatte sikkerheder: Ifølge låneindstillingen
skulle der stilles sikkerhed i form af et ejerpantebrev på 9,5 mio. kr. i grunden og med pro



/

- 549 -

rata-kautioner fra de tre angivne ejere for i alt 2,7 mio. kr. (E 4777). Pantet blev imidlertid
aldrig tinglyst, og det er uklart, hvorfor sikkerhedsværdien blev opgjort til 9,5 mio. kr., idet
det på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, ikke var muligt at få pant i grunden. Eneste
sikkerhed var således de beløbsbegrænsede kautioner på kr. 2,7 mio., uden at der til
låneindstillingen medfulgte oplysninger om kautionisternes økonomiske forhold. Ifølge
sikkerhedsoversigten fik Sparekassen tillige pant i Living Grunde Funder Bakker A/S’
selskabskapital på 450.000 kr. (E 4780).

Den eneste reelle sikkerhed for det 13,5 mio. kr. store engagement bestod således af
beløbsbegrænsede hæftelser fra selskabskautionisterne på maksimalt 2,7 mio. kr. Om Jyske
Ejendommes del af den begrænsede kaution har skønsmændene vurderet følgende: ”På
grundlag af Jyske Ejendomme A/S’ resultat i 2005/2006, egenkapital og likviditet er det vores
vurdering, at Jyske Ejendomme A/S formentligt vil få vanskeligheder med tilbagebetalingen af
sine engagementer til sparekassen, såfremt Jyske Ejendomme A/S skal indfri en kaution på
2,7-4. mio. kr. over for Living Grunde Funder Bakker A/S.” (E 2242).

Debitors og kautionisternes økonomi var uoplyst: Som ovenfor anført bevilgede Direktøren
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

og Formandsskabet en kredit på 13,5 mio. uden at have kendskab til hverken debitors eller
kautionisterne økonomi. Debitorselskabet nåede aldrig at aflægge regnskab (E 15359).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
bevilge garantien uden at sikre et forsvarligt grundlag for en reel risiko- og bonitetsvurdering
og uden dækkende sikkerhed. Det er en skærpende omstændighed, at garantiforpligtelsen var
stillet flere måneder før, den blev forelagt bestyrelsen, og inden der var oprettet en skriftlig
låneindstilling. Det tidsmæssige forløb i forbindelse med bevillingen vidner om, at garantien
blot er bevilget af Direktøren på baggrund af Direktørens drøftelse med repræsentanter for
låntager og Direktørens besigtigelse. Det er endvidere uforsvarligt og ansvarspådragende, at
Direktøren ikke registrerede, at engagementet skulle have været konsolideret med den øvrige
Jyske Ejendomme-koncern, hvilket havde udelukket kreditgivningen.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at efterbevilge lånet på et mangelfuldt og utilstrækkeligt grundlag. Det er uforsvarligt, at
Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger tilvejebragt, herunder særligt en
projektplan inklusive budget, oplysninger om stadiet for de nødvendige
myndighedsgodkendelser samt tidsperspektivet for projektets gennemførelse. Det er en
skærpende omstændighed, at lånet blev udbetalt til et selskab under stiftelse, der således
hverken havde påvist indtjeningsevne eller en opbygget egenkapital. Det er tillige
ansvarspådragende for Formandsskabet, at engagementet fejlagtigt ikke var konsolideret med
Jyske Ejendomme-koncernen i strid med FIL § 145.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Det er uforsvarligt, at Revisionen ikke konstaterede
den manglende konsolidering mellem en række engagementer i Jyske Ejendomme-koncernen.
Det samlede engagement havde herved langt oversteget FIL § 145, og Living Grunde Funder
Bakker-engagementet skulle sammen med resten af Jyske Ejendomme-koncernen have været
revideret som et af de 10 største.

Såfremt Revisionen i 2006 havde udført en korrekt revision af engagementet, havde
Revisionen kunne konstatere et eller flere af følgende forhold: 1) debitor eksisterede ikke,



/

- 550 -

2) det i sikkerhedsoversigten registrerede ejerpantet var ikke tinglyst og 3) FIL § 145 var
overtrådt.

Identificeringen af disse graverende fejl og mangler burde have ført til, at Sparekassen
omgående havde krævet engagementet indfriet eller tilført fornøden sikkerhed, eksempelvis
ved at have forlangt, at der blev stillet en re-garanti af et andet pengeinstitut eller anden
dækkende sikkerhed for krediteksponeringen.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

på 5.882.194 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24708), idet det eneste modtagne
provenu hidrørte fra modtaget dividende i Living Grunde Funder Bakker ApS under konkurs.
Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende
handlinger og undladelser.

1.12 Strandparken Tornby P/S – Jyske Ejendomme A/S
Der henvises til den udførlige gennemgang af dette engagement i det Sammenfattende
Processkrift (E 24303) samt i Processkrift 6 (E 1025).

Låneindstilling 9672 (E 3837) – Grundene i Tornby: Direktøren indstillede den 7. marts 2006
samlet ca. 37 mio. kr. til bevilling til det nystiftede selskab Strandparken Tornby P/S’ køb af
sommerhusgrunde i Tornby. Bestyrelsen tiltrådte lånet samme dag (E 11840). Sparekassen
stillede ikke krav om forhåndssalg eller garanteret salg af grundene, ligesom der ikke blev
stillet krav om egenfinansiering fra debitors side. Om projektets risikoprofil anfører
skønsmændene følgende: ”Der er tale om et risikofyldt projekt, hvor projektets cash flow er
afhængigt af salg af grundene mv. Det er dokumenteret, at projektet kan sælge grunde, men
det er usikkert, hvorvidt dette kan fortsætte, herunder mangler der dokumentation for en
længerevarende stabil indtjening i selskabet, jf. selskabet er nystartet.” (E 2224). Endvidere
fremhæver skønsmændene, at: ”Strandparken Tornby P/S ses at være etableret med en meget
lav selskabskapital på 500 t.kr. Egenkapitalen udgør pr. 30/9 2006 5.771 t.kr., hvilket skyldes
overskud i regnskabsåret. Dette er dog fortsat meget lavt i forhold til lånet i sparekassen på
42,4 mio. kr. pr. 1/11 2006 […] ”

Debitor var ejet af fire selskaber, herunder Jyske Ejendomme A/S, der ejede 45 % (E 3837).
Ejendomsselskabet Helsingør Erhverv I ApS var komplementar og hæftede ubegrænset, imens
de tre øvrige selskabers hæftelse var begrænset til maksimum 7,5 mio. kr. (E 3889). Der
fremgår imidlertid ingen oplysninger om komplementarselskabets økonomiske forhold, og
kun egenkapitalen er nævnt for de tre kommanditister i låneindstillingen (E 3837).
Sparekassen fik tillige pant i grunden og opgjorde sikkerhedsværdien som 90 % af købspris (E
3838).

Skønsmændene anfører, at engagementet var at anse som indbyrdes forbundet med
engagementet med de øvrige Jyske Ejendomme-selskaber (E 2225), samt at det samlede
engagement udgjorde en betydelig overskridelse af grænserne i FIL § 145, stk. 1 (E 2258).

Låneindstilling 9780 (E 5019) – Grundene i Marienlyst, Lolland: Direktøren bevilgede den 6.
november 2006 en garanti stor 5 mio. kr. til købet af 10 grunde på Lolland.
Låneindstillingen indeholdt hverken oplysninger om budget, forudsætninger i henhold til
købsaftalen eller andre relevante projektaftaler, men blot en kort indstillingstekst: ”Køb af 10
grunde ved Marienlyst på Lolland, pris 500 t.kr./stk = i alt 5 mio.kr. Købet sker med henblik
på videresalg. Der er allerede en interesseret køber.”



/

- 551 -

Ifølge den vedlagte sikkerhedsoversigt fremgik samme kautionister som ved låneindstilling
9672 (E 3837), men denne gang var det ikke oplyst, at kautionsforpligtelserne var
begrænsede (E 5020). Skønsmændene udtrykker usikkerhed omkring omfanget af disse
kautioner: ”Såfremt der er tale om begrænsede selvskyldnerkautioner, er det en væsentlig
mangel i revisionsprotokollatet, at der ikke er oplyst om de faktiske forhold, herunder at
f.eks. Jyske Ejendomme A/S’ selvskyldnerkaution er begrænset til 3.375 t.kr. Såfremt de
faktiske forhold er anderledes end oplysningerne i revisionsprotokollatet, er det ikke muligt
at foretage en korrekt vurdering af risici og sikkerhederne vedr. engagementet på grundlag
af oplysningerne i revisionsprotokollatet” (E 2224). Sparekassen fik tillige sikkerhed i 5
mio. kr. stort ejerpant med pant i ejendommen. Tilsvarende gør sig gældende for så vidt
angår de sparsomme oplysninger i bevillingsgrundlaget.

Låneindstilling 9799 (E 6817) – Grundene i Tornby. Denne indstilling vedrørte en
forhøjelse af byggekreditten med kr. 9 mio. samtidig med, at prisen for købet af grundene i
Tornby blev reduceret med ca. kr. 4,4 mio. Der er tale om en mindre tillægsbevilling til
den oprindelige bevilling 9692, og de samme forhold som nævnt vedrørende denne
bevilling gør sig gældende for tillægsbevillingen.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren har handlet ansvarspådragende ved at
bevilge lånene til sommerhusudviklingsprojekterne uden et forsvarligt bevillingsgrundlag,
herunder manglende mæglervurdering, regnskabsoplysninger om kautionisterne, og ved
låneindstilling 9780 var der end ikke noget budget. Det er endvidere ansvarspådragende, at
Direktøren ikke stillede krav om forhåndssalg, garanteret salg af grundene eller om
egenfinansiering fra låntagers side. Det er en skærpende omstændighed, at engagementet i
strid med FIL § 145 ikke behandles som et sammenhængende engagement med de øvrige
lån til Jyske Ejendomme-koncernen, samt at lånene er udbetalt til et nystiftet selskab.

Formandsskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
ved at tiltræde låneindstillingerne på et mangelfuldt og uforsvarligt grundlag. Det er
således uforsvarligt, at Formandskabet ikke foranledigede yderligere oplysninger
tilvejebragt, herunder særligt mæglervurdering, købskontrakt, regnskabsoplysninger om
kautionisterne og for låneindstilling 9780 et budget. Det er en skærpende omstændighed, at
engagementet i strid med FIL § 145 ikke behandles som et sammenhængende engagement
med de øvrige lån til Jyske Ejendomme-koncernen, samt at lånene er udbetalt til et
nystiftet selskab.
 
Revisionens ansvarspådragende adfærd: Det er uforsvarligt, at Revisionen ikke
konstaterede den manglende konsolidering mellem en række engagementer i Jyske
Ejendomme-koncernen i forbindelse med omtalen af engagementet i revisionsprotokollen
for 2006 (6919). Det samlede engagement havde herved langt oversteget grænsen i FIL §
145, hvilket der skulle have været oplyst om i revisionsprotokollen, ligesom der i
forbindelse med påtegningen på årsrapporten supplerende på denne burde have været
oplyst om, at der i forbindelse med revisionen af årsrapporten var konstateret
overskridelser af FIL §145.

Det er endvidere ansvarspådragende, at Revisionen i revisionsprotokollen for 2006
vurderede, at engagementet var målt korrekt (E 6916). Skønsmændene har specifikt for
rapporteringen af Strandparken Tornby P/S i revisionsprotokollen for 2006 konstateret
blandt andet følgende mangler (E 2141): 1) Der mangler oplysninger om det konkrete
projekt, hvor der er stillet garanti for restkøbesum på 31,4 mio. kr., herunder hvor langt var
udstykningen, hvor meget der var solgt, hvad der var tidsperspektivet for projektet mv., 2) 



/

- 552 -

Der mangler oplysninger om, hvordan sikkerhederne er værdiansat og 3) Ledelsens
risikovurdering mangler, herunder at der er tale om at købe, byggemodne og sælge grunde,
tillid til budget mv. Skønsmændene påpeger endvidere, at ledelsens risikovurdering af
engagementet mangler, ligesom der i revisionsprotokollatet mangler oplysninger om, hvordan
sikkerhederne er værdiansat.

I øvrigt bemærkes, at engagementet med Strandparken Tornby P/S ved en fejl er opgjort 30
mio. kr. større i revisionsprotokollen for 2006, end det reelt var tilfældet, hvilket Revisionen
dog ikke registrerede. Sparekassen ophævede primo januar 2007 garantien på 31 mio. kr. mod
en ny garanti på 27 mio. kr. og foretog en forhøjelse af byggekreditten på 3 mio. kr. ved
låneindstilling 9799 (E 6817), hvilket formodes at være årsagen til den 30 mio. kr. for store
beløbsmæssige opgørelse. Eksponeringen var således aldrig 72 mio. kr., som anført i
revisionsprotokollen.

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

på i alt 12.053.718 kr. efter fradrag af renter og gebyrer (E 24710). Såfremt Landsretten måtte
finde, at blot en af dispositionerne var ansvarspådragende, skal det i det følgende specificeres,
hvor store tab der knytter sig til de to långivninger:

Tornby-grundene: Der blev samlet anmeldt 18.148.004,26 kr. for Tornby-engagementet (E
12945). Herfra skal fratrækkes 4.816.640 kr. for indkommet provenu, 945.589 kr. grundet
senere korrektion af anmeldelsen og 38.717 kr. i dividende (E 24709). Dertil kommer fradrag
af renter og garantiprovisioner på samlet 3.224.346 kr., hvilket medfører et endeligt tab på
9.122.712,36 kr. hidrørende fra denne bevilling.

Marienlyst-grundene: Der blev samlet anmeldt 3.866.750,69 kr. for Marienlyst-engagementet
(E 12945). Herfra skal fratrækkes 482.696 kr. for indkomne provenuer (E 24709). Dertil
kommer fradrag af renter og garantiprovisioner på samlet 453.047 kr., hvilket medfører et
endeligt tab på 2.931.007,69 kr.

Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og en påregnelig følge af de ansvarspådragende
handlinger og undladelser.

1.13 C-Holding Group ApS – Rammebevilling
Der henvises til den udførlige gennemgang af engagementet i det Sammenfattende
Processkrift af 2. januar 2019 (E 24308 ff.) og Processkrift 6 (E 1083).

C-Holding Group var en kunde, som blev henvist til Sparekassen af Person 21, hvor den første
bevilling vedrørte fælleslånet til købet af henholdsvis Landskronagade 25 og Nørre Allé (100
% finansiering), som de efterfølgende videresolgte med fortjeneste til andre kunder i
Sparekassen, jfr. ovenfor, samt en efterfølgende bevilling fra den 25. august 2006 vedrørende
fælleslån omfattende finansiering af købet af 3 ejerlejligheder på Højensvej i Skagen og en
ejendom beliggende Knudrisgade 36 i Århus (E 4743). Af bevillingsteksten vedrørende denne
bevilling fremgik følgende: ”Person 21 og C-Holding Group ApS køber ejendommen
Knudrisgade 36 i Århus for 7,1 mio. kr. Ejendommen sælges for 9,1 mio. kr. i en pulje af
ejendomme på 180 mio. kr. " og ”Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS køber 3 huse i
Krøyer, Skagen, af Person 66 for 15,2 mio. kr og videresælges i efteråret for godt 17 mio. kr.
sammen med andre ejendomme ”. Det var således kendt for Direktøren og Formandsskabet, at
C-Holding Group ApS beskæftigede sig med ejendomsspekulation baseret på hurtige
videresalg til højere priser, uden at det i



/

- 553 -

øvrigt sagligt kunne begrundes, hvad der skulle kunne medføre disse hurtige prisstigninger på
ejendommene.

Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Koncernrammen til C-Holding Group ApS på 100 mio.
kr. blev indstillet af Direktøren til bevilling den 5. oktober 2007 (låneindstilling nr. 9887 E
8283) og bevilget af bestyrelsen den 8. oktober 2007 (E 11893). På bevillingstidspunktet var
koncernrammen allerede udnyttet med 92,5 mio. kr. [under den mundtlige procedure rettet til
100 mio. kr.] til finansiering af en række ejendomme, som var oplistet i den til
låneindstillingen medfølgende sikkerhedsbeskrivelse. Finansieringen af hovedparten af disse
ejendomme (bortset fra Knudrisgade – E 8283) havde ikke tidligere været forelagt for
bestyrelsen til bevilling, hvorfor der i vidt omfang var tale om en efterbevilling, uden at
grundlaget for finansieringen af de pågældende ejendomme er beskrevet, herunder
værdiansættelsen og likviditeten i disse.

Af indstillingen fremgår alene, at firmaet er meget tilfreds med samarbejdet med Sparekasse,
og at Sparekassen med koncernrammen bliver firmaets primære bank. Der medfulgte ingen
regnskabsoplysninger om de enkelte selskaber i koncernen, og der medfulgte heller ingen
oplysninger om de ejendomme, der allerede var finansieret under rammen, ud over
oplistningen af en række adresser, der fremgår af sikkerhedsoversigten. Der medfulgte således
ikke hverken oplysninger om driftsindtægter fra udlejning eller driftsbudgetter.

Der er ikke i låneindstillingen fastsat vilkår for udnyttelsen af rammebevillingen, herunder
hvorledes rammen måtte og kunne udnyttes, ligesom der ikke er stillet krav til rentabilitet for
de ejendomme, der fremadrettet kunne finansieres inden for rammen. Af låneindstillingen
fremgår alene, at når de ”nuværende handler er gennemført, er det aftalt, at firmaet altid selv
betaler 20 % i udbetaling ved ejendomskøb” . Et vilkår som ikke blev overholdt ved de
efterfølgende finansieringer under rammen.

Beslutningsgrundlaget for at bevilge rammen er således i enhver henseende uoplyst for så vidt
angår de ejendomme, der allerede var finansieret under rammen. Det samme gør sig gældende
for så vidt angår låntagers økonomiske forhold, idet der ikke til låneindstillingen medfulgte
regnskabsoversigter eller regnskabsanalyser for de enkelte koncernselskaber.

Idet der henvises til det nedenfor anførte vedrørende de ejendomme, der allerede var
finansieret under rammen, gøres det gældende, at der på det for bestyrelsen forelagte
informationsgrundlag ikke kunne træffes en meningsfuld beslutning om den med det samlede
engagement og dermed rammebevillingen forbundne kreditrisiko eller i øvrigt foretages en
forsvarlig kreditmæssig afvejning af, om finansieringen burde ydes eller ej. Direktøren og
Formandsskabet burde i den forbindelse have krævet sig forelagt de yderligere oplysninger,
som ville være nødvendige, for at bevillingsbeslutningen kunne træffes på et forsvarligt
grundlag. Havde bestyrelsen krævet sig forelagt yderligere oplysninger om eksempelvis
Sveavej og H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, kunne de yderst kritisable forhold vedrørende
disse ejendomsfinansieringer have været afdækket på et langt tidligere tidspunkt.

Henset til indstillingsteksten, om at Sparekassen med koncernrammen bliver firmaets primære
bank, må det lægges til grund, at der var tale om en rammebevilling, som låntager havde
kendskab til.



/

- 554 -

Det er en skærpende omstændighed, at såvel Direktør som Formandskab fra finansieringen af
Landskronagade og Nørre Allé havde kendskab til, at C-Holding Group ApS beskæftigede sig
med ”hurtige fortjenester” på ejendomstransaktioner.

Sikkerheder: Af låneindstilling vedrørende koncernrammen (E 8283) fremgik alene
følgende om de forudsatte sikkerheder: 1) koncernrammen på kr. 75 mio. – Sikkerheder:
”Pant i ejendom x 90%, kaution af ejere & selskaber”, 2) Midlertidig forhøjelse af ramme
med 25 mio. kr. mod tilsvarende nedvægtning – Sikkerheder: ”pant i ejendomme og
deponeringskonti”. Sidstnævnte sikkerhed var i sikkerhedsoversigten opgjort til 25 mio. kr.
Af teksten i låneindstillingen oplyses det, at ”der p.t. er indestående inklusive deponeringer
på over 40 mio. kr.”, og der er med håndskrift tilføjet ”egne midler”, hvilket må tages som
udtryk for, at disse ikke på sigt skal indgå som en sikkerhed hos Sparekassen, men være til
rådighed for låntager. Denne hensigt bekræftes af tillægsbevillingen fra maj måned 2008
(E 9039), hvor det samlede engagement udgør 100.684.000 kr., og hvor der ansøges om
bevilling af en driftskredit på 2.000.000 kr. og en ramme på 500.000 kr. til gældspleje og
spekulation. Af den medfølgende sikkerhedsoversigt (E 9041) fremgår, at der på dette
tidspunkt ikke længere er kontante indeståender i Sparekassen, og at C-Holding Group
ApS har behov for en driftskredit af likviditetsmæssige årsager, i hvilken forbindelse det
nævnes, at en ejendom beliggende i Tunøgade skal sælges med henblik på at indfri
driftskreditten, og at provenuet fra dette salg herefter skal tjene som likviditetsreserver. 
 
I øvrigt bemærkes, at der i bevillingen fra maj 2008 er en markant lavere værdiansættelse af
sikkerhederne på udlejningsejendommene i Århus. Dette skyldes formentlig, at man ændrer
princip for fastsættelse af værdien af sikkerhederne forud for Finanstilsynets besøg, idet man i
højere grad overgår til at værdiansætte sikkerhederne ud fra en afkastbaseret model på
udlejningsejendommene, hvilket var den model, man i henhold til Kreditpolitikken burde have
anvendt ved den oprindelige bevilling frem for at værdiansætte ud fra handelspriser opstået i
et miljø af ejendomsspekulanter.
 
Låntagers soliditet var ringe, og forretningsmodellen var konjunkturfølsom:
Låneindstillingen vedrørende bevillingen af koncernrammen på 100 mio. kr. fra oktober 2007
indeholdt som ovenfor nævnt ingen regnskabsoplysninger om de selskaber, som kunne gøre
brug af koncernrammen. C-Holding Group ApS regnskabsperiode var fra den 1. oktober til
den 30. september (E 14687). Det gøres gældende, at såvel regnskabstallene for 2004/2005 og
2005/2006 (om end de var for uaktuelle til at kunne danne baggrund for en
bevillingsbeslutning) og oplysningerne om forventningerne til årsrapporterne for 2006/2007
burde have medfulgt låneindstillingen. Skønsmændene har foretaget en regnskabsanalyse af
årsrapporterne for C-Holding Group ApS (E 2193). Det fremgår heraf, at soliditetsgraden,
som udtrykker forholdet mellem egenkapital og aktiver, er opgjort til henholdsvis 0,06 og 0,15
svarende til, at selskabet ingen egenkapital har, og at værdiansættelsen af selskabets
ejendomme inklusive opskrivninger svarer til gældsætningen i selskabet. Der er i lyset heraf
tale om en kunde, som på baggrund af de på daværende tidspunkt offentliggjorte årsrapporter
ikke var kreditværdig og slet ikke kreditværdig til at få en rammebevilling på 100 mio., uden
at der i øvrigt blev forelagt oplysninger om økonomien i de ejendomme, der allerede var
finansieret under rammen. På bevillingstidspunktet C-Holding Group ApS i øvrigt kendt som
en kunde, der handlede ejendomme med andre kunder i Sparekassen baseret på en
forretningsmodel, hvor der skulle opnås hurtige fortjenester, uden at det var sagligt
underbygget, hvorfor ejendommene skulle kunne stige i værdi.



/

- 555 -

Vedrørende Årsrapport 2005/2006 for C-Holding Group ApS bemærker skønsmændene, at
selskabet pr. 30. september 2005 havde en egenkapital på 0,5 mio. kr. I årsrapporten for
2005/2006 opnåede C-Holding Group et overskud før skat på 9,7 mio. kr. Det fremgår i
ledelsesberetningen, at der i årets resultat indgår ”værdireguleringer og gevinster ved salg af
ejendomme med netto 10.025 t.kr. ”. Det fremgår endvidere af note 5, at der ikke er solgt
ejendomme i året, og at der ikke er sket værdiregulering af ejendomme. Disse oplysninger er
således modstridende. Pr. 30. september 2006 udgør egenkapitalen 7,5 mio. kr., og hele
egenkapitalen stammer således fra salg eller værdiregulering af ejendomme som beskrevet i
ledelsesberetningen. I årsrapporten er der afsat 2,6 mio. kr. i skyldig skat, og skønsmændene
antager derfor, at der er solgt ejendomme med en avance på ca. 10 mio. kr. 
Af disse iagttagelser fra skønsmændenes side fremgår, at der var tale om et selskab, som
ikke var kreditværdigt til en kredit på 100 mio. kr.
Øvrige omstændigheder: Som det fremgår af de protokollerede forklaringer i retsbøgerne,
er der alene givet selvmodsigende eller usammenhængende forklaringer vedrørende
baggrunden for og formålet med bevilling af koncernrammer. Der henvises til det generelle
afsnit om rammebevillinger (afsnit B 1.7). Det gøres gældende, at det er en skærpende
omstændighed, at ingen i Sparekassens organisation fra den øverste ledelse (
Sagsøgte 3) til den yngste sagsbehandler (Vidne 10) reelt vidste, hvordan og
under hvilke betingelser kunden kunne udnytte en rammebevilling.

En omstændighed og en usikkerhed, som konkret førte til, at bevillingerne under rammen
til såvel de ejendomsfinansieringer, der reelt var til efterbevilling under rammen, og de
fremtidige rammebevillinger under rammen var uforsvarlige. Et forhold, som såvel
Direktøren som Formandsskabet er ansvarlige for, idet de for så vidt angår de eksisterende
finansieringer burde have sikret sig tilstrækkelige oplysninger om disse til at kunne vurdere
forsvarligheden heraf, og idet de for så vidt angår de fremtidige bevillinger burde have
fastsat klare retningslinjer og rammer for udnyttelsen heraf.

Dette illustreres af nedenstående gennemgang af del finansieringer, som allerede var
gennemført, da rammen blev bevilget, og som Direktør og Formandskab burde have gjort
sig bekendt med og indhentet oplysninger om, dels af finansieringer, som blev bevilget af
erhvervsafdelingen i Sparekassen, efter at rammen var blevet bevilget.
På bevillingstidspunktet var følgende finansieringer allerede ydet under rammebevillingen:
1) Sveavej 2, Skagen, 2) H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted, 3) Hjelmensgade 13,
Århus, 4) Thunøgade 28, 5) Knudrisgade 36 og 6) Højensvej 34 H.
Sveavej 2 i Skagen var en ejendom bestående af 10 ejerlejligheder, der blev erhvervet af et
af C-Holding Group ApS nystiftet selskab (E 7243) af konkursboet efter en anden af
Sparekassens kunder, Vendelbo Bolig A/S under konkurs, for 23 mio. kr. (E 11751).
Sparekassen stillede en kassekredit på 4,4 mio. kr. til rådighed til brug for
købesumsfinansieringen (E 10893) og fik i den anledning tinglyst et pantebrev med 16.
prioritet i ejendommen efter i alt 15 foranstående private pantebreve. Kassekreditten er
bevilget af Direktøren i strid med kreditpolitikken for Sparekassen og udbetalt uden
forudgående kreditvurdering af den med finansieringen forbundene risiko, inden
rammebevillingen blev forelagt bestyrelsen. Der var tale om en særdeles risikofyldt
belåning af den yderste prioritet ejendommen, der var erhvervet fra en anden af
Sparekassens kunder, der var gået konkurs. Hændelsesforløbet understøtter Vidne 5's
forklaring om, at Direktøren bevilgede for mange sager, inden de kom i 



/

- 556 -

bestyrelsen, og at rammebevillingerne skulle bruges til at rette op på dette. Det gøres
gældende, at bevillingen af kassekreditten til finansieringen af den yderste prioritet på
Sveavej ejendommen var uforsvarlig.
 
H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted: Ud af den samlede rammebevilling tegner
finansieringen af H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13, Ølsted, for et lån på 31 mio. Lånet blev
bevilget til køb af en ejendom fra en anden af Sparekassens kunder, All Nordic, idet der
blev bevilget gældsovertagelse af et allerede eksisterende lån 25,3 mio. kr. (E 7829) og et
nyt lån på 5,7 mio. kr. mod sikkerhed i to ejerpantebreve store 26.000.000 kr. og 6.000.000
kr. Gældsovertagelsen blev bevilget (E 12045 og 7829), og det nye lån udbetalt (E 7827),
men handlen blev aldrig berigtiget. Den finansierede ejendom var en tom, forfalden,
forurenet gammel industriejendom i Ølsted uden lejeindtægter (12549 – 12586). Der er
ingen oplysninger i sagen eller under de afgivne forklaringer, der kan begrunde en
finansiering af denne ejendom i den nævnte størrelsesorden, og finansieringen af denne
ejendom under rammebevillingen anses for konkret uforsvarlig.
 
Hjelmensgade 13: Sparekassens finasiering af Hjelmensgade 13, Århus, baserer sig
ligeledes på et uforsvarligt grundlag. Der er heller ikke i forbindelse med finansieringen af
denne ejendom stillet krav om egenfinansiering på 20 %, ligesom der ikke er indhentet
eksterne vurderinger af markedsværdien eller foretaget rentabilitetsberegninger eller
afkastberegninger. Af Sparekassens lånesag (E 7909 – 7915) fremgår, at CV Ejendomme
havde købt ejendommen den 26. april 2006 for 5,8 mio. kr., og at den blev videresolgt til
Krøyers Invest ApS den 30. juni 2007 for 7,5 mio. kr., svarende til et udokumenteret
værdispring på 1,7 mio. kr. eller en 30 % stigning i handelsprisen for ejendommen på 14
måneder. Der blev til trods herfor ikke krævet en egenfinansiering, indhentet eksterne
vurderinger til belysning af markedsværdien for ejendommen eller foretaget
rentabilitetsberegninger med henblik på vurdering af den med finansieringen forbundne
kreditrisiko. Ejendommen blev efterfølgende af en ekstern mægler vurderet til 6,1 mio. kr.
baseret på en afkastbaseret model (E 12453).

De øvrige allerede finansierede ejendomme, som er nævnt i sikkerhedsoversigten på
bevillingstidspunktet (Nørregade 15a, Bramminge, Svanestræde 2, Nykøbing Sjælland og
Bendstrupvej 26, Hjortshøj), var indfriet på det tidspunkt, hvor det samlede
koncernengagement blev opsagt til indfrielse (E 12455), men engagementet udgjorde på
dette tidspunkt fortsat 79 mio. kr.
 
Thunøgade 28: Sparekassen bevilgede en kassekredit på 2.000.000 kr. som en specialkredit
vedrørende Thunøgade 28, Århus C (E 8879). Anvendelsesformålet er uoplyst, og der blev
ikke etableret pant i ejendommen til sikkerhed for kreditten (E 11103).
 
Knudrisgade 36, Århus blev købt af CV Ejendomme for 7,1 mio. kr. Vurderinger foretaget
på baggrund af ejendommenes lejeindtægter i forbindelse med det efterfølgende salg (bilag
383 – E 12453) viste, at disse priser ud fra en rentabilitetsberegning var langt fra
markedsprisen, idet ejendommenes indtægter ikke kunne forrente anskaffelsessummer i
denne størrelsesorden. Priserne lå således cirka 50 % over den pris, som en almindelig
rentabilitetsberegning ud fra ejendommenes indtægter ville føre til. Et regnestykke, som
tilsyneladende aldrig blev foretaget af hverken Sparekassen eller dennes revisorer.
 
 



/

- 557 -

Efter bevillingstidspunktet blev følgende ejendomme finansieret af Sparekassen under
rammebevillingen: 1) Ny Munkegade 79, Århus, 2) Frederiks Allé 60, Århus og 3)
Marstrandsgade 32, Århus.

Ny Munkegade 79: CV Ejendomme købte Ny Munkegade 79 den 1. oktober 2006 for 6,5
mio. kr. (E 4671) og videresolgte ejendommen til C-Holding Groups datterselskab Krøyers
Invest ApS den 1. november 2007 for 9 mio. kr. (E 7975). Det fremgår af skødet, at
ejendommen var tom og uudlejet, og at den således ikke genererede driftsindtægter.
Sparekassen indhentede i forbindelse med finansieringen en tingbogsattest på
ejendommen, hvoraf det fremgik, at ejendommen kort tid forinden var købt af CV
Ejendomme for 6,5 mio. kr. (E 7984), ligesom det nye skøde med de heri indeholdte
oplysninger var fremsendt til Sparekassen (E 7977). Sparekassen kendte således på
tidspunktet for udbetalingen af købesumsfinansieringen under rammebevillingen til det
helt uunderbyggede og udokumenterede spring i ejendommens handelspris på 2,5 mio. kr.
på 13 måneder, svarende til en værdistigning på 13 % for en tom ejendom uden
lejeindtægter. Af Sparekassen lånesag (E 7975 – 7989) fremgår, at der ikke blev indhentet
en ekstern vurdering til belysning eller understøttelse af, om købesummen på 9 mio. kr.
afspejlede en reel markedsværdi på ejendommen. Købesummen blev finansieret 100 % af
Sparekassen uagtet, at der i rammebevillingen var stillet krav om 20 % egenfinansiering.
Der ses ikke at have været udarbejdet et bevillingsgrundlag for selve finansieringen, der
bærer præg af, at Person 23 blot har fremsendt en anmodning om udbetaling under
rammen (E 7909 – 7915), idet det fremgår, at udbetalingsanmodning om betaling af
købesummen på 9 mio. kr. (100 %) blot er fremsendt den 30. oktober 2007, hvorefter lånet
på 9 mio. kr. blot er udbetalt og deponeret den 12. november 2007, efter at der har været
indhentet offentlige tilgængelige oplysninger i form af ejendomsvurdering og
tingbogsattest, der dokumenterede, at den oplyste handelspris afveg væsentligt fra såvel
den offentlige ejendomsvurdering, som den pris ejendommen kort tid forinden havde været
handlet til. Der forelå endvidere oplysninger om, at ejendommens indtægter ikke kunne
renteservicere gælden hverken aktuelt på finansieringstidspunktet eller forventet (E 8100 –
8101 og E 12453).
 
Frederiks Allé 60, Århus: C-Holding Group ApS købte i 2007 ejendommen af CV
Ejendomme for 16,2 mio. kr. CV Ejendomme have erhvervet ejendommen i 2005 for 11
mio. kr. (E 24482). Baseret på en afkastbaseret model var der ikke grundlag for dette
spring i handelsprisen (E 12483 og 12453), idet NyBolig efterfølgende på baggrund af
nettolejen vurderede handelsprisen til 10,7 mio.
 
Marstrandsgade 32 blev købt af Virksomhed ApS 1 for 9,3 mio. kr., efter at
Virksomhed ApS 1 kort tid forinden havde erhvervet denne ejendom for 7,95 mio.
kr. (E side 24508). Der var således også vedrørende denne ejendom tale om en intern
handel mellem Sparekassens kunder. Baseret på en afkastbaseret model var der ikke
grundlag for dette spring i handelsprisen (E 12483 og 12453).
 
Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
bevilge en kreditramme på 100 mio. kr. til C-Holding Group-koncernen og Person 32 til
aktivbaseret finansiering uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af rammen eller
sikre eller foranledige den fornødne kontrol med den efterfølgende anvendelse af rammen
samt ved blot at godkende den allerede eksisterende udnyttelse af rammen til en række
ejendomsfinansieringer, som ikke havde været forelagt bestyrelsen til bevilling. Derved blev
der ikke foretaget en vurdering af kreditrisikoen ved de konkrete lån, som rammen enten
allerede var udnyttet til eller gav mulighed for fremtidig udnyttelse af. Direktøren har handlet
ansvarspådragende ved at tiltræde, at



/

- 558 -

bevillingen allerede var og blev udnyttet, uden at der blev foretaget en konkret
kreditvurdering af de enkelte ejendomsfinansieringer. Dette førte som led i den daglige
drift af Sparekassen til helt uansvarlige og meget risikofyldte lån, uden at der blev fortaget
den fornødne bonitets- og risikovurdering, og uden at der blev foretaget en kontrol af, om
de priser, der blev handlet til indbyrdes mellem Sparekassens kunder, afspejlede
markedspriserne, eller om der var tale om opskruede priser med en direkte forøgelse af
risikobelastningen for Sparekassen til følge.
 
Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandsskabet handlede ansvarspådragende
ved at bevilge den store rammebevilling til aktivbaseret finansiering til C-Holding Group
på et utilstrækkeligt og mangelfuldt bevillingsgrundlag, og dermed reelt delegere
bevillingskompetencen på så stort et engagement til salgsleddet i Sparekassen uden at sikre
eller foranledige fornøden kontrol med dels anvendelsen af den allerede udnyttede del af
rammen, dels den efterfølgende anvendelse af rammen, herunder at sikre, at der var
forretningsmæssig rentabilitet i såvel det samlede engagement som i de enkelte
ejendomsfinansieringer. Formandskabet handlede endvidere ansvarspådragende ved ikke at
kræve sig forelagt yderligere oplysninger til vurdering af risikoen på de
ejendomsfinansieringer, der allerede var ydet og udnyttet under den ramme, der blev
forelagt bestyrelsen til bevilling, idet man herved blot godkendte en række
ejendomsfinansieringer, uden at der blev foretaget en kreditvurdering af den enkelte
ejendom.
 
Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet med C-Holding Group ApS var
ikke blandt de 10 største engagementer i 2006, og oversteg heller ikke 10 % af
basiskapitalen efter fradrag. I revisionsprotokollen for 2007 er engagementet omtalt som
Sparekassens 2. største engagement. Bonitetsrevisionen af engagementet i 2007 er
behandlet af skønsmændene på side 268 i skønsrapporten vedrørende 2007 (E 2548). Det
oplyses, at der alene forelå et revideret regnskab for C-Holding Group ApS den 8. marts
2008 og ikke for de øvrige koncernselskaber. Baseret på revisors arbejdspapirer er det
skønsmændenes vurdering, at der ikke er gennemført egentlige revisionshandlinger
vedrørende engagementet. 

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
12.254.935 kr. [under den mundtlige procedure rettet til 53.020.022 kr.] efter fradrag af renter
og gebyrer, hvilket er nærmere dokumenteret i bilag 474 (E 24731). Tabet på de enkelte
ejendomme er endvidere uspecificeret i dette bilag. Et tab i denne størrelsesorden er en
adækvat og påregnelig følge af de ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er
redegjort for ved beskrivelsen af engagementet.

Dette gælder uanset, at en stor del af lånene under rammebevillingen er udbetalt forud for
bevillingen. Der henvises herved til Højesterets præmis i Capinordic dommen, hvoraf det
fremgår, at bestyrelsesmedlemmerne blev ansvarlige for hele tabet, idet de ikke havde påtalt
eller søgt at forhindre denne praksis, og de må derfor anses for at have accepteret
fremgangsmåden (Mat.sam. 7060). Højesteret tiltræder, at dette – i de tilfælde, hvor en
bevilling må anses for uforsvarlig – indebærer, at de er erstatningsansvarlige for tabet på hele
lånet, og at det således ikke har betydning, om lånet eller en del heraf var udbetalt, da de
deltog i bestyrelsens beslutning om efterbevilling af lånet.

1.14 CV Ejendomme ApS – Rammebevilling



/

- 559 -

Der henvises til den udførlige gennemgang af engagementet i det Sammenfattende
Processkrift af 2. januar 2019 side 141 ff. (E 24316) og Processkrift 6, side 194-201 (E 1100-
1107).

Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Rammen til ”Person 23 privat og firmaet [CV Ejendomme
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ApS]” blev bevilget som presserende af Direktøren den 5. september 2007 og efterbevilget af
bestyrelsen den 18. september 2007. Det fremgik ikke af låneindstillingen (nr. 9881 E 8019),
hvori det presserende bestod.

Af indstillingen fremgår følgende beskrivelse af rammen: Bevilling af koncernramme på 50
mio. kr. Vores engagement med firmaet/Person 23 har før været på ca. 50 mio. kr. uden
anledning til anmærkninger. Vi kan med denne koncernramme give hurtige tilsagn, hvilket
kan give os den rigtige pris på de rigtige ejendomme. Vi har aftalt en overdækning som
”præmie” for at få denne koncernramme.” . Det fremgår heraf, at Person 23 og CV
ejendomme var gjort bekendt med, at der var indstillet en låneramme til bevilling, og at der
således var tale om en ekstern og ikke blot en intern bevillingsramme.

Der er ikke i låneindstillingen fastsat vilkår for udnyttelsen af rammebevillingen, herunder
hvorledes rammen måtte og kunne udnyttes, ligesom der ikke er stillet krav til rentabilitet for
de ejendomme, der fremadrettet kunne finansieres inden for rammen. Låneindstillingen
indeholder heller ikke oplysninger om værdiansættelsen eller rentabiliteten af de ejendomme,
der allerede var finansieret under rammebevillingen på bevillingstidspunktet. Se endvidere det
generelle afsnit om rammebevillinger (afsnit B 1.7).

Sikkerheder: Af låneindstilling vedrørende koncernrammen (E 8019) fremgik alene følgende
om de forudsatte sikkerheder: 1) Overdækning – pant i 1 stk. Krøyer lejlighed i Skagen =
4.500, 2) Pant i ejendomme – vurdering 90% = 45.000 og 3) Kaution af Person 23 for firmaets
engagement = 0.

Af den medfølgende sikkerhedsoversigt for CV Ejendomme ApS (E 8020) fremgik, at der til
sikkerhed for ”alt mellemværende” var 1) ejerpant på 4 mio. kr. i ejendommen beliggende
Nørre Allé 94, 8000 Aarhus C, der er oplyst at have en handelspris på 29 mio. kr. og en
belåningsprocent på 90, 2) ejerpant på 2,8 mio. kr. i ejendommen beliggende Finderupvej 1, 3.
sal, 8000 Aarhus C, der er oplyst at have en handelspris på 29 mio. kr. og en belåningsprocent
på 90, 3) ejerpant på 5 mio. kr. i ejendommen beliggende Højensvej 34 M, 9990 Skagen, der
er oplyst at have en handelspris på 5 mio. kr. og en belåningsprocent på 90, 4) ejerpant på 4
mio. kr. i ejendommen beliggende Willemoesgade 62, 8000 Aarhus C, der er oplyst at have en
handelspris på 12,73 mio. kr. og en belåningsprocent på 90, 5) ejerpant på 5 mio. kr. i
ejendommen beliggende Højensvej 34 K, 9990 Skagen, der er oplyst at have en handelspris på
5 mio. kr. og en belåningsprocent på 90 og 6) sikkerhed i kontant indestående stort 3.311.091
kr. på konto tilhørende Adm. Selskabet af 22/1 1998 ARA ApS. Disse sikkerheder var samlet
opgjort til ca. 18 mio. kr.

Af den medfølgende sikkerhedsoversigt for Person 23 (E 8022) fremgik, at der til sikkerhed
for ”alt mellemværende” var 1) ejerpant på 3 mio. kr. i ejendommen beliggende Højensvej 34
M, 9990 Skagen, der er oplyst at have en handelspris på 6,5 mio. kr. og en belåningsprocent
på 90 samt 2) selvskyldnerkaution af Person 23. Disse sikkerheder var samlet opgjort til 3
mio. kr.



/

- 560 -

Låntagers økonomi var konjunkturfølsom: Af den tidligere låneindstilling 9778 for CV
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Ejendomme ApS (E 4953) fremgik, at Person 23 var forsikringsmægler med en årsindtægt på
800 t.kr. og en privat formue på 15 mio. kr. foruden hans selskab, der oplyses at have en
formue på 24 mio. kr. Det fremgår af låneindstillingen, at værdierne ikke var dokumenteret på
tidspunktet for denne låneindstilling, da det fremgår, at ”Vi har anmodet om en form for
dokumentation for disse værdier” . Regnskabsanalysen for CV Ejendomme ApS vedlagt
låneindstilling 9881 (E 8024) viste et ordinært resultat i 04/05 på ca. 5,2 mio. kr. efter skat, og
i 2006 på ca. 5 mio. kr. efter skat.

Det fremgik af ”Årsrapport 2006” for Person 23 (E 21481) og ”Årsrapport for 2006” for CV
ejendomme ApS (E 6745), at koncernens aktiver primært bestod i ejendomme, hvorfor en
negativ udvikling på ejendomsmarkedet ikke blot ville påvirke pantesikkerhederne, men også
kundens formue og betalingsevne.

Øvrige omstændigheder: Som det fremgår af de protokollerede forklaringer i retsbøgerne, er
der alene givet selvmodsigende eller usammenhængende forklaringer vedrørende baggrunden
for og formålet med bevilling af koncernrammer, herunder hvordan og under hvilke
betingelser de kunne udnyttes.

Det fremgår således af forklaringerne, at hverken Sagsøgte 1 eller Sagsøgte 3 var i stand til at
redegøre for et rationelt formål med rammebevillingen, da det internt mellem bestyrelse og
direktion var uklart, om enkelte bevillinger under rammen skulle behandles i bestyrelsen på
samme måde som etablering af lån og kassekreditter, der ikke lå inden for en koncernramme.

Derudover har Sagsøgte 1 forklaret (Forklaringerne 71), at koncernrammen var en intern
ramme, der ikke var kommunikeret til Person 23, men samtidig at rammen gav Person 23
mulighed for at handle hurtigt, da han kunne forvente at få bevilget finansieringen, hvis
reglerne for sikkerheder var overholdt. Derudover erkender Sagsøgte 1, at bemærkningen om,
at de havde aftalt en overdækning som præmie for at få denne koncernramme, kunne tyde på,
at man har oplyst Person 23 om koncernrammen.

Det reelle formål med anvendelsen af koncernrammen synes at være en delegering af
bevillingskompetencen som også antydet i Vidne 5's forklaring. I praksis blev koncernrammen
også forvaltet som en bevilget ramme, hvorfor udnyttelsen heraf ikke blev forelagt bestyrelsen
til bevilling, ligesom der ikke forefindes skriftlige låneindstillinger godkendt af Direktøren.
Først da CV Ejendomme ApS’ samlede engagement ville overskride koncernrammen, blev
bestyrelsen forelagt en ny låneindstilling (låneindstilling 9956 – E 8761), jf. oversigten over
låneindstillinger (E 23751).

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
bevilge en kreditramme på 50 mio. kr. til CV Ejendomme ApS og Person 23 privat til
aktivbaseret finansiering uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af rammen eller
sikre eller foranledige den fornødne kontrol med den efterfølgende anvendelse af rammen.
Derved blev bestyrelsen afskåret fra at vurdere og godkende kreditrisikoen ved de konkrete
lån, som rammen gav mulighed for.



/

- 561 -

 
Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ved at bevilge rammen uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen heraf og derved
reelt at frasige sig opgaven med den konkrete vurdering af kreditrisikoen forbundet med de
konkrete lån, som rammen gav mulighed for.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Engagementet med CV Ejendomme ApS var ikke
blandt de 10 største engagementer i 2007 og oversteg heller ikke 10 % af basiskapitalen
(heller ikke uden fradrag). Engagementet med CV Ejendomme var omtalt i
revisionsprotokollen for 2006, og der henvises til det ovenfor vedrørende Nørre Allé 94
anførte. En kritisk tilgang fra Revisionens side til værdiansættelsen af CV Ejendommes
sikkerheder samt CV Ejendommes forretningsmodel i 2006 kunne og burde have forhindret
rammebevillingen i 2007.

Revisionen burde endvidere have påtalt de manglende retningslinjer for udnyttelse af
rammebevillingerne i revisionsprotokollen (E 2470).

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab på
25.126.154 kr. efter fradrag af renter og gebyrer, hvilket er nærmere dokumenteret i bilag 474
(E 24732). Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de
ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er redegjort for ved beskrivelsen af
engagementet.

1.15 Captil Invest ApS – Rammebevilling 
Der henvises til den udførlige gennemgang af engagementet i det Sammenfattende
Processkrift af 2. januar 2019 side 144 ff. (E 24319) og Processkrift 6, side 201 ff. (E 1107).

Mangelfuldt bevillingsgrundlag: Lånerammen på 75 mio. kr. til Person 18 privat og til Captil
Invest-koncernen blev bevilget som presserende af Direktøren den 25. juni 2007 og
efterbevilget af bestyrelsen den 14. august 2007. Det fremgik ikke af låneindstillingen (nr.
9869, E 7347), hvori det presserende bestod. Det fremgår derimod, at det aktuelle træk på
koncernens kreditfaciliteter på indstillingstidspunkt var på 46.670.000 kr.

Som begrundelsen for at yde rammebevillingen fremgår alene følgende: ” Koncernrammen
ønskes for at skabe flexibilitet og mulighed for hurtigt at reagere over for kunden” .

Der manglede i låneindstillingen en række oplysninger af relevans og betydning for
vurderingen af den store kreditramme. Der manglede eksempelvis oplysninger om:

- hvori de private engagementer med Person 24 og Person 18 bestod, herunder
oplysninger om indkomst- og formueforhold,

- udviklingen i det sommerhusbyggeri, som rammebevillingen skulle anvendes til at
finansiere,

- hvordan sikkerhederne var værdiansat,
- vurdering af muligheder for salg af ejerlejligheder i Næstvedparken Holding A/S,

alternativt udleje heraf og tilsvarende vurderinger af mulighederne for salg af
sommerhusene, og

- belysning af risici forbundet med opførelse af sommerhuse og videresalg heraf.



/

- 562 -

Indstillingen var således ikke vedlagt budgetter, oplysninger om forhåndssalg eller andet, som
kunne danne grundlag for at vurdere succesraten i relation til at bebyggelsen af de købte
grunde.

Den efterfølgende låneindstilling 9877 (E 7991) blev bevilget af Direktøren den 3. september
2007 og efterbevilget af bestyrelsen den 18. september 2007 (E 11890). Låneindstillingen
vedrørte en forhøjelse af koncernrammen inklusive de private engagementer til Person 18 og
Person 24 med 15 mio. kr. fra 75 mio. kr. til 90 mio. kr. Igen var begrundelsen for udvidelsen
af rammekreditten særdeles sparsom. Af låneindstillingen fremgår alene følgende:

” Person 18 mener, at der er stort potentiale for firmaet på markedet for helårshuse.
Koncernrammen ønskes forhøjet til 90 mio. kr., da Person 18 vil købe 5 helårsgrunde i
Aalborg + Støvring) + lave 1 el. 2 prøvehuse på egne grunde. Købere af helårshuse har oftest
allerede en grund, hvorfor det er firmaets udgangspunkt, at der kun opføres huse på egne
grunde, hvor projektet er solgt på forhånd” .

Som bilag til bevillingen i september 2007 var der vedlagt en sikkerhedsoversigt og en
regnskabsanalyse for hvert af selskaberne i koncernen. Af begge bevillinger (nr. 9869 og
9877) fremgår, at engagementet med Virksomhed A/S 1 udgjorde den største del af
engagementet. Ingen af de to bevillinger indeholdt imidlertid oplysninger om status på
aktiviteten i Virksomhed A/S 1, nemlig sommerhussalget.

Der henvises endvidere til det generelle afsnit om rammebevillinger (afsnit B 1.7).

Sikkerheder: Af låneindstilling vedrørende koncernrammen (nr. 9869, E 7347) fremgik
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

alene følgende om de forudsatte sikkerheder: ”kaution af ejer og de øvrige selskaber. Pant i
grunde, ejendomme og evt. (sælger)pantebreve.”

Af den medfølgende sikkerhedsoversigt fremgik, at der var etableret sikkerhed i form af pant i
en række konkrete ejendomme samt pant i selskabskapitalen i selskabet Næstvedparken
Holding A/S. De eksisterende sikkerheder var opgjort til 55 mio. kr.

Låntageren havde ringe soliditet og en konjunkturfølsom økonomi: Låneindstillingen (nr.
9869, E 7347) var vedlagt en regnskabsanalyse baseret på regnskabstallene for 2005/2006,
hvoraf kan udledes, at de væsentligste aktiviteter foregik i Virksomhed A/S 1, og at de
samlede gældsforpligtelser i dette selskab stort set svarede til værdien af de bogførte aktiver.

Der var således alene en egenkapital i selskabet på 2,6 mio., hvilket svarer til en soliditetsgrad
på 0,06. Denne meget ringe soliditet hos den væsentligste låntager skal sammenholdes med, at
der ikke var indtægter i koncernen, udover hvad der kunne opnås ved videresalg af huse og
lejligheder. Mulighederne for at opnå indtægter fra videresalg var imidlertid uoplyste i
låneindstillingen, ligesom der ikke blev foretaget en vurdering af den hermed forbundne
risiko.

Af skønserklæringen vedrørende 2007, side 291 (E 2571) fremgår, at der er aflagt årsrapport
for Virksomhed A/S 1 for 2006/2007 den 22. november 2007 (bilag IV-J-7b – E 7743), og at
årsrapporten udviste et resultat på 286 tkr., en egenkapital på 2.854 tkr. og samlede



/

- 563 -

gældsforpligtelser på 35.376 tkr. Der var således tale om en virksomhed med en meget
begrænset egenkapital og et ringe økonomisk resultat.

Det fremgår endvidere af skønserklæringen vedrørende 2007, at der muligvis er fejl i
årsrapporten for Virksomhed A/S 1 for 2006/2007, idet det ikke i årsrapporten er omtalt,
hvorledes der sker indregning af igangværende arbejder. Forhøjelsen af rammebevillingen i
september 2007 er sket efter afslutningen af regnskabsåret 2006/2007 (1. juli 2006-30. juni
2007), uden at låneindstillingen indeholder oplysninger om forventningerne hertil (E 2571).

Slutteligt indebar låntagerens høje alder (81/82 år på långivningstidspunktet), at der var
begrænsede muligheder for fremtidig indtjening fra kautionisten og dermed tilbagebetaling,
hvis det konkrete projekt slog fejl. Det gøres gældende, at en låntagers høje alder er et
almindeligt anerkendt risikomoment i forbindelse med långivning.

Direktørens ansvarspådragende adfærd: Direktøren handlede ansvarspådragende ved at
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

bevilge en kreditramme på 90 mio. kr. til Person 18 privat og Captil Invest-koncernen til
aktivbaseret finansiering uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af rammen,
uden at stille krav om egenfinansiering og uden at sikre eller foranledige den fornødne kontrol
med den efterfølgende anvendelse af rammen. Sparekassen kom derved til at bære hele
risikoen for, om de konkrete projekter med salg af sommerhusgrunde og grunde til
helårsbeboelse kunne realiseres.

Det er en skærpende omstændighed, at bevillingerne blev givet i strid med Sparekassens egen
kreditpolitik (E 4007-4008), hvori det i pkt. 2.2 fremgår, at Sparekassen kun ved absolut
risikofrie engagementer ønskede at optræde som enekreditor. Som beskrevet ovenfor, var der
ikke tale om et absolut risikofrit engagement.

Formandskabets ansvarspådragende adfærd: Formandskabet handlede ansvarspådragende ved
at bevilge rammen uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen heraf og derved reelt at
frasige sig opgaven med den konkrete vurdering af kreditrisikoen forbundet med de konkrete
lån, som rammen gav mulighed for.

Det er en skærpende omstændighed, at bevillingerne blev givet i strid med Sparekassens egen
kreditpolitik.

Revisionens ansvarspådragende adfærd: Revisionen handlede ansvarspådragende ved ikke at
gennemføre egentlige revisionshandlinger vedrørende engagementet med Captil Invest ApS,
der var det sjettestørste engagement i revisionsprotokollen for 2007 (E 8660). Dette
understøttes af skønsrapporten (E 2569-2570), og det fremgår da også af Revisionens eget
notat fra 2013, at sikkerhederne blot er gengivet på baggrund af Sparekassens låneindstilling
pr. 31. december 2007 (E 15691).

Revisionen har modtaget en exit-strategi og en engagementsoversigt pr. 31. december 2007 (E
15692-15693), men Revisionen har ifølge skønsmændene ikke modtaget tilstrækkeligt
materiale til at kontrollere de underliggende elementer i engagementet (lån, garantier og
sikkerheder), ligesom revisor ikke har kontrolleret boniteten i engagementet, hvilket er i strid
med god revisionsskik (E 2569-2570).



/

- 564 -

Skønsmændene har herudover konstateret, at der er aflagt årsrapport for Virksomhed A/S 1 for
2007/2008 den 28. november 2008. Årsrapporten udviser et resultat på tkr. -5.197, en
egenkapital på tkr. -2.343 og samlede gældsforpligtelser på tkr. 49.251. Årsrapporten
indeholder en revisionspåtegning fra revisor Sagsøgte 5, som fremhæver risiko vedrørende
fortsat drift (going concern) og værdiansættelse af aktiver.

Det er endvidere skønsmændenes vurdering, at der var OIV på engagementet med
Virksomhed A/S 1 på det tidspunkt, hvor den økonomiske udvikling i årsrapport 2007/2008
(underskud og negativ egenkapital) kunne konstateres (E 2571).

Tab, årsagssammenhæng og adækvans: De ansvarspådragende handlinger medførte et tab
på 21.374.102 kr. efter fradrag af renter og gebyrer, hvilket er nærmere dokumenteret i bilag
474 (E 24733). Et tab i denne størrelsesorden er en adækvat og påregnelig følge af de
ansvarspådragende handlinger og undladelser, der er redegjort for ved beskrivelsen af
engagementet.

D. Tabsopgørelsen 
1 Tabsopgørelsen i forhold til ledelsen 
Det følger af retspraksis, som der er redegjort for ovenfor under punkt A, at Direktøren og
Formandsskabet kan gøres erstatningsansvarlige for det kredittab, der er lidt på uforsvarligt
bevilgede kreditter.

Der er redegjort for det tab, der er lidt på de enkelte Konkrete Engagementer i sagens bilag
474, hvortil der henvises. Særligt bemærkes, at opgørelsen er foretaget i et Excelregneark.
Såfremt Landsretten måtte mene, at der er grundlag for at foretage reduktioner heri, kan disse
umiddelbart beregnes ved foretagelse af fradrag i regnearket.

Ejendommene er realiseret ved, at de enten er solgt på tvangsauktion eller i fri handel til
uafhængig tredjemand ved konkursboets mellemkomst. I enkelte tilfælde er der sket
realisation ved salg til uafhængig tredjemand uden en forudgående konkurs (C-Holding Group
A/S og CV Ejendomme A/S).

I forhold til renter og gebyrer gøres det gældende, at Sparekassen som anført i de til
låneindstillingerne medfølgende dækningsoversigter har haft udgifter til at funde sig, og at det
derfor som udgangspunkt alene er dækningsbidraget på finansieringen, der kan kræves
fratrukket.

2 Tabsopgørelsen i forhold til Revisionen 
Revisionen har bestridt, at Revisionen skulle kunne gøres solidarisk eller selvstændigt
ansvarligt for de tab, der er lidt på engagementerne. Dette bestrides. Der henvises herved
særligt til U.1955.905 (Mat.sam. 3401). I denne sag fandtes en generalforsamlingsvalgt
bankrevisor at have udvist en sådan almindelig forsømmelse ved udøvelsen af sit
revisorhverv, at han måtte være erstatningspligtig med hensyn til de af banken lidte tab, der
for en væsentlig del kunne have været undgået, hvis han havde opfyldt sine forpligtelser.
Dommen illustrerer, at der intet er til hinder for, at Revisionen kan gøres erstatningsansvarlig
for tab på lån, der er bevilget af ledelsen, hvis der kan påvises et selvstændigt ansvarsgrundlag
for Revisionen.

E. Indsigelser fra de sagsøgte 
1 Forældelse



/

- 565 -

Finansiel Stabilitet har i skrivelse af 4. januar 2019 (E 24381) henvist til overgangsreglen i
Forældelseslovens § 30, idet de sagsøgte synes at have overset denne bestemmelse i deres
argumentation for forældelses i de sammenfattende processkrifter.

I forældelsesloven, som trådte i kraft den 1. januar 2008, jf. lovens § 29, stk. 1, fremgår det af
overgangsordningen i § 30:

” Loven finder anvendelse også på tidligere stiftede fordringer, som ikke inden
ikrafttrædelsesdagen er forældet efter de hidtil gældende regler, jf. dog stk. 2 og 4.
Forældelse indtræder dog tidligst den 1. januar 2011, medmindre fordringen inden
dette tidspunkt ville være forældet såvel efter denne lovs bestemmelser som efter de
hidtil gældende bestemmelser. I det sidstnævnte tilfælde anvendes det seneste
tidspunkt for forældelsens indtræden.”

I perioden indtil 1. januar 2011 skal vurderingen af, om et krav er forældet, således foretages
både i medfør af den hidtil gældende forældelseslov fra 1908 (”1908-loven”) og efter den nye
Forældelseslov, der trådte i kraft den 1. januar 2008.

Princippet i § 30-overgangsordningen er følgende:

- Hvis forældelsestidspunktet efter 1908-loven ligger efter den 1. januar 2011, indtræder
forældelsen denne dag.

- Hvis forældelsestidspunktet efter 1908-loven ligger inden den 1. januar 2011, skal der
foretages en sammenligning mellem forældelsestidspunktet efter begge regelsæt, og
forældelse indtræder da på det seneste af de to tidspunkter – uanset hvilket af
regelsættene dette tidspunkt følger af.

Sagen er anlagt den 23. december 2010, og Formandsskabet har i sit foreløbigt
sammenfattende processkrift afsnit III, side 7 f. (E 23936 f.) henvist til, at da sagen er anlagt
den 23. december 2010, så må ethvert ansvar forud for 23. december 2007 anses for forældet.

Formandsskabet baseret sig herved på den 3-årige forældelsesfrist, men som anført skal der i
medfør af overgangsreglen ligeledes foretages en vurdering af forældelsen efter den 5-årige
forældelsesfrist i 1908-loven, samt de i medfør af denne gældende suspensionsregler. Dette
fører til, at bevillinger/udlån foretaget efter den 23. december 2005 under ingen
omstændigheder kan anses for forældede, idet spørgsmål om forældelse af erstatningskrav
baseret på handlinger eller undtagelser i perioden 23. december 2005-23. december 2010 skal
vurderes efter reglerne i såvel 1908-loven (5-årig forældelse) som reglerne i den nye
forældelseslov (3-årig forældelse), hvorefter det seneste tidspunkt for forældelsens indtræden
skal lægges til grund. Tilsvarende er ansvarspådragende handlinger eller undtagelse fra
Revisionens side foretaget efter den 23. december 2005 underlagt en 5-årig forældelsesfrist.

Efter forældelsesloven af 1908 (”1908-loven”) gjaldt en 5-årig forældelsesfrist på fordringer
på erstatning for ”skade tilføjet uden for kontraktforhold. Fristen blev beregnet fra ”… den tid,
da fordringen af fordringshaveren kan kræves betalt.” , jf. 1908-lovens § 2. Det fulgte
endvidere af 1908-lovens § 3, at hvis fordringshaveren var i utilregnelig



/

- 566 -

uvidenhed om sit krav, så regnes forældelsesfristen først fra den tid, da fordringshaveren var
eller ved sædvanlig agtpågivenhed ville have været i stand til at kræve sit krav betalt. Det
afgørende var således, om kreditor kendte eller burde kende de omstændigheder, der dannede
grundlag for kravet. Også i medfør af denne bestemmelse, må kreditor anses for at være
Sparekassen eller Finansiel Stabilitet, der på vegne af Sparekassen indtaler Sparekassens krav
mod ledelsesmedlemmerne, hvorfor det tilsvarende vedrørende forældelsen i 1908-loven
gøres gældende, at fristen har været suspenderet, indtil Finansiel Stabilitet på vegne
Sparekassen kunne indtale krav mod ledelsen, idet viden hos det enkelte ledelsesmedlem eller
revisionen om muligheden for at rejse krav mod sig selv ikke kan anses for afgørende.

Som anført i Finansiel Stabilitets sammenfattende processkrift side 196, punkt 896 (E 24371),
bestrides det endvidere, at det er lånebevillingstidspunktet, der er afgørende for spørgsmålet
om vurdering af forældelse, og at forældelse skulle være indtrådt. Forældelsen regnes fra
skadens indtræden, der tidligst kunne konstateres ved Sparekasse (nu Finansiel Stabilitets)
overtagelse af aktiviteterne i Sparekasse, jf. herved forældelseslovens § 2, stk. 4, jf. § 3, stk. 2,
jf. forældelsesloven § 10. Forældelsesfristen har således været suspenderet indtil det tidspunkt,
hvor Finansiel Stabilitet fik kendskab til kravet, hvilket tidligst var ved overdragelsen af
aktiviteterne i Sparekasse den 29. marts 2009, og Finansiel Stabilitet skal i den forbindelse
stilles som et konkursbo.

I udgangspunktet regnes forældelsesfristen på 3 år for fordringer på erstatning uden for
kontrakt fra ”skadens indtræden ”, jf. forældelseslovens § 3, stk. 1, jf. § 2 stk. 4, jf. stk. 1.

Ved ”skadens indtræden ” i forældelseslovens § 2, stk. 4, forstås ifølge lovbemærkningerne til
forældelseslovens § 2, stk. 4, jf. LFF 2006-2007.165, side 22-23 (mat.sam. 1156-1157) ”det
tidspunkt, hvor de følger, der kræves erstatning for, har vist sig på en sådan måde, at
skadelidte havde rimelig anledning til og mulighed for at rejse et – eventuelt foreløbigt –
erstatningskrav” .

Det er således ikke bevillingstidspunktet, at forældelsesfristen regnes fra, idet denne skal
regnes fra tidspunktet, hvor følgerne af den ansvarspådragende bevilling viser sig på en sådan
måde, at Sparekassen eller Finansiel Stabilitet havde rimelig anledning til og mulighed for at
rejse et erstatningskrav.

Det under sagen rejste erstatningskrav baseres på, at Direktøren, Formandsskabet og
Revisionen har handlet ansvarspådragende i forbindelse med bevilling af lån i Sparekassen
samt ved revisionen af disse engagementer. En vurdering af, hvilken viden/burde-viden der
afgør, hvornår skaden kan anses for indtrådt, jfr. forældelseslovens § 2, stk. 4, og derudover
om forældelsesfristen tillige har været suspenderet efter dette tidspunkt, jfr. forældelseslovens
§ 3, stk. 2, kan ikke baseres på de sagsøgte ansvarssubjekters egen viden eller burde-viden,
men skal baseres på, hvornår fordringshaveren (Sparekassen) havde rimelig anledning til eller
mulighed for at gøre erstatningskravene gældende overfor ledelsen og revisionen. Der er først
fra det tidspunkt, hvor Finansiel Stabilitet overtog aktiviteterne i Sparekassen, at der opstod en
anledning til og en mulighed for at rejse et erstatningskrav, idet den siddende ledelse ikke kan
forventes at rejse erstatningskrav mod sig selv eller mod den revision, som tiltræder
værdiansættelserne i et regnskab, som ledelsen selv har aflagt. Der henvises herved tillige til
særreglen med tillægsfristen i forældelseslovens § 10, hvoraf det fremgår, at krav mod et
bestyrelsesmedlem eller en direktør i selskabet m.v., og som udspringer af den pågældendes
tilsidesættelse af sine



/

- 567 -

forpligtelser ved hvervets udførelse, tidligst indtræder, når der er forløbet 3 år efter hvervets
ophør eller efter det tidligere tidspunkt, da fordringshaveren eller den, der i øvrigt kan gøre
fordringen gældende på dennes vegne, er eller burde være blevet bekendt med de
omstændigheder, hvorpå kravet støttes. Det er i den konkrete sag Finansiel Stabilitet, der gør
kravet mod ledelsesmedlemmerne gældende på Sparekassens vegne.

Synspunktet understøttes endvidere af betænkning 1460/2005, side 235 – 236 (Mat.sam. 778-
779) : "Hvis de almindelige forældelsesregler fører til et senere forældelsestidspunkt, er det
disse regler, som gælder. Det foreslås derfor, at det angives i bestemmelsen, at forældelse
"tidligst" indtræder 3 år efter hvervets ophør eller det tidligere tidspunkt, da fordringshaveren
eller den, der i øvrigt kan gøre fordringen gældende på fordringshaverens vegne, blev eller
burde være blevet bekendt med de omstændigheder, hvorpå kravet støttes.

Endelig henvises til Østre Landsrets dom i sagen vedrørende Amagerbanken, hvor der i
præmisserne punkt 7.6 (Mat.sam. 7389) blev lagt vægt på, at for alle de indstævntes
vedkommende var udtaget stævning inden for fristen i forældelseslovens § 10, 1. led, på 3 år
efter hvervets ophør.

Tilsvarende gøres det gældende, at det først er fra det tidspunkt, hvor Finansiel Stabilitet
overtog aktiviteterne i Sparekassen, at der opstod en anledning til og en mulighed for at rejse
et erstatningskrav mod Revisionen.

Der henvises herved til Morten Samuelsen og Kjeld Søgaard: Bestyrelsesansvaret, 1. udgave
1997, side 254 (Mat.sam. 8529), hvori det anføres ”at det er indlysende [bogens formulering],
at bestyrelsens viden om, at den selvsamme bestyrelse har udvist et muligt ansvarspådragende
forhold ikke er et moment, som bevirker, at krav i den anledning underkastes forældelse” .

2 Indholdet af engagementsmapperne 
Revisionen har gjort gældende, at BDO og Sagsøgte 5 ved udførelsen af arbejdet i forbindelse
med revisionen i 2006 og 2007 havde adgang til et langt mere omfattende materiale end det,
Finansiel Stabilitet har fremlagt i sagen, herunder sagsmapper for hver enkelt af de største
kunder i Sparekassen indeholdende materiale i form af eksempelvis eksterne vurderinger,
huslejekontrakter. afkastberegninger eller aktuelle drifts- og udgiftsbudgetter for de
finansierede ejendomme. hvilket materiale ifølge BDO også forelå ved Vidne 1 gennemgang
af Sparekassens største engagementer i 2009 (E 1459f.). Der henvises til Finansiel Stabilitets
bemærkninger herom i det Sammenfattende Processkrift (E 24364 ff.), idet det fastholdes, at
det materiale og det revisionsbevis, som revisor baserer sine konklusioner på, skal fremgå af
revisors arbejdspapirer, og at skønsmændene ved gennemgang af revisors arbejdspapirer for
2007 ikke har fundet dokumentation for, at Revisionen har været i besiddelse af et
tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til at kunne konkludere på engagementsrevisionen.

Tilsvarende har Direktøren gjort gældende, at der i stålskabe i erhvervsafdelingen var
kundemapper, som var opbygget som en mappe med kundens navn og cvr.nr. samt opdelt i
undermapper med lånebevillinger, sikkerhedsbeskrivelser, håndpanterklæringer, fysiske
sikkerheder, regnskabs- og budgetoplysninger, vurderinger og øvrigt materiale.
Korrespondance med kunden var også placeret i en undermappe med øvrigt materiale
(Forklaringerne 6). Baseret på Direktørens forklaring kan det imidlertid lægges til grund, at



/

- 568 -

der ikke var tale om mapper eller materiale, som Direktøren selv har set eller gennemgået, idet
han baserede sig på de oplysninger, som fremgik af låneindstillingerne eller som der var
henvist til i disse, idet han ifølge sin forklaring dog enkelte gange også bad om at se nogle af
de underliggende bilag, som der var henvist til i låneindstillingerne (Forklaringerne 6). Som
det fremgår af gennemgangen af de Konkrete Engagementer overfor, gøres det gældende, at
de oplysninger, der fremgik af låneindstillingerne, var sparsomme og ufyldestgørende, og der
er i disse kun helt undtagelsesvist henvist til yderligere underliggende materiale eller
dokumentation.

Af advokat Vidne 1's notat af 19. februar 2010 (E 11425-11426), som er udarbejdet tæt på den
ekstraordinære gennemgang af engagementerne, som bestyrelsen anmodede om blev
foretaget, mens Sagsøgte 1 var på ferie, fremgår følgende: ”Jeg fortalte hende om opgaven, og
bad hende gøre tingene klar. Hun fortalte mig, at der ventede en kæmpeopgave, fordi mange
af sagerne var noget "rod", og vi aftalte derfor, at hun skulle bruge mandagen og tirsdagen til
at få overblik over sagerne, og således at jeg herefter sammen med revisor ville komme i
sparekassen onsdag den 4. marts 2009” .

Der er tale om en beretning, som er udfærdiget i tidsmæssig tæt sammenhæng med den
ekstraordinære gennemgang af engagementerne, og det forhold, at der var rod i de
sagscharteks som befandt sig i Sparekassen, og som skulle kunne give et indblik i den med
engagementerne forbundne kreditrisiko, er bekræftet under de efterfølgende forklaringer.

Om engagementsgennemgangen i november 2008, som alene havde det formål at vurdere det
juridiske indhold af de af Sparekassen anvendte låne- og sikkerhedsdokumenter, forklarede
Vidne 1: ”Der var ikke ligefrem orden i sagerne, og han måtte rode rundt i bunkerne for at
finde de relevante dokumenter.”  (Forklaringerne 183).

Om engagementsgennemgangen i marts 2009 forklarede Vidne 1 (Forklaringerne 184 f.):

”Da han om mandagen orienterede Vidne 9 om bestyrelsens beslutning og bad hende finde
sagerne frem, svarede hun, at det var nødvendigt at gøre sagerne klar, før en sådan
gennemgang kunne finde sted. Han så sagerne om onsdagen, og da var den uorden, han
havde konstateret i november, ikke blevet mindre. Der manglede stort set alt –
virksomhedsbeskrivelser, selskabsoplysninger, rentabilitetsberegninger,
følsomhedsberegninger, eksterne vurderinger osv. Der var ikke det materiale, som ifølge
sparekassens egne retningslinjer skulle ligge på sagerne. Vidne 9 og 3-4 medarbejdere brugte
fra onsdag til søndag til at rekonstruere sagerne, og de foretog også en egentlig
sagsbehandling. Han gav Vidne 9 den instruks, som er anført i ekstrakten side 11438, notat
vedrørende møde 4. februar 2009. Hvis Vidne 9 og de øvrige medarbejdere kunne nå det,
skulle de udarbejde følsomhedsvurderinger og indhente eksterne vurderinger på ejendomme.
Han mindes ikke at have set eksterne vurderinger på sagerne. Der var heller ikke følsomheds-
og rentabilitetsberegninger på sagerne ”

Det henvises endvidere til Vidne 1's forklaring om, at der ved totalgennemgangen primo
februar 2009 manglede stort set alt – virksomhedsbeskrivelser, selskabsoplysninger,
rentabilitetsberegninger, følsomhedsberegninger, eksterne vurderinger osv. Der var ifølge
Vidne 1's forklaring ikke det materiale, som ifølge sparekassens egne retningslinjer skulle
ligge på sagerne (Forklaringer side 185). Han forklarede endvidere, at hvis Vidne 9 og de
øvrige medarbejdere kunne nå det, skulle de udarbejde



/

- 569 -

følsomhedsvurderinger og indhente eksterne vurderinger på ejendomme at hvor
rentabilitetsberegninger skulle udføres og mæglervurderinger indhentes (Forklaringerne 185) .

Tilsvarende forklarede Vidne 9 følgende om forløbet (Forklaringerne 161) : ”Forevist
ekstrakten side 11082, notat udarbejdet af Advokatfirma 1, har hun forklaret, at det godt kan
passe, at hun har udtalt sig sådan til advokat Vidne 1. Vidne 5 tog hver dag poser med sager
med hjem. I afdelingen havde de talt om, at det var lidt underligt. Det flød i nogle af hans
sager. Der var både uorden i papirerne, og der var rod i sagsbehandlingen. Bl.a. manglede
der sikkerheder, og de bagvedliggende sagsoplysninger var ikke struktureret i de omfattende
sagsmapper. Hun skimmede alle de største engagementer og holdt engagementernes størrelse
op mod sikkerhederne” .

Vidne 20 forklarede også (Forklaringerne 192 f.), at der var rod i sagerne, og de bar præg af,
at det var gået for hurtigt i Sparekassen, samt at der generelt ikke var ejendomsvurderinger på
sagerne, ligesom der ikke lå budgetter over leje m .v.

Det fastholdes således på baggrund af Vidne 9's,Vidne 1's og Vidne 20's forklaring, at det
materiale, som Sparekassen var i besiddelse af, var mangelfuldt både for så vidt angår
oplysningerne om kunderne og de enkelte ejendomme, som Sparekassen havde finansieret.
Tilsvarende gøres det gældende, at der ikke i sagen er holdepunkter for at antage, at
Sparekassen skulle have været i besiddelse af eksterne vurderinger eller afkastberegninger for
de ejendomme, man finansierede. Dette understøttes af, at sådanne oplysninger heller ikke
fremgik af låneindstillingerne, og at de under hovedforhandlingen afgivne forklaringer giver
et entydigt billede af, at det ikke var tilfældet.

Det forhold, at Sparekassen ikke havde de oplysninger, som Sparekassen burde have om
kunderne og de finansierede ejendomme er endvidere bekræftet af Vidne 14 fra Finanstilsynet:
”I forhold til de konkrete engagementer fik hun det indtryk, at der var meget rod i sagerne.
Under tilsynsbesøgene sad de flere gange og ventede længe på, at Vidne 5 skulle komme med
noget materiale. Det var materiale, som burde ligge i kundesagen, og som umiddelbart burde
kunne findes frem.” (Forklaringerne 213). Tilsvarende forklarede hun, at Sparekassen generelt
ikke var i besiddelse af aktuelle regnskabsoplysninger for kunderne (Forklaringerne 208 f.),
og at oplysningerne om kunderne i bevillingsgrundlaget i det hele taget var utilstrækkelige
(Forklaringerne 211).

Landsretten kan endvidere lægge til grund, at det i forbindelse med den ekstraordinær
engagementsgennemgang i februar 2009, som førte til konstatering af, at Sparekassen ikke
længere opfyldte kapitalkravene i FIL §§ 124 og 125, var nødvendigt at rekonstruere sagerne
til et oplysnings- og informationsniveau, som man ikke tidligere havde haft.

Der er således ikke på baggrund af bevisførelsen belæg for BDO’s og ledelsens udsagn om, at
sagsmapperne skulle indeholde eksempelvis eksterne vurderinger, huslejekontrakter,
afkastberegninger eller aktuelle drifts- og udgiftsbudgetter for de finansierede ejendomme.

Tilsvarende gøres det gældende, at der for flere af de store engagementers vedkommende 1)
manglede bevilling i bestyrelsen, 2) manglede effektuering af sikkerhedsstillelser og
berigtigelse af handler og 3) manglede regnskabsoplysninger, hvorfor revisionen selv måtte
forsøge at indhente disse via en regnskabstjenesten nnx (eksempelvis E 2559 og



/

 

- 570 -

2574). En sikkerhed, der notorisk aldrig er tinglyst eller ikke tinglyst med den forudsatte
prioritet, kan således ikke have været konstateret på tilfredsstillende vis ved gennemgang af en
kundemappe. Tilsvarende kan en aldrig berigtiget handel heller ikke have været konstateret
som berigtiget.

Der kan i lyset af denne bevisførelse ikke pålægges Finansiel Stabilitet at skulle føre
yderligere bevis for, at der ikke i kundemapperne var det fornødne materiale til foretagelse
af en forsvarlig kreditvurdering for så vidt angår ledelsen og en forsvarlig
bonitetsvurdering, hvor med forstås en selvstændig og uafhængig vurdering af den med
engagementet forbundne kreditrisiko. Sådanne oplysninger fremgår ikke af det
bevillingsgrundlag, som ledelsen havde til rådighed og det fremgår ifølge skønsmændene
heller ikke af revisors arbejdspapirer, jfr. eksempelvis skønsrapporten E 2481: ”Det skal
bemærkes, at der i sparekassens engagementsmapper muligvis fandtes interne regnskabs-
eller økonomirapporteringer vedr. de enkelte engagementer, som var mere aktuelle end de
årsrapporter, som er fremlagt i bilag SS 15. I givet fald burde revisor i arbejdspapirerne
have dokumenteret, at revisor havde foretaget en gennemgang og vurdering heraf.”

Det bestrides i lyset heraf, at Finansiel Stabilitet skulle føre en sag med ”omvendt
bevisbyrde”, idet det på baggrund af bevisførelsen er godtgjort, at det i Sparekassen
tilstedeværende grundlag for vurderingen af den med engagementerne forbundne risiko var
mangelfuldt.

3 Finanskrisens betydning for ansvar, kausalitet og adækvans
Det kan udledes af relevant retspraksis, at det konkret kan indgå som en faktor i
ansvarsvurderingen, hvis et lån er udbetalt efter finanskrisens indtræden, jf. eksempelvis
Capinordic-dommen (Mat.sam. 7062). Der kan imidlertid ikke herfra sluttes
modsætningsvist til, at lån udbetalt før finanskrisen skal pålægges en lempet
ansvarsvurdering, endsige at finanskrisens indtræden i sig selv fritager de sagsøgte for
ansvar.

Dette skyldes blandt andet, at forventningen om en korrektion på ejendomsmarkedet
specifikt på området for projektfinansiering af boliger i sommeren 2006 var en del af den
almindelige offentlige debat (E 4665, 4667, 4719 og 4757). I februar 2006 kom
Finanstilsynet endvidere med en generel advarsel om risikoen ved en eventuel prisboble på
ejendomsmarkedet (E 3651). I denne gjorde Finanstilsynet  "opmærksom på, at
institutternes bestyrelse og direktion i deres risikovurdering ikke længere kan se bort fra
den mulighed, at der kan være tale om en prisboble, og at der på et tidspunkt kan ske et
prisfald." (min understregning). Finanstilsynet gjorde videre opmærksom på, at
"opgørelsen af solvensbehovet skal være fremadrettet, således at instituttet ved opgørelsen
skal lægge vægt på de fremtidige forventninger og mindre på de historiske erfaringer."

 
 
 
 
Sparekassen havde en meget betydelig eksponering over for ejendomssektoren og langt mere
betydelig end pengeinstitutterne i gennemsnit (E 9903). Ikke desto mindre baserede
Sparekassen sin forretning de kommende år på aggressiv vækst og yderligere eksponering.
Det er de sagsøgtes ansvarspådragende handlinger, der er årsag til, at Sparekassen
akkumulerede meget store og uforsvarligt risikofyldte udlån med dårlig bonitet og ringe eller
manglende sikkerheder. Dette bevirkede, at Sparekassen ikke var modstandsdygtig til at
absorbere konjunkturudsvinget, der skete ved finanskrisen. De konkrete opgjorte tab kunne
være undgået, såfremt de sagsøgte ikke havde handlet ansvarspådragende og skyldes dermed
ikke makroøkonomiske forhold, som postuleret af de sagsøgte. Finanskrisen kan således heller
ikke påberåbes til støtte for, at der ikke er årsagssammenhæng, hvilket



/

- 571 -

understøttes af entydig retspraksis. Der henvises i den forbindelse tillige til afsnit B 2.2 om
manglende årsagskonkurrence vedrørende Revisionens ansvar.

4 Betydningen af Finanstilsynets virksomhed 
De sagsøgte synes at være af den opfattelse, at en manglende påtale af et forhold fra
Finanstilsynets side i sig selv skulle skabe en formodning for, at der ikke er handlet
ansvarspådragende. Dette bestrides.

I Højesteretsdommen vedrørende Capinordic (Mat.sam. 7060), anføres følgende:

”Der er ikke tale om, at Finanstilsynet vurderer, om det var forsvarligt at bevilge
lånet. Højesteret finder imidlertid, at det ved vurderingen af, om en bankledelse har
pådraget sig erstatningsansvar, efter omstændighederne kan indgå, at Finanstilsynet
har foretaget en bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt
på, hvilket oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde, og hvor tæt bedømmelsen
tidsmæssigt er foretaget på lånets bevilling. ”

Af Østre Landsrets efterfølgende Amagerbank-dom, side 280 (Mat.sam. 7356), blev dette
synspunkt uddybet:

”Finanstilsynets manglende påtale kan dog ikke i sig selv fritage en banks ledelse for
ansvar. Når Finanstilsynet som led i tilsynsvirksomheden gennemgår udvalgte
låneengagementer og vurderer lånenes bonitet, sker dette således med henblik på
opgørelse af bankens solvensbehov og ikke med henblik på at vurdere, om det har
været forsvarligt at bevilge de enkelte lån.”

Det gøres gældende, at Finanstilsynets karaktergivning ikke kan læses isoleret fra den
omfattende kritik af kreditområdet i Sparekassen i den sammenfattende skriftlige
undersøgelsesrapport.

Ved ansvars- og forsvarlighedsvurderingen af de enkelte lån i Capinordic sagen er
Finanstilsynets karaktergivning alene nævnt i forbindelse med ansvarsvurderingen af et enkelt
engagement (Centerplan) ud af de i alt 11 engagementer, hvor det i landsrettens frifindende
præmisser var nævnte som et element ud af flere, at lånet, der var bevilget i maj måned 2007,
havde fået karakteren 2a af Finanstilsynet i juni 2007.

Lånebevillingerne vedrørende de Konkrete Engagementer i sagen vedrørende Sparekasse er
med få undtagelser bevilget og/eller udbetalt i perioden fra medio maj 2006 til udgangen af
2007. Finanstilsynets gennemgang i 2008 er således ikke sket i tæt tidsmæssig sammenhæng
med bevillingen, ligesom der i flere tilfælde eksempelvis for så vidt angår engagementerne
med All Nordic (E 23019), Entrepriseselskabet (E 21795), D.F.C Group Holding A/S (E
21381), CV Ejendomme A/S (E 21415) og Virksomhed ApS 1 (E ), C-Holding Group A/S (E
19899) og Voldbrohus A/S (E 22155 f.) er givet Finanstilsynet oplysninger om en
foranstående indfrielse af engagementerne. Som forklaret af Vidne 15 (Forklaringerne 200) er
karaktererne i Finanstilsynets bedømmelsesskema (E 9969) et øjebliksbillede fra medio 2008,
og karakteren siger ikke noget om, hvorvidt det var forsvarligt at yde lånet til kunden i 2006
eller 2007. Der henvises herudover til Vidne 14's forklaring om, at en oplysning fra
Sparekassen om, at et engagement i løbet af kort tid ville blive betalt, blev lagt til grund for



/

- 572 -

Finanstilsynets bedømmelse af engagementet, idet man stolede på de oplysninger, man fik fra
instituttet (Forklaringerne 210). I tilknytning hertil bemærkes, at karaktergivningen som
forklaret af vidnerne fra Finanstilsynet indgår som grundlag for vurderingen af den
fremadrettede solvensbehovsopgørelse.

Vedrørende Finanstilsynets karaktergivning (E 9968) bemærkes i øvrigt, at denne skal læses i
sammenhæng med den risikooplysning, der blev givet i undersøgelsesrapporten om, at der i
Sparekassen var en væsentlig større andel af svage engagementer end i sammenlignelige
pengeinstitutter, og at karaktergivningen er baseret på oplysninger, som Finanstilsynet i øvrigt
fandt utilstrækkelige. Finanstilsynet oplyste endvidere i undersøgelsesrapporten, at
engagementerne på undersøgelsestidspunktet langtfra var tilstrækkeligt oplyst, idet der i flere
sager ikke forelå det nødvendige økonomisk materiale til vurdering af engagementerne på
betryggende vis (E 9778).

Der henvises endvidere til Finanstilsynets indlæg for Højesteret i Capinordic sagen (E 15301
ff. og 15405 ff.), hvoraf det fremgår, at Finanstilsynets karaktergivning afspejler et
øjebliksbillede af risikoen for misligholdelse af et engagement i form af en vurdering af en
tabssandsynlighed ud fra de oplysninger, som sparekassen stiller til rådighed for tilsynet på
inspektionstidspunktet. Bevillingen af et engagement, der efter bevillingstidspunktet opnår en
god karakter, kan udmærket have været uforsvarlig.

Det er via en editionsbegæring overfor Finanstilsynet oplyst, hvad det er for en information,
som af Sparekassen er givet til Finanstilsynet (bilag 194), og hvilken information
Finanstilsynet i øvrigt har udbedt sig eller noteret om engagementerne.

Til belysning af den omfattende kritik, der var indeholdt i Finanstilsynet rapport af 12. august
2008 (E 9759), henvises endvidere til Finansiel Stabilitets Sammenfattende Processkrift (E
24216-24222), hvor de forskellige kritikpunkter er gennemgået.

Dette skal sammenholdes med Vidne 14's forklaring om (Forklaringerne 212), at de ikke rigtig
troede på engagementerne, og at ledelsen efter hendes opfattelse var for optimistisk i
vurderingen af engagementerne. Vidne 14 forklarede endvidere, at man var bekymret for de
mange store lån inden for ejendomssektoren sammenholdt med Sparekassens størrelse.

Finanstilsynet fik stillet en række optimistiske informationer, som efterfølgende viste sig
ukorrekte, til rådighed, og som forklaret af Vidne 14 stoler Finanstilsynet på de oplysninger,
de får fra institutterne, og disse kontrolleres ikke nærmere (Forklaringerne 210 og 212).
Sparekassen gav således ved en række af de kritiske Konkrete Engagementer meddelelse til
Finanstilsynet om, at ejendomme og/eller selskaber var solgt eller var ved at blive solgt,
hvilket ville indfri eller nedbringe engagementerne inden for kort tid. For blot at fremhæve
nogle af disse kan der henvises til det påståede salg af Frederikssundsvej 84-86 for ca. 29 mio.
kr. (E 21383), det påståede salg af Ågade 106 med provenu på 6 mio. kr. efter indfrielse af
gæld (E 21823) og det forestående salg af Gl. Kongevej 33, der eftersigende ville indfri
engagementet (E 22160), indfrielse af C-Holing Groups engagement vedrørende H.J.
Henriksens Vej (E 9766) og tilbagebetaling af engagementet vedrørende K/S All Nordic
Skovlunde og Meterbuen 18 (E 9604).

Det gælder tilsvarende for Revisionen, at revisionen af årsregnskaberne for 2006 og 2007 ikke
fandt sted i tæt tidsmæssig sammenhæng med Finanstilsynets inspektioner, hvorfor



/

- 573 -

Revisionens opmærksomhed burde være særligt skærpet på at få fulgt op på tidligere påtaler
fra Finanstilsynet, som vedrørte forretningsgangene på udlånsområdet og på gennemgangen
og risikovurderingen af de store engagementer, der ændrede betydelig karakter i den
mellemliggende periode med mange nye kunder og flere store lån, der oversteg 10 % af
Sparekassens basiskapital, og som derfor burde særskilt omtales i revisionsprotokollen i
henhold til § 25 i Revisionsbekendtgørelsen (Regelsamling 1, side 905).

Finanstilsynets tilsynsvirksomhed og omfanget heraf er belyst ved to
interventionsprocesskrifter fra Finanstilsynet i Capinordic-sagen (E 15301 og 15405)
kommenteret i Finansiel Stabilitets Sammenfattende Processkrift (E 24374).
Finanstilsynets opgaver og pligter adskiller sig væsentligt fra dem, Revisionen var
underlagt. Finanstilsynet ville sædvanligvis basere sig på instituttets oplysninger om kunden
og ikke udføre dokumentkontrol og gennemgå alle bagvedliggende papirer (E 15303).
Endvidere modtog Finanstilsynet som udgangspunkt ikke selve lånedokumenterne,
kontoudtog, historikken og udviklingen i lånets størrelse, bevillingsformål eller andet.
Finanstilsynets ville derfor: ”som udgangspunkt sjældent kunne opdage, om vurderingen af et
udlån og dermed ratingen beroede på fejlagtige, misvisende eller manglende oplysninger. ” (E
15303). Dette udsagn blev bekræftet under Vidne 15's og Vidne 14's forklaringer.

Heroverfor står Revisionens pligter, der – på trods af Revisionens forsøg på at få dem til at
fremstå mest muligt begrænset – er betydeligt mere omfattende og dybdegående i relation til
eksempelvis værdiansættelsen. Der henvises i den forbindelse til
Revisionsbekendtgørelsens § 25 samt skønserklæringerne i helhed og 2006-skønseklæringen,
side 56, i særdeleshed (E 2132):

”Det væsentligste arbejde for revisor består i at vurdere værdiansættelsen, herunder
boniteten af de enkelte engagementer samt at afstemme sammenhænge mellem
sparekassens registreringer og underliggende godkendte og underskrevne
dokumenter i form af låneaftaler, sikkerhedsdokumenter mv. I forbindelse med
vurdering af værdiansættelsen tages endvidere stilling til, hvorvidt engagementet er
OIV eller tæt på OIV, herunder vurderes sparekassens egen evne til at
risikoklassificere engagementet. Endvidere afholdes typisk møder med de
kundeansvarlige medarbejdere i sparekassen vedrørende de enkelte engagementer. ”

Der er ikke i Capinordic dommen taget stilling til revisionens rolle ctr. Finanstilsynets rolle. I
nærværende sag henvises til Vidne 16's forklaring om, at Finanstilsynet ved sit tilsyn tillægger
revisionens bemærkninger i revisionsprotokollen stor betydning som følge af de særlige
pligter, som revisionen er underlagt i henhold til Revisionsbekendtgørelsen (Forklaringerne
219.

Revisionen har ved engagementsrevisionen i 2006 og 2007 ikke kunne henholde sig til netop
gennemførte engagementsgennemgange foretaget af Finanstilsynet. Revisionen tillægger det
imidlertid betydning, at Finanstilsynet ved inspektionen i 2008 ikke i væsentligt omfang
krævede behov for yderligere nedskrivninger på de store engagementer, der havde været
omfattet af Revisionens gennemgang i 2007. Hertil bemærkes, at det var forløbet med
Finanstilsynet i efteråret 2008, der med en beklagelig alt for stor forsinkelse førte til såvel
ledelsens som revisionens erkendelse af, at værdien af Sparekassens udlån og



/

- 574 -

sikkerheder var langt mindre end hidtil antaget, og at Sparekassen som følge heraf ikke kunne
opfylde solvenskravene i henhold til FIL § 124.

Det kan ikke fritage Revisionen for ansvar i forbindelse med udførelsen af revisionen af
Sparekassen i 2006 og 2007 inden for områderne med relation til bevillingsprocessen,
forretningsgange og interne kontrol samt engagementsrevision af Sparekassens store
engagementer, at Finanstilsynet efterfølgende kom på inspektion, og at Finanstilsynet i
forbindelse med sin opfølgning herpå særligt i forbindelse med skrivelse af 25. september
2008 (E 9903) og det efterfølgende møde i Finanstilsynet den 27. oktober 2008 førte
Sparekassen ind i et forløb, hvor man ad to omgange foretog en ekstraordinær
engagementsgennemgang henholdsvis i december 2008 (E 10725-10739 og igen den 9. og 10.
februar 2009 med en heraf følgende konklusion om, at Sparekassens egenkapital var tabt som
følge af forventede tab på Sparekassens udlån og de stillede sikkerheder (11113-11118).

Uanset hvad Finanstilsynets måtte konkludere, kan det således ikke udelukke et
erstatningsansvar for Revisionen, eftersom Revisionens arbejdsopgaver og
lovgivningsmæssige pligter var mere omfattende og anderledes fra Finanstilsynets.

5 Finansiel Stabilitet har søgsmålskompetence og har en erstatningsretlig 
værnet interesse i forhold til det lidte tab.

I Capinordic-sagen for Højesteret procederede appellanterne (de sagsøgte) på, at
overdragelsesaftalen, hvor Capinordic Banks konkursbo overdrog sine aktiver til et
datterselskab af Finansiel Stabilitet, ikke indebar, at Finansiel Stabilitet kan rejse
erstatningskrav mod bankens tidligere ledelse. Der var ifølge appellanterne tale om en
almindelig aktivoverdragelse, som ikke omfattede eventuelle erstatningskrav. Herudover
anførtes, at lov om finansiel stabilitet ikke giver hjemmel til at anlægge søgsmål mod en banks
tidligere ledelse.

Højesteret udtalte om spørgsmålet (Mat.sam. 7059), at

” … Højesteret skal – ud over spørgsmålet om erstatningsansvar – tage stilling til,
om Finansiel Stabilitet har fornøden søgsmålskompetence, og om Finansiel Stabilitet
har en erstatningsretlig værnet interesse.

Af de grunde, der er anført af Landsretten, tiltræder Højesteret, at Finansiel Stabilitet
har kompetence til at indtale erstatningskrav som sket mod Person 107, Person 108
og Person 109, og at Finansiel Stabilitet har en erstatningsretlig værnet interesse.
Det, som appellanterne har anført for Højesteret, kan ikke føre til et andet resultat.”

Der er i Landsrettens afgørelse henvist til, at overdragelsesaftalen omfattede samtlige
bankens aktiver på overdragelsestidspunktet herunder eventualaktiver og eventuelle
erstatningskrav mod Bankens ledelse hidrørende fra handlinger eller undladelser forud for
overdragelsestidspunktet, at der var aftalt et reguleringsbeløb, som skulle udbetales til Banken
til fordeling blandt Bankens kreditorer og aktionærer i overensstemmelse med konkurslovens
regler, såfremt der i forbindelse med den endelige afvikling fremkom et beløb, som oversteg
den kapital, som Finansiel Stabilitet havde indskudt med tillæg af en markedsbaseret
forrentning, og at den varetagelse af hensynet til at sikre størst mulig værdi af de overtagne
aktiver, som tilsigtes ved afvikling af pengeinstitutter efter lov om finansiel



/

- 575 -

stabilitet, ligeledes indebærer en kompetence til at anlægge erstatningssag mod en banks
tidligere bestyrelse og direktion.

Tilsvarende fremgår følgende af overdragelsesaftalen vedrørende Sparekasse (E 12025-
12035) pkt. 3.1, at

” Aktiver og rettigheder omfattet af overdragelsen
Med virkning fra Overtagelsesdagen sælger og overdrager Sælger til Køber, og køber
Køber af Sælger og indtræder Køber i alle Sælgers rettigheder og forpligtelser
vedrørende:
(…)
(h) bortset fra aktiver nævnt i pkt. 3.4, alle Sælgers øvrige aktiver pr.
Overtagelsesdagen, hvad enten udtrykkeligt omtalt i Aftalen eller ej, herunder
eventualaktiver af enhver art, periodeafgrænsningsposter, skatteaktiver samt Sælgers
eventuelle erstatningskrav af enhver art mod tredjemand hidrørende fra handlinger
eller undladelser forud for Overtagelsesdagen, (”Øvrige Aktiver”);”

Der fremgår også af punkt 4.2 en reguleringsklausul af samme indhold som den i Landsrettens
afgørelse vedrørende Capinordic Bank citerede reguleringsklausul (E 12032), og afviklingen
af Sparekasse er sket efter samme bestemmelser i lov om finansiel virksomhed, jfr. den
dagældende lov om finansiel stabilitet § 7, stk. 1-2.

Af de samme årsager, som anført af Højesteret, har Finansiel Stabilitet således en
erstatningsretlig værnet interesse, som medfører, at der kan indtales et erstatningsretligt
relevant tab overfor de sagsøgte under nærværende sag. Der henvises i den forbindelse
ligeledes til Østre Landsrets afgørelse i sagen mod ledelse og revision mod Eik Bank
Danmark A/S (Mat.sam. 6941).

Det af BDO i det sammenfattende processkrift under punkt 8.2 (E 24139 ff.) kan ikke føre til
et andet resultat. Særligt bemærkes, at det er fast antaget i teori og retspraksis, at det ikke kun
er kreditorerne, men derimod også selskabet selv, der kan gøre erstatningskrav gældende mod
revisionen for mangelfuld udført revision.

6 Skønrapporterne skal tillægges bevismæssig betydning 
Ved kendelse af 3. oktober 2018 tilsidesatte Vestre Landsret BDO’s indsigelser mod
skønsrapporterne og slog fast, at skønsrapporterne ikke skulle udgå af sagen (E 127). BDO har
fastholdt sine indsigelserne mod skønsrapporterne, men nu til støtte for, at skønsrapporterne
ikke skal tillægges bevismæssig betydning, hvilket bestrides af Finansiel Stabilitet.

Skønsmændene har udført et omfattende og komplekst arbejde med en høj detaljeringsgrad,
som er beskrevet i rapporter, der fylder mere end 550 sider. Der har været et samlet
tidsforbrug fra skønsmændens side på mere end 2000 timer.

BDO’s indsigelser koncentreres om to kritikpunkter, navnlig skønsmændenes henvendelse til
Finanstilsynet og skønsmændenes indhentelse af offentliggjorte årsrapporter, herunder
indlæggelse af forudsætninger om, at Sparekassen havde sådanne økonomiske



/

- 576 -

informationer tilgængelige. Der henvises i det hele til Finansiel Stabilitets sammenfattende
processkrift herom (E 1991 - 2004).

Vedrørende selve indhentelsen af årsrapporterne bemærkes som anført i Vestre Landsrets
kendelse (E 130), at der er tale om offentligt tilgængelige oplysninger, som er indhentet fra et
offentligt register, og det findes uproblematisk, at skønsmændene har inddraget disse i deres
besvarelse.
BDO’s kritik omkring forudsætningerne går mere specifikt på, at en del af de indhentede
årsrapporter først blev offentliggjort, efter at BDO havde påtegnet Sparekasses årsrapport fra
2006 den 13. marts 2007. Forudsætningen beror således på, at Sparekassen havde en indsigt i
kundernes økonomiske situation, der som minimum svarer til det niveau, der kan afspejles i en
årsrapport. At årsrapporten først bliver offentliggjort på et senere tidspunkt er ikke
ensbetydende med, at kunden, sparekassen og i sidste ende revisionen ikke havde eller burde
have haft sådanne oplysninger tilgængelige på et tidligere tidspunkt. Sådanne informationer er
eksempelvis en nødvendighed for, at revisorerne kan opfylde revisionsbekendtgørelsens § 25
(§24), og for at ledelsen kan opfylde de interne kreditpolitikker (E 3159 og 4005).
Skønsmændene beretter i overensstemmelse hermed, at: ”Revisor skal gennemgå den seneste
økonomiske rapportering fra kunden. Den bør som minimum bestå af de seneste interne
regnskaber for kunden og alle virksomheder i kundens koncern ” (E 2501). Der henvises
endvidere til E side 2181, hvori skønsmændene anfører: ”12 måneder gammelt
regnskabsmateriale eller ældre regnskabsmateriale ikke [er] et ajourført regnskabsmateriale
med henblik på at kunne foretage en pålidelig vurdering af, hvorvidt engagementet er målt
korrekt pr. 31/12 2007, herunder med henblik på at kunne vurdere OIV pr. 31/12 2007.”

Konsekvensen af at den indlagte forudsætning konkret skulle være forkert er derfor, at
ledelsen ikke har overholdt Kreditpolitikken, og Revisionen ikke har overholdt god
revisionsskik i forbindelse med deres erklæringsafgivelse. Der henvises i den forbindelse til
Skønsrapporten 2007, side 257 (E 2537):

”Såfremt sparekassen ikke var i besiddelse af kundernes årsregnskaber eller evt.
udelukkende var i besiddelse af ”eksterne” årsregnskaber vurderer skønsmændene,
at det ikke er muligt at gennemføre en revision i henhold til god revisionsskik som
beskrevet i besvarelsen af spørgsmål 38 og 39.”

I sådanne tilfælde finder skønsmændene, at revisorerne må sørge for at efterspørge det
fornødne materiale hos sparekassen:

”Det er skønsmændenes vurdering, at revisor – i en situation hvor pengeinstituttet
ikke er i besiddelse af tilstrækkelig økonomisk information om kunden – skal anmode
pengeinstituttet om at fremskaffe denne information, så det foreligger til revisors
kontrol i forbindelse med statusrevisionen (før revisor påtegner årsrapporten). ” (E
2501).

Revisionens kritik af skønsmændenes indlæggelse af forudsætninger har dermed den iboende
virkning, at hvis Landsretten måtte finde, at den indlagte forudsætning er forkert, er det
ensbetydende med, at Revisionen også på dette punkt har overtrådt god revisionsskik, jf. det
netop anførte. For dette tilfælde gøres det endvidere gældende, at de af skønsmændenes
besvarelser, der beror på sådanne forudsætninger, må anses som normative fortolkningsbidrag
til, hvordan Revisionen burde have gjort, og hvad det burde



/

- 577 -

have ført til. Besvarelserne bør dermed tillægges bevismæssig betydning uanset Landsrettens
vurdering af forudsætningernes rigtighed.

Derudover bemærkes, at såvel Revisionen som Direktøren under sagen gør gældende, at
Sparekassen var i besiddelse af regnskabsmateriale for kunderne. I fald dette lægges til grund,
synes det uproblematisk at inddrage offentliggjorte regnskabsoplysninger, ligesom det
bemærkes, at skønsmændene i vidt omfang benytter de indhentede regnskabsoplysninger til af
afdække konsolideringssammenhænge mellem kunderne i forbindelse med vurderinger af, om
FIL § 145 har været overskredet, idet de direkte kunderegnskaber i vidt omfang allerede er
fremlagt i sagen af enten Finansiel Stabilitet eller af Revisionen. Der henvises til
skønsmændenes oversigt over regnskabsmateriale inddraget ved besvarelsen (E 2074).

Det findes på ovennævnte baggrund helt uproblematisk at inddrage konklusionerne fra
skønsrapporten med sædvanlig bevismæssig vægt for en skønsrapport ved sagens afgørelse.
Der henvises herved også til bemærkningerne fra Landsretten i kendelse af 3. oktober 2018 i
nærværende sag (E 130): ”Landsretten har navnlig lagt vægt på, at der er tale om offentligt
tilgængelige oplysninger, som er indhentet fra et offentligt register, og at der er tale om
oplysninger, som er sædvanlige ved vurderingen af et selskabs økonomiske forhold mv.”

For så vidt angår skønsmændenes henvendelse til Finanstilsynet uden forudgående
underretning til parterne bemærkes, at henvendelsen er generisk og anonymiseret samt, at den
er begrænset til at vedrøre diverse forhold vedrørende indholdet af den af Finanstilsynet
udstedte bekendtgørelse om store engagementer (Regelsamling 1, side 705). Finanstilsynet er
regeludstedende myndighed og tilsynsmyndighed, og det findes ikke at kunne føre til
anfægtelse af bevisværdien af skønsrapporten, at der har været kontakt mellem Finanstilsynet
og skønsmændene uden forudgående kontakt til parterne herom.

Særligt bemærkes, at da kontakten har været isoleret til spørgsmål om principperne for
opgørelse af sammenhængende engagementer, er henvendelsen under alle omstændigheder
uden betydning for de øvrige omfattende konklusioner om den mangelfuldt udførte revision,
som skønsmændene anfører, herunder særligt det manglende revisionsbevis for
værdiansættelsen af Sparekassens store udlån. I tilknytning hertil bemærkes, at henvendelsen
til Finanstilsynet har været af meget begrænset tidsmæssig varighed sammenholdt med det i
øvrigt omfattende arbejde, der er udført af skønsmændene på baggrund af en gennemgang af
revisors arbejdspapirer og det i øvrigt omfattende bilagsmateriale, som der er stillet til
rådighed for skønsmændene, jfr. E 2070 – 2073.

Det bestrides endvidere, at der skulle være en partslignende forbindelse mellem Finansiel
Stabilitet og Finanstilsynet.”

6.2 Sagsøgte 1

Sagsøgte 1 har i sit skriftlige proceduredokument anført følgende:

”…
1. Sagens hovedtemaer



/

- 578 -

Denne sag drejer sig om hvorvidt direktionen, enkelte bestyrelsesmedlemmer og revisionen i
Sparekasse kan gøres ansvarlige for sparekassens nedskrivninger på en række konkrete udlån
bevilget af Sparekasse i perioden fra foråret 2005 til sommeren 2008.

I forhold til Sagsøgte 1 skal landsretten som en nødvendig, men ikke tilstrækkelig
ansvarsbetingelse tage stilling til, hvorvidt Sagsøgte 1 har misligholdt sine forpligtelser som
direktør, jf. Højesterets principielle præmis herom i U.2012.2533H (Sagsøgte 1's
materialesamling side 24).

Nedskrivningerne på de af sagen omfattede lån er alle først konstateret i slutningen af 2008 og
senere, og dermed efter den økonomiske krise indtrådte i efteråret 2008. Landsretten skal
dermed tage stilling til hvorvidt sparekassens tab på engagementerne skyldes
udefrakommende og for de sagsøgte så upåregnelige forhold – i form af en finans- og
ejendomsmarkedskrise, som ingen i branchen reelt havde forudset – at der ikke foreligger den
fornødne årsagsforbindelse og påregnelige sammenhæng mellem på den ene side de enkelte
bevillingsbeslutninger og på den anden side de konstaterede tab.

Landsretten skal dermed tage stilling til, hvorvidt der er grundlag for at pålægge sparekassens
ledelse og revision erstatningsansvar for tab på udlån, der er bevilget i årene inden
finanskrisen i 2008, når tabene først kan konstateres efter, at den omfattende finanskrise ramte
Danmark i efteråret 2008.

Videre skal landsretten forholde sig til spørgsmålet om forældelse. Sagen blev anlagt af
sagsøger den 23. december 2010 med henvisning til, at de sagsøgte generelt var ansvarlige for
bankens uforsvarlige drift og på det grundlag ansvarlige for alle tab opstået i banken. Herefter
har sagsøger i maj og december 2018 indtalt nye krav baseret på et konkret ansvarsgrundlag
der kan henføres til en række konkrete bevillinger, samtidig med at tabsopgørelsen er baseret
på konkrete nedskrivninger, som ikke indgik i sagen forud for maj 2018.

I det omfang Sagsøgte 1 måtte anses for erstatningsansvarlig, skal landsretten endvidere tage
stilling til om der er grundlag for at lempe erstatningsansvaret.

2. Krav til ledelsen 

2.1 Ansvarsgrundlaget 

Finansiel Stabilitet gør gældende, at Sagsøgte 1 er erstatningsansvarlig for de tab, der er
omfattet af sagen som følge af groft uagtsomt eller uagtsom overtrædelse af de pligter, der
påhviler direktøren ved hans hverv, driften og ledelsen af Sparekassen, herunder vedrørende
mangelfulde aflagte årsrapporter, jf. lov om finansiel virksomhed (herefter FIL) § 184, og til
en forsvarlig daglig ledelse og betryggendes formueforvaltning, i henhold til den dagældende
aktieselskabslov (herefter ASL) § 54, jf. § 84, samt FIL §§ 70 og 71 og princippet i ASL §
140.

Finansiel Stabilitet gør konkret gældende, at Sagsøgte 1 har handlet ansvarspådragende ved at
tilsidesætte eller undlade at gribe ind over for overskridelser af Sparekassens egne
forretningsgange og instrukser, og ved at opfordre til, godkende eller undlade at gribe ind over
for letsindig, utilstrækkeligt underbygget og uforsvarlig kreditgivning.



/

- 579 -

Det gøres endvidere gældende, at Sagsøgte 1 svigtede sine forpligtelser i medfør af FIL §§ 71,
stk. 1 og 124, stk. 1, og i medfør af Finanstilsynets vejledning, idet han ifølge Finansiel
Stabilitet:

• Overskred egne bevillingsbeføjelser.

• Medvirkede til eller undlod at skride ind over for, at sparekassens sagsbehandlere
overskred bevillingsbeføjelser og sparekassens forretningsgange.

• På intet tidspunkt påtalte den lemfældige og uovervejede kreditgivning foretaget af
medarbejderne uden de nødvendige bevillingsbeføjelser.

• I strid med advarsler fra Finanstilsynet tillod en omfattende brug af presserende
bevillinger.

I tillæg til de generelle betragtninger om Sagsøgte 1's ansvarspådragende handlinger gør
Finansiel Stabilitet gældende, at direktøren og bestyrelsen har handlet ansvarspådragende i
forbindelse med en række konkrete engagementer.

Sagsøgte 1 var ansat som administrerende direktør i Sparekasse fra 1991 til 2009.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at han havde tilstrækkelig viden, faglig kompetence og erfaring
til at kunne bestride sin stilling som direktør for Sparekasse, jf. FIL § 64.

Fordelingen af opgaver og ansvar mellem sparekassens direktion og bestyrelsen var reguleret
af dels bestyrelsens forretningsorden dels sparekassens forretningsgange for sagsbehandlingen
på kreditområdet jf. de dagældende bestemmelser i FIL §§ 70-71.

Finansiel Stabilitet gør gældende, at den tidligere ledelses handlinger (eller undladelser) ikke
skal bedømmes på baggrund af den almindelige culpanorm (jf. princippet i den dagældende
ASL§ 140, stk. 1), men at der derimod gælder en skærpet culpanorm i form af en slags
præsumptionsansvar ved kreditgivning under tilsidesættelse af forretningsgange.

Finansiel Stabilitet gør også gældende, at det forhold, at Finanstilsynet har givet sparekassens
ledelse en risikooplysning eller påbud, medfører en skærpelse af ansvarsbedømmelsen.

Disse synspunkter bestrides af Sagsøgte 1.

Sagsøgers synspunkt om en skærpet ansvarsnorm har ikke støtte i hverken ordlyden af ASL §
140, i bestemmelsens forarbejder eller retspraksis. Ledelsens dispositioner skal derimod, som
det følger af Højesterets præmisser i Capinordic-dommen (jf.
U.2019.1907H) bedømmes på baggrund af en almindelig culpavurdering, idet der ikke gælder
en skærpet ansvarsnorm for ledelsen af en sparekassen. Højesteret anfører således følgende i
præmisserne s. 105 anført:

” …



/

- 580 -

Af den dagældende aktieselskabslov § 140, fremgår, at
bestyrelsesmedlemmer og direktører, som under udførelsen af deres hverv forsætligt
eller uagtsomt har tilføjet selskabet skade, er pligtige at erstatte denne.

Bestemmelsen, der med mindre sproglige justeringer er videreført i selskabslovens §
361, stk. 1, fastsætter et almindeligt culpaansvar.
Der er ikke i lovgivningen i øvrigt eller efter retspraksis grundlag for at fastslå, at
der gælder en skærpet ansvarsnorm for
ledelsesmedlemmer i en bank.

…”

Det forhold, at sparekassen er underlagt en række regler i eksempelvis lov om finansiel
virksomhed, ændrer ikke herpå. Det bemærkes, at det ikke er usædvanligt, at der for en given
sektor er fastsat omfattende branchespecifikke regler, og at dette derfor ikke i sig selv, hverken
som følge af bestemmelsernes konkrete indhold, formål, sammenhæng, antal, betydning for
det finansielle system samt samfundets tillid til ordentligheden i forvaltningen heraf, skaber et
grundlag for, at ledelsen af en sparekassen er underlagt et skærpet culpaansvar.

Det kan derfor lægges til grund, at der ikke eksisterer et ulovbestemt skærpet culpaansvar for
ledelsen af en sparekasse.

Det gøres også gældende, at eventuelle helt eller delvise undladelser af at følge sparekassens
interne forretningsgange heller ikke skaber en formodning for culpa.

Dette indebærer, at det er sagsøger, der skal bevise, at Sagsøgte 1 personligt har handlet
ansvarspådragende, ligesom det er sagsøger, der skal føre bevis for tab, samt fornøden
årsagssammenhæng og kausalitet.

Det gøres på denne baggrund gældende, at det er sagsøger, der skal bevise, at de sagsøgte har
handlet ansvarspådragende, herunder føre bevis for, at de sagsøgte har handlet anderledes, end
hvad der var sædvanligt i branchen på det pågældende tidspunkt, ligesom sagsøger skal bevise
tab, kausalitet og adækvans.

Det gøres gældende, at sagsøger hverken har løftet eller kan løfte denne bevisbyrde.

2.2 Det forretningsmæssige skøn 

Sparekassens beslutning om at yde et lån beror på et forretningsmæssigt skøn, hvilket kan
sammenfattes til en bedømmelse af kundens evne til at servicere sit samlede engagement og
dermed i sidste ende sparekassens risiko for at der ikke kan ske fuld indfrielse af
engagementet.

Skønnet skal foretages på et forsvarligt grundlag. Det følger således af Højesterets dom i
Capinordic-sagen (s. 105), at der i kreditvurderingen blandt andet må indgå følgende
elementer:

1. formålet med lånet,
2. låntagers økonomiske forhold,
3. den stillede sikkerhed og



/

- 581 -

4. kundens evne til at drive sin virksomhed, herunder i lyset af den almindelige
økonomiske konjunktur.

Hvilke krav, der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil bero på en
samlet vurdering i det enkelte tilfælde. Højesteret har i Capinordic dommen (s. 105)
vedrørende det forretningsmæssige skøn anført følgende:

” Højesteret finder, at der bør udvises forsigtighed med at tilsidesætte det
forretningsmæssige skøn, der er udøvet af bankens bestyrelse og direktion ved
bevillingen af et lån.

Samme forsigtighed skal ikke udvises, hvis det må antages, at en bevilling af et lån
eller en anden disposition knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra
forretningsmæssige hensyn til banken, men også ud fra andre - og banken
uvedkommende – hensyn.”

Højesteret har således fastslået, at det særligt er i en situation, hvor der foreligger andre for
sparekassen uvedkommende hensyn, at der må stilles skærpede krav til, at det er blevet sikret,
at sparekassens interesser ikke er tilsidesat i forbindelse med lånebevillingen.

Videre er det anført i Højesterets præmisser (s. 105):

” Vurderingen af, om en lånebevilling, som en direktion eller bestyrelse i en bank har
besluttet, har været forsvarlig, må foretages på baggrund af de oplysninger, som
forelå på bevillingstidspunktet. Der må lægges vægt på den viden, som det enkelte
ledelsesmedlem på dette tidspunkt havde eller havde adgang til. Det må endvidere
tillægges betydning, om direktionen eller bestyrelsen - hvis der har været anledning
hertil - har sørget for, at nødvendige yderligere oplysninger blev tilvejebragt, før
lånet blev bevilget.

Højesteret finder, at der ved vurderingen af, om der er handlet ansvarspådragende,
tillige må tages hensyn til eventuelle advarsler mv. fra Finanstilsynet.”

Højesteret tilkendegav således, at det i bedømmelsen af de konkrete udlånsengagementer, som
sagen vedrørte, indgik, at en række lånebevillinger var givet efter finanskrisens indtræden, og
efter at Finanstilsynet i sommeren 2008, og derefter i september og december 2008 havde
advaret banken om at udvise forsigtighed med, hvem banken lånte penge ud til, samt at der
manglende nedbringelser af udlån trods forværring af boniteten i bankens engagement.

Landsretten kan – som værende ubestridt – lægge til grund, at der ikke i denne sag er meddelt
bevillinger, hvor der fra Sagsøgte 1's eller bestyrelsens side er varetaget uvedkommende
hensyn i forhold til sparekassens interesser.

2.3 Sparekassens forretningsgange 

Det følger af FIL §§ 70, at bestyrelsen skal udfærdige skriftlige retningslinjer for sparekassens
væsentligste aktivitetsområder, hvori der også skal tages stilling til arbejdsdelingen mellem
bestyrelsen og direktionen.



/

- 582 -

Som direktør var Sagsøgte 1 ansvarlig for, at der i sparekassen var etableret en forsvarlig
kreditorganisation, herunder forretningsgange for sagsbehandlingen på kreditområdet og
opfølgningen herpå, jf. også dagældende FIL §§ 70-71.

Det følger af præmisserne i Højesterets dom i Capinordic-sagen (s. 106), at bestemmelserne i
FIL §§ 70 og 71 ikke har en sådan karakter, at en tilsidesættelse i sig selv vil være
tilstrækkelig til at anse et ledelsesmedlem i en sparekasse for erstatningsansvarlig. Det anføres
således:

” Bestemmelserne i § 70 og § 71 i lov om finansiel virksomhed opstiller krav til
indretning og af en bank. Højesteret finder, at bestemmelserne ikke har en sådan
karakter, at en tilsidesættelse i sig selv vil være tilstrækkeligt til at anse et
ledelsesmedlem i en bank for erstatningsansvarlig.”

Bevillingsbeføjelserne i en sparekasse tilkommer bestyrelsen, som helt eller delvist inden for
nærmere angivne rammer kan delegere sin bevillingsret til direktionen, jf. FIL § 70.

Bestyrelsen skal fastlægge de nærmere retningslinjer for denne delegation i kreditinstruksen
og fastsætter i kreditpolitikken retningslinjer for sparekassens ansattes kreditgivning. Hvis
sparekassens direktion handler i strid med kreditinstruksen eller kreditpolitikken, står det
enkelte direktionsmedlem til ansvar over for bestyrelsen.

Bestyrelsen kan fravige eller tillade fravigelse af sine egne retningslinjer i det omfang, en
sådan fravigelse ikke er i strid med lovgivningen eller i øvrigt må anses for uforsvarlig.

Som det følger af Capinordic-dommen s. 106 vil det ikke i sig selv kunne anses for
ansvarspådragende, at bestyrelsen fraviger egne retningslinjer eller accepterer, at sparekassens
direktion fraviger disse. Det anføres således:

” Et sådant ansvar må forudsætte, at det efter en konkret vurdering i det enkelte
tilfælde har været uforsvarligt at fravige egne retningslinjer eller acceptere en sådan
fravigelse.”

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at der i sparekassen var etableret betryggende forretningsgange,
og medarbejderne i sparekassen har efter Sagsøgte 1's opfattelse og viden udført deres arbejde
i overensstemmelse hermed. Sparekassens forretningsgange blev løbende justeret i takt med
det relevante og praktiske behov for tilpasninger og forbedringer.

Af sparekassens kreditpolitik fra 2006 fremgår blandt andet (E 4005ff), at:

” … … Erhvervsengagementer kan bevilges udenfor sparekassens markedsområde,
når det sker med største agtpågivenhed, og/eller når der i forvejen er nære relationer
mellem sparekassen og debitor.

Det understreges, at hensynet til sparekassens dækningsbidrag på
kundeengagementer aldrig må ske på bekostning af slækkede krav til risikovurdering
og sikkerhedsstillelse for det pågældende
engagement.”

Det hedder endvidere (side 2), at:



/

- 583 -

” Enhver kreditgivning til såvel private som erhverv bygger på en grundig vurdering
af kundens evne og vilje til at overholde de påtagne forpligtelser, herunder det
ansøgte.”

Om erhvervskreditter fremgår (side 3), at:

” …

Grundlaget for kreditgivning til erhvervskunder er som hovedregel seneste
årsregnskab + evt. revisionsprotokol. Kreditvurdering skal dog suppleres med drifts-
og likviditetsbudgetter for min. det kommende år. Materialet skal være troværdig og
være en styrke i lånebehandlingen.

…

Sikkerhed

Det må tilstræbes, at der til enhver tid modtages den højest opnåelige sikkerhed med
pant i kundens frie aktiver.

Værdiansættelse af sikkerheder sker efter de retningslinjer, som fremgår af
beskrivelse af sikkerheder af 26.2. 2003 eller senere.”

Af kreditpolitikkens afsnit om genbevilling af engagementer fremgår (side 5), at:

” Alle erhvervsengagementer > 500.000 kr. skal som hovedregel rebevilges hvert år i
forbindelse med afholdelse af regnskabs- og budgetmøde med kunden.

Formål

Rebevillingen skal tage stilling til

engagementets fortsættelse
sikkerhedsstillelsen
fremtidig strategi for engagementet

Grundlag

Grundlaget for bevillingen er følgende materiale:

Regnskabs- og budgetmateriale
Regnskabsanalyse
Beregning af dækningsbidrag
Afholdt regnskabsmøde, fysisk eller telefonisk, med referat. Mødet må gerne foregå
på kundens virksomhed.”

Af kreditpolitikkens afsnit om nedskrivninger anføres det (side 7), at:

” Generelt



/

- 584 -

Afdelingerne skal inden udgangen af hvert halvår gennemgå samtlige
kreditengagementer og vurdere, om dette indeholder en risiko, der kræver
nedskrivning til imødegåelse af et truende eller fremtidigt tab.

…”

Sparekassens forretningsgang for sikkerhedsbeskrivelse (E 3055 og E 10.693) indeholder en
beskrivelse af, hvordan sparekassens medarbejdere skulle opgøre sikkerhedsværdien af
kundens aktiver og kautioner.

Af sparekassens kreditinstruks fra november 2007 (E 8315) fremgår blandt andet, at:

” 2.3.1
Direktionen kan bevilge lån, kreditter og garantier af enhver art i henhold til
pengeinstituttets kreditpolitik når debitors samlede engagement før fradrag ikke
bringes op over 5. mio. kr.

…

2.3.4
Direktionen kan endvidere bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen bevilgede eller
godkendte lån, kreditter og garantier af enhver art.
Den samlede forhøjelse af det enkelte engagement må dog ikke overstige 25 % af det
af bestyrelsen godkendte beløb og må højst udgøre det i pkt. 2.3.1 nævnte beløb.

…
2.3.7

Direktionen kan i presserende tilfælde, hvor bestyrelsens godkendelse ikke kan
indhentes, foretage bevillinger, der bringer engagementet op over de i denne instruks
nævnte maksimumbeløb. Sådanne bevillinger skal forelægges bestyrelsen på det
førstkommende bestyrelsesmøde, dog senest 4 uger efter bevillingen.”

Sparekassen foretog således i forbindelse med en låneansøgning en grundig vurdering af den
pågældende kundes låneformål, kundens økonomi, herunder regnskabsanalyser, samt kundens
evne til at service lånet. Sparekassen sørgede endvidere for i videst muligt omfang at etablere
sikkerheder for den ydede kredit. De af sparekassen udarbejdede vurderinger blev gemt i de
respektive kunders fysiske lånesagsmapper.

Sparekassens ledelse har herved etableret forsvarlige forretningsgange med henblik på at sikre
en effektiv virksomhedsstyring, herunder risikostyring, jf. dagældende FIL §§ 70-71.

Det bestrides, at sparekassens anvendelse af proceduren for presserende bevillinger i henhold
til kreditinstruksens pkt. 2.3.7 i sig selv er ansvarspådragende.

Det kan lægges til grund, at en presserende bevilling både i sparekassens kreditfunktion og i
sparekassens bestyrelse blev behandlet lige så grundigt og fyldestgørende som en almindelig
bevillingsindstilling, idet det grundlæggende var de samme typer og omfang af informationer,
der dannede grundlag for bestyrelsens godkendelse af en bevilling. Det bemærkes, at
sparekassens anvendelse af bevillingsproceduren i medfør af



/

- 585 -

kreditinstruksens bestemmelse i punkt 2.3.7 om presserende bevillinger var begrundet i et
kommercielt ønske om hurtigt at kunne bevilge lån til kunderne, idet dette var et relevant og
sagligt konkurrenceparameter i forhold til andre pengeinstitutter.

Højesteret har i Capinordic-dommen (s. 107) vedrørende pengeinstitutters anvendelse af
proceduren for presserende bevillinger eller efterbevillinger anført, at:

” Som anført af landsretten er lånebeløb vedrørende nogle af engagementerne, som
skulle bevilges af bestyrelsen, helt eller delvist udbetalt forud for bestyrelsens
godkendelse af bevillingen
(efterbevillinger). Højesteret lægger til grund, at Person 107 og Person 108 ikke har
påtalt eller søgt at forhindre denne praksis, og de må derfor anses for at have
accepteret fremgangsmåden.
Højesteret tiltræder, at dette – i de tilfælde, hvor en bevilling må anses for uforsvarlig
– indebærer, at de er erstatningsansvarlige for tabet på hele lånet, og at det således
ikke har betydning, om lånet eller en del heraf var udbetalt, da de deltog i
bestyrelsens beslutning om efterbevilling af lånet.

Højesteret tiltræder endvidere, at det forhold at et lån er udbetalt forud for
bestyrelsens bevilling, ikke i sig selv medfører
erstatningsansvar. Det afgørende er, som anført af landsretten, om bevillingen ud fra
det grundlag, der forelå for Person 107 og Person 108 på det tidspunkt, hvor de traf
beslutning om efterbevilling, må anses for forsvarlig.”

Det kan dermed lægges til grund, at anvendelse af proceduren for presserende bevillinger i
Sparekasse i henhold til kreditinstruksens pkt. 2.3.7 ikke i sig selv er ansvarspådragende. Det
afgørende er derimod, om det på grundlag af de oplysninger, der forelå på
bevillingstidspunktet, må anses for forsvarligt at bevilge lånet til kunden.

2.4 Sparekassens solvens og likviditet

Sparekassen har helt frem til finanskrisens indtræden uden undtagelse opfyldt solvenskravet i
den dagældende FIL § 124, stk. 2, jf. eksempelvis årsrapporten for 2007 side 6 (E 8464).

Sparekassens ledelse har løbende overvåget og tilsikret, at sparekassen havde det fornødne
kapitalberedskab, herunder at sparekassen levede op til lovkravet om solvens. Det fremgår af
sparekassens halvårsrapport for 2008 (E 9678) at sparekassen pr. 30. juni 2008 havde en
overdækning både i relation til solvens og likviditet. Det fremgår endvidere at sparekassen – i
tråd med den beslutning, der blev truffet på bestyrelsesmødet den 19. februar 2008 (E 11909)
– havde dæmpet sin udlånsvækst, idet den var negativ med 4,9 %).

Sagsøgte 1 har løbende på bestyrelsesmøderne rapporteret fyldestgørende og korrekt om
status på sparekassens solvenssituation.

Sparekassen har ligeledes indtil finanskrisens indtræden haft den nødvendige likviditet, jf. den
dagældende FIL § 152, stk. 1, jf. nøgletalsoversigten for årene 2003 – 2007 i sparekassens
årsrapport for 2007 (E 8464).



/

- 586 -

Det kan endvidere lægges til grund, at sparekassens ledelse løbende havde fokus på
sparekassens likviditetssituation, herunder rettidigt sikrede adgang til den nødvendige funding
af sparekassens udvikling.

Ledelsen har således sikret sig, at sparekassen til en hver tid havde et forsvarligt
kapitalberedskab, og at sparekassen, medens Sagsøgte 1 var direktør, løbende opfyldte
solvenskravet i FIL § 124, stk. 1 og likviditetskravet i FIL § 152, stk. 1.

2.5 Sparekassens udlånsvirksomhed

Sparekasses primære forretningsområde var udlån til privatkunder og erhvervskunder i
lokalområdet.

De engagementer, der er genstand for tvist i denne sag er bevilget af sparekassen i perioden
fra april 2005 til maj 2008. En enkelt bevilling er meddelt efterfølgende i februar 2009
(bevilling nr. 10056). De er grundlæggende sagsøgers standpunkt at bevillingerne var
uforsvarlige allerede på beslutningstidspunktet og at sagsøger skal stilles som om de ikke er
blevet meddelt. Forsvarligheden af samtlige bevillinger skal derfor bedømmes på grundlag af
en vurdering af engagementernes bonitet og kundernes økonomiske forhold på
bevillingstidspunktet, herunder sparekassens bedømmelse af kundernes fremadrettede
mulighed for og evne til at servicere deres forpligtelser over for sparekassen.

I januar 2005 traf sparekassens bestyrelse beslutning om, at sparekassens fondsbeholdning på
cirka kr. 600 mio. skulle reduceres til fordel for sikre og indtægtsgivende udlån, jf.
bestyrelsesmødereferatet af 25. januar 2005 (E 11796) og strateginotatet af 21. februar 2005
(E 3201) samt sparekassens obligationsstrategi af 28. december 2004 (E 3121).
Bestyrelsesbeslutningen indebar, dels at sparekassen fremover skulle rette fokus mod nye
forretningsområder uden for lokalområdet, dels at sparekassen skulle have en højere
risikoprofil.

Sparekassens udlånsvirksomhed er trods denne ændrede strategi til stadighed blevet forvaltet i
overensstemmelse med sparekassens forretningsgange, faste praksis og i overensstemmelse
med, hvad der var sædvanligt i branchen.

Sparekassen foretog i forbindelse med den enkelte bevilling, herunder også ved forhøjelse af
en eksisterende bevilling, en grundig kreditvurdering af den konkrete bevilling og samlede
engagement, ligesom der i hvert tilfælde blev foretaget en vurdering af sikkerheder og
forsvarligheden af et eventuelt blanco-element.

I forbindelse med kreditvurderingen har sparekassen i hvert tilfælde foretaget en vurdering af,
hvor stor en risiko sparekassen samlet set ønskede at påtage sig i forbindelse med den ydede
kredit.

Det bemærkes endvidere, at sparekassens udlån i videst muligt omfang var sikret ved pant,
kaution mm., og det bestrides i den forbindelse, at blanco-elementet i de pågældende
engagementer var for stort eller var uforsvarligt.

Det gøres gældende at størrelsen af blanco-elementet i sparekassens engagementer var
branchekonform i forhold til andre danske pengeinstitutter i gruppe 3 på daværende tidspunkt,
jf. også oversigten i Finanstilsynets notat af 13. januar 2014 (E 14212). Det bemærkes at der
ikke er gennemført syn og skøn med henblik på at indhente en sagkyndig vurdering af
hvorvidt sparekassens blanco-element på de konkrete engagementer adskilte



/

- 587 -

sig negativt sammenholdt med branchen generelt eller i forhold til sammenlignelige
pengeinstitutter.

Efter Sagsøgte 1's opfattelse har sparekassen i overensstemmelse med forretningsgangene
indstillet kreditterne til godkendelse på et oplyst, kvalificeret og forsvarligt grundlag. Det
bestrides i den forbindelse, at sparekassens udlånsvækst er sket på bekostning af en forsvarlig
kreditvurdering af den pågældende kunde, ligesom det bestrides, at sparekassens ledelse har
tilsidesat FIL §§ 70-71.

Sagsøgte 1 gør således gældende, at Sparekasse havde:

- effektive former og rammer for styring af sparekassens virksomhed,

- en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent
ansvarsfordeling,

- en god administrativ og regnskabsmæssig praksis,

- skriftlige forretningsgange på alle sparekassens væsentligste aktivitetsområder,

- effektive procedurer til at identificere, forvalte, overvåge og rapportere om de risici,
sparekassen kunne blive udsat for,

- de økonomiske og personalemæssige ressourcer, der var nødvendige for den rette
gennemførelse af sparekassens virksomhed,

- procedurer med henblik på adskillelse af funktioner i forbindelse med håndtering og
forebyggelse af interessekonflikter,

- fyldestgørende interne kontrolprocedurer og

- betryggende kontrol- og sikringsforanstaltninger på it-området.

Det gøres endvidere gældende, at Finanstilsynet først i forbindelse med tilsynsbesøget i 2008
oplyste sparekassen om, at sparekassens forretningsgange for kreditstyring ikke var
tilstrækkelige.

Efter Sagsøgte 1's opfattelse og viden har sparekassens medarbejdere udført deres arbejde
korrekt og i overensstemmelse med sparekassens forretningsgange.

Det bestrides – og er i øvrigt udokumenteret – at sparekassens drift generelt set har været
uforsvarlig. Sagsøgte 1 var under alle omstændigheder ikke bekendt med eventuelle
tilsidesættelser af sparekassens forretningsgange, herunder at kreditter i enkelte tilfælde er
blevet stillet til rådighed for kunden førend kreditten formelt set var blevet bevilget.

Det bemærkes endvidere, at Sagsøgte 1 trods både interne og eksterne kontroller ikke var
blevet gjort bekendt med, at sparekassens erhvervskundechef Vidne 5 i en række tilfælde
havde bevilget kreditter i strid med sin bevillingskompetence, ligesom Sagsøgte 1 ikke var
bekendt med, at en række af sparekassens kunder havde økonomiske vanskeligheder, idet
erhvervskundechef Vidne 5 havde holdt disse forhold skjult for sparekassens direktion og
bestyrelse.



/

- 588 -

Sparekassens medarbejdere afholdt årlige regnskabs- og budgetmøder med kunderne om
status på engagementerne jf. sparekassens kreditpolitik (E 4009) og sørgede for, at der
løbende blev fulgt op på de ydede kreditter, jf. forretningsgangene, idet der blandt andet dels
årligt i forbindelse med offentliggørelse af kundernes årsrapport blev foretaget en
gennemgang af kundernes økonomiske forhold, dels skete en daglig opfølgning på kunder
med overtræk.

I november hvert år foretog sparekassens ledelse ligeledes en grundig aktivgennemgang med
fokus på de 10 største engagementer, nedskrivningsengagementer og engagementer over 10
mio. kr. jf. blandt andet sparekassens forretningsgang for aktiveftersynet i 2007 (E 17551).

Overtrækslister blev løbende udarbejdet og gennemgået af såvel sparekassens medarbejdere
og ledelse, ligesom overtrækslisten blev gennemgået på hvert bestyrelsesmøde. Det
bemærkes, at der kun i meget beskedent omfang har været overtræk på de
kundeengagementer, som er omfattet af denne sag, og at disse ikke har været udtryk for
misligholdelse af kundens engagement med sparekassen.

Herudover har ekstern revision mindst én gang årligt foretaget en bonitetsrevision af
sparekassens engagementer uden at dette har givet anledning til, at der skulle nedskrives
mere på engagementerne, end der rent faktisk skete. Hverken i forbindelse hermed – eller ved
andre lejligheder – er Sagsøgte 1 blevet gjort opmærksom på, at der var ydet kredit til kunder,
der ikke var i stand til at servicere deres lån. Det bemærkes, at det først var efter finanskrisens
indtræden i efteråret 2008, at det blev nødvendigt at nedskrive på sparekassens
udlånsengagementer.

Det gøres i forhold til de af sparekassen bevilgede kreditter gældende, at det ikke er
dokumenteret, at kreditterne var uforsvarlige på bevillingstidspunktet, ligesom det ikke er
dokumenteret, at sparekassen ikke har foretaget en forsvarlig opfølgning på sine
udlånsengagementer.

Det gøres gældende, at eventuelle overtrædelser af sparekassens forretningsgange ikke har
indebåret, at sparekassen ikke har foretaget risikostyring eller har mistet kontrollen over
udviklingen i risikoen på de bevilgede engagementer. Det bemærkes i den forbindelse, at det
var finanskrisen – og ikke sparekassens kreditbehandling – der førte til, at sparekassen har lidt
tab på en række udlånsengagementer.

3. Finanstilsynets undersøgelser 

Det forhold at Finanstilsynet i efteråret 2008 foretog en vurdering af Sparekasses
engagementer og konkluderede, at boniteten af disse engagementer på de respektive
tidspunkter ikke gav anledning til, at Finanstilsynet foretog væsentlige ændringer eller
korrektioner i relation til engagementsboniteten, må tillægges betydelig vægt ved landsrettens
vurdering af engagementerne på de relevante tidspunkter.

Der kan i den sammenhæng henvises til Højesterets præmisser i Capinordic-sagen, s. 107,
hvor følgende er anført:

”Finanstilsynet foretager som led i sit tilsyn en gennemgang af udvalgte
låneengagementer. Tilsynet vurderer i den forbindelse det enkelte låns bonitet med
henblik på opgørelse af bankens solvensbehov. Der er ikke tale



/

- 589 -

om, at Finanstilsynet vurderer, om det var forsvarligt at bevilge lånet.
Højesteret finder imidlertid, at det ved vurderingen af, om en bankledelse har
pådraget sig erstatningsansvar, efter omstændighederne kan indgå, at Finanstilsynet
har foretaget en bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt
på, hvilket oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde, og hvor tæt bedømmelsen
tidsmæssigt er foretaget på lånets bevilling.”

I nærværende sag kan det lægges til grund, at Finanstilsynet foretog en meget grundig og
udførlig gennemgang af Sparekasses 50 største engagementer pr. 30. juni 2008. Tilsynet
vurderede i den forbindelse det enkelte låns bonitet med henblik på opgørelse af bankens
solvensbehov. Her fandt Finanstilsynet ikke, at der var anledning til at foretage ændringer
eller korrektioner i relation til engagementsboniteten, som ikke kunne indeholdes i
sparekassens solvens.

De kundeengagementer, som er omfattet af denne sag, blev således grundigt gennemgået af
Finanstilsynet, uden at Finanstilsynet fandt anledning til at tilsidesætte sparekassens
risikovurdering af de pågældende engagementer.

Af Finanstilsynets rapport fra tilsynsbesøget af 12. august 2008 (E 9765) fremgår, at
Finanstilsynet blandt andet havde gennemgået sparekassens 50 største engagementer, og på
baggrund heraf havde konkluderet, at 6 kundeengagementer viste objektiv indikation for
værdiforringelse, og at sparekassen derfor skulle udarbejde en nedskrivningsberegning for
hvert af engagementerne. Der var tale om følgende 6 kundeengagementer med
nedskrivningsbehov:

• Ejendomsselskabet Sandgården ApS (ikke omfattet af nærværende sag)
• Adm. Selskabet af 22.1.98 ApS (ikke omfattet af nærværende sag)
• Ejd. Selskabet Linde allé 1-3 ApS (ikke omfattet af nærværende sag)
• Person 26 (ikke omfattet af nærværende sag)
• Person 38 (ikke omfattet af nærværende sag)
• Person 39 (ikke omfattet af nærværende sag)

Ingen af disse engagement indgår i denne sag. Finanstilsynet vurderede således i sommeren
2008, at der ikke var nedskrivningsbehov på nogen af de kundeengagementer, som er omfattet
af nærværende erstatningssag.

Finanstilsynet foretog igen i oktober/november 2008 en vurdering af sparekassens
engagementer og konkluderede at boniteten af disse ikke gav Finanstilsynet anledning til at
foretage væsentlige ændringer eller korrektioner, hvilket må tillægges betydelig vægt ved
landsrettens vurdering af engagementsboniteten på det for denne sag relevante tidspunkt.

Finanstilsynet tiltrådte dermed de facto ledelsens vurdering af boniteten af sparekassens
engagementer. Endvidere fandt Finanstilsynet i januar 2009, at Sparekasse også på dette
tidspunkt opfyldte den finansielle lovgivnings krav til driften af et pengeinstitut, herunder i
relation til kapital, likviditets- og solvenskrav. Havde det ikke været tilfældet, havde
Finanstilsynet været forpligtet til at fastsætte et øget solvenskrav for sparekassen, hvilket
tilsynet ikke fandt grundlag for.

I forbindelse med sit tilsyn klassificerede Finanstilsynet Sparekasses 50 største
kundeengagementer og gav dem karakterer på en skala fra 3, 2a, 2b, 1 og 0 (se E 10.505).



/

- 590 -

Grundlaget for de enkelte karakterer er beskrevet i notat af 30. september 2011 fra
Finanstilsynet (E 24668). Heraf fremgår blandt andet om karakteren 2a til erhvervskunder:

” Karakteren 2a gives til kunder med normal bonitet. Det vil sige, at der er lav
sandsynlighed for, at kunderne ikke kan klare deres forpligtelser.”

Samt

” Karakteren 2a gives til erhvervskunder, der er kendetegnet ved tilfredsstillende
driftsresultater gennem en årrække, og som ikke forventes fremadrettet at ændre sig
til et utilfredsstillende niveau. Den reelle egenkapital er positiv, og soliditeten er
tilfredsstillende (over 20 %). Der er ligeledes et tilfredsstillende likviditetsoverskud
efter betaling af renter og afdrag på gælden. Hvis der er usikkerhed om, hvorvidt
likviditeten fremadrettet vil være tilstrækkelig, kan kunden ikke få karakteren 2a.
Ansvarlig lånekapital, herunder lån fra indehaveren som træder tilbage for gæld til
pengeinstituttet, kan som hovedregel sidestilles med egenkapital -helt, hvis uforrentet
og uden afvikling, ellers delvis.

Ved stillingtagen til den reelle egenkapital er der i ejendomsengagementer behov for,
at man forholder sig kritisk til værdien af ejendommene. Hvis der er tale om udlejede
ejendomme, skal der tages stilling til driften af de enkelte ejendomme samt til den
reelle afkastprocent for hver ejendom.

Kapitalstruktur og likviditet skal i alle tilfælde være tilfredsstillende, således at fx
store lager- og debitorbindinger i passende omfang matches af rentefri
leverandørfinansiering. Bindinger i ejendomme, produktionsudstyr og andre
langsigtede, mindre likvide aktiver skal i rimeligt omfang være finansieret langt - og
via udskudt skat samt egenkapital. Det kræver særlig fokus for virksomheder i vækst
og/eller med sæsonudsving samt virksomheder med lang produktionstid og/eller
usikker afsætning.
Robusthed i driftens likviditet kan vurderes på forholdet mellem ordinær indtjening
før renter, afskrivninger og skat (EBITDA) målt i forhold til den samlede
rentebærende gæld. Hvis den rentebærende gæld er større end 7 x EBITDA, kan
virksomheden sandsynligvis ikke klassificeres 2a.

• Virksomheder, der har haft en negativ konsolidering i flere år, kan kun opnå denne
karakter, hvis virksomheden grundlæggende kan vurderes ubetinget sund, herunder at
der er klare indikationer på fremtidigt forbedrede resultater. Der skal være en
betydelig, reel egenkapital målt i forhold til såvel engagementets størrelse som
virksomhedens forhold i øvrigt.
• Virksomheder med beskeden, reel egenkapital (soliditet på under 20 %)
kan normalt kun opnå karakteren 2a, hvis der er betydelige, positive ordinære
resultater i de seneste 2 år samt klare indikationer på, at der er en fortsat positiv
udvikling fremover.
• Virksomheder med en soliditet på under 15 pct. kan normalt ikke opnå karakteren
2a.
For virksomheder, der ikke drives i selskabsform, skal indtjeningen kunne dække
såvel driftsherreudtræk som en passende konsolidering.”



/

- 591 -

Resultatet af Finanstilsynets gennemgang af de 14 engagementer, som indgår i denne sag, var,
at tilsynet gav de respektive engagementer karakterer på 3, 2a eller 2b. Ingen af
engagementerne fik en karakter under 2b (se E 9969).

Følgende engagement omfattet af denne sag fik tildelt karakteren 3:

• KS All Nordic Skovlunde I

Følgende engagementer omfattet af denne sag fik tildelt karakteren 2a:

• C-Holding Group ApS

• Captil Invest ApS

• All Nordic Group ApS

• CV Ejendomme ApS

• Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S

• Strandparken Tornby P/S

Følgende kundeengagementer omfattet af nærværende sag fik således tildelt karakteren 2b:

• Virksomhed ApS 1

• Jyske Ejendomme A/S

• D.F.C Group Holding A/S

• Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

• K/S Investeringsselskabet af 01.10.2006

Heraf følger, at det således må have været Finanstilsynets opfattelse, at disse engagementer
ikke opfyldte kriterierne for at opnå karakteren 2a, men som på den anden side ikke havde
væsentlige svaghedstegn, og der var ikke på dette tidspunkt noget aktuelt nedskrivningsbehov.

Samtidig viser det, at den øvrige del af de kundeengagementer, hvor der nu kræves erstatning
for, slet ikke af Finanstilsynet i sommeren 2008 blev vurderet som svage engagementer, idet
de fik en karakter på enten 3 eller 2a. Dette understøtter også sagsøgtes synspunkt om, at der
ikke i efteråret 2008 kunne konstateres tab på de pågældende engagementer, og at det var
finanskrisen, der var årsagen til, at sparekassen senere måtte realisere tab på de pågældende
kunder.

Det bemærkes endvidere, at Finanstilsynet i sin rapport ikke har givet Sparekasse påbud om at
foretage konsolidering af kundeengagementer i henhold til den dagældende FIL § 145.

4. Sparekassens lånesagsbehandling



/

- 592 -

Sparekassens erhvervsafdeling bestod indtil 2005 af fire medarbejdere. I forbindelse med
sparekassens strategiskifte i 2005 blev erhvervsafdelingen opnormeret og tilført yderligere
ressourcer, hvilket indebar ansættelse af yderligere tre medarbejdere. Ultimo 2008 bestod
erhvervsafdelingen af følgende personer:

• Erhvervskundechef Vidne 5 (bevillingskompetence kr. 2 mio.)
• Souschef Vidne 9 (bevillingskompetence kr. 1 mio.)
• Rådgiver Vidne 11 (bevillingskompetence kr. 500.000)
• Rådgiver Vidne 10 (bevillingskompetence kr. 500.000)
• Sekretær Vidne 3
• Assistent Person 113
• Landbrugskundechef Vidne 6 (bevillingskompetence kr. 2 mio.)
• Landbrugsrådgiver Person 15 (bevillingskompetence kr. 1 mio.)

Direktør Sagsøgte 1 havde en bevillingskompetence på kr. 5 mio. i perioden 13. september
2005 – 25. november 2008 fra hvilket tidspunkt den blev forhøjet til kr. 10 mio.

Sagsøgte 1 gør gældende at sparekassen løbende tilpassende sin organisation og sikrede at
man havde de tilstrækkelige og kompetente personalemæssige ressourcer til rådighed i
erhvervsafdelingen.

Ved lånesagsbehandlingen anvendte sparekassens medarbejdere it-systemer fra SDC A/S
(Sparekassernes Datacentral). It-systemet genererede alle dokumenter elektronisk, som
medarbejderne anvendte i lånesagsbehandlingen, ligesom medarbejderne anvendte it-
systemernes retningslinjer for kontrol og opfølgning af de enkelte engagementer.

Den konkrete sagsbehandling, herunder kreditvurdering, af en lånesag blev foretaget af den
pågældende kundeafdeling – eksempelvis erhvervsafdelingen – som herefter kunne indstille
en given kredit til bevilling. I forbindelse med lånesagsbehandlingen skulle medarbejderne
sørge for hos kunden blandt andet at indhente virksomhedsbeskrivelse,
idégrundlag/forretningsplan, de sidste 3 års regnskaber, drifts- og likviditetsbudgetter,
ejendomsdokumenter, herunder handelsdokumenter, samt valuar- og mæglervurderinger.
Medarbejderne i Sparekassen udarbejdede på denne baggrund en finansieringsplan,
regnskabsanalyse, rentabilitetsanalyse mv.

Alle dokumenter blev gemt i fysiske lånesagsmapper, ligesom elektronisk oprettede
dokumenter blev gemt digitalt. Disse fysiske lånesagsmapper er ubestridt forsvundet, medens
de har været i sagsøgers varetægt.

Medarbejderne i erhvervsafdelingen foretog på baggrund af lånesagens dokumenter en
vurdering af, om låneansøgningen skulle indstilles til afslag eller om kreditten skulle indstilles
til bevilling. Erhvervsafdelingens låneindstilling og
sikkerhedsbeskrivelse/sikkerhedsoversigt blev efterfølgende gennemgået og kontrolleret af
lederen af erhvervsafdelingen Vidne 5.

Efterfølgende blev låneindstillingen forelagt direktør Sagsøgte 1 og i hans fravær souschef
Person 10 med henblik på dels at sikre, at en eventuel kredit blev ydet i overensstemmelse
med sparekassens kreditpolitik, dels at den af erhvervsafdelingen foretagne kreditvurdering
var forsvarlig og foretaget på et betryggende grundlag. Sagsøgte 1 gennemgik som led i
kreditvurderingen alle de relevante



/

- 593 -

oplysninger, ligesom han bad om at sparekassen indhentede supplerende materiale hos
eksempelvis kunden hvis det var nødvendigt.

Låneindstillinger, der skulle bevilges af bestyrelsen, eller lån, der var blevet bevilget som
presserende af Sagsøgte 1 og som derfor skulle efterbevilges af bestyrelsen, blev i
overensstemmelse med proceduren i kreditinstruksen forelagt bestyrelsen på det
førstkommende bestyrelsesmøde.

Behandling af låneindstillingerne var som regel ét af de første punkter på bestyrelsesmøderne.
Låneindstillinger og kreditter, der var bevilget som presserende af direktionen i henhold til
kreditinstruksens pkt. 2.3.7 blev forelagt for bestyrelsen af erhvervskundechef Vidne 5.
Forelæggelsen bestod blandt andet af en gennemgang af låneindstillingen, herunder det totale
engagement efter en eventuel bevilling, gennemgang af sikkerheder og værdien heraf,
debitoroplysninger, regnskabsanalyser, samt budgetter. Direktør Sagsøgte 1 kunne supplere
Vidne 5's gennemgang i det omfang, det var påkrævet, ligesom han besvarede bestyrelsens
spørgsmål til de enkelte bevillinger.

Det er på denne baggrund Sagsøgte 1's opfattelse, at der i sparekassen var etableret en
forsvarlig kreditorganisation med effektiv funktionsadskillelse, idet det i den forbindelse
bemærkes, at Sagsøgte 1 ikke deltog i kundebetjeningen.

Sagsøgte 1 kunne med rette gå ud fra og havde tillid til, at sparekassens medarbejdere havde
udført deres arbejde, herunder kreditvurderingerne, korrekt i overensstemmelse med kravene i
den til enhver tid gældende kreditinstruks og på et fuldt oplyst og forsvarligt grundlag.

Sagsøgte 1 har ikke kopi af nogen akter fra de konkrete lånesager. Samtlige dokumenter, der
måtte have været i sparekassens besiddelse på de konkrete sager, blev enten overtaget af
Finansiel Stabilitet i forbindelse lukningen af sparekassen eller forblev i sparekassens arkiver.

Det kan imidlertid konstateres at de under sagen fremlagte dokumenter ikke indeholder kopi
af sparekassens korrespondance på sagerne, herunder breve, fax skrivelser, eller e-mails med
kunder, kunders rådgivere, andre pengeinstitutter, mæglere, vurderingssagkyndige,
myndigheder eller andre eksterne parter. Det er alt andet lige påfaldende.

Der er heller ikke fremlagt kopi af mæglervurderinger, budgetter, salgsopstillinger,
projektbeskrivelser, mødereferater, sparekassens interne notater eller andet sagsmateriale. Det
er også påfaldende, navnlig henset til at en lang række af låneindstillingerne enten henviser til
sådanne dokumenter (som derfor må forefindes) eller indeholder oplysninger, som logisk set
må hidrøre fra sådanne dokumenter sparekassen havde til rådighed.

Sagsøger er gentagne gange blevet opfordret af de sagsøgte til at fremlægge sådanne
dokumenter, hvilket om bekendt ikke er sket. Sagsøger har gjort gældende at det ikke er
muligt at fremlægge sådanne, idet sagsøger hævder at sådanne dokumenter aldrig har været
indhentet af sparekassen.

Sagsøgte 1 gør gældende at sagsøgers standpunkt er kontra faktisk og det påhviler sagsøger at
afkræfte en formodning for at sparekassen var i besiddelse af alle de



/

- 594 -

oplysninger og dokumenter, som var nødvendige for at foretage en forsvarlig behandling af de
konkrete låneindstillinger omfattet af denne sag.

Denne bevisbyrde har sagsøger ikke løftet på det foreliggende grundlag. Tværtimod er der
meget, som tyder på at det er lykkedes sagsøger at smide sagsmaterialet væk.

Det siger sig selv at en bevillingsindstilling til bestyrelsen udgør et ekstrakt af de oplysninger
sparekassen samlet set rådede over. Det er ikke i sig selv uforsvarligt. Det bemærkes i den
forbindelse, at der ikke hverken i perioden frem til sparekassens forlis eller efterfølgende er
etableret en branchemæssig norm for, hvad der konkret eller generelt kan opstilles af
kvantitative og kvalitative krav til form og indhold af en bevillingsindstilling i forbindelse
med behandling af erhvervsengagementer inden for ejendomssektoren.

Der er således ikke grundlag for at fastslå, hvorvidt det kan anses for uforsvarligt, at en
skriftlig indstilling til bestyrelsen ledsages af en mundtlig gennemgang og præsentation af
lånesagen, hvorved erhvervskundechefen redegør for lånets formål, låntagers økonomiske
forhold, værdiansættelsen af de stillede sikkerheder og giver sit bud på sparekassens samlede
risiko i engagementet.

En sådan norm er ikke påvist af sagsøger. Sagsøger har heller ikke ved syn og skøn eller
indhentelse af en sagkyndig udtalelse søgt tilvejebringelse af oplysninger herom.

Bevisbyrden for at dokumentere, at der fra de sagsøgtes side er handlet ansvarspådragende i
forhold til en uklar og skønsmæssig norm for indholdet af en bevillingsindstilling og en
sædvanlig proces herom, påhviler på denne baggrund naturligvis sagsøger.

5. De konkrete bevillinger 

Det gøres overordnet gældende, at de af sparekassen meddelte kreditter er ydet på et
forsvarligt og oplyst beslutningsgrundlag og udelukkende med henblik på at varetage
sparekassens kommercielle interesser. Landsretten skal derfor – når der ikke er varetaget
uvedkommende eller usaglige hensyn – være tilbageholdende med at tilsidesætte sparekassens
forretningsmæssige skøn, jf. tidligere omtalte Højesterets præmisser i Capinordic-sagen.

Sparekassen har i forbindelse med hver bevilling ageret i overensstemmelse med sparekassens
kreditpolitik, herunder er der blevet foretaget en grundig og tilbundsgående risikoanalyse.
Som led heri er der foretaget en vurdering af kundens økonomiske forhold og det
aktiv/projekt, der ønskedes finansieret. Herunder gennemgik man blandt andet kundens
projektplaner, kontrakter, drifts- og likviditetsbudgetter, afkastprocenter, udlejningsgrader,
huslejeniveauer, regnskaber, og mæglervurderinger/valuarvurderinger, og på baggrund heraf
blev der udarbejdet regnskabsanalyser, rentabilitets- og soliditetsanalyser mm.

Disse oplysninger og dokumenter befandt sig i den enkelte kundes fysiske lånesagsmappe, og
oplysningerne om sagen blev præsenteret for bestyrelsen ved behandlingen af de konkrete
låneindstillinger på bestyrelsesmøderne. Indholdet i disse mapper er tilsyneladende
forsvundet, mens mapperne var i Finansiel Stabilitets varetægt.

Ved hver bevilling har sparekassen således foretaget en sædvanlig risikovurdering, herunder
en vurdering af, hvorvidt kunden var i stand til at servicere sin gæld, og om de etablerede
sikkerheder var tilstrækkelige. Størrelsen af blancoelementet i de af sparekassen



/

- 595 -

ydede kreditter adskilte sig ikke fra, hvad der var sædvanligt i branchen, jf. Finanstilsynets
notat af 13. januar 2014 (E 14212).

Det kan også lægges til grund, at samtlige koncernengagementer, der er omfattet af
nærværende sag, løbende er blevet bonitetsvurderet af såvel sparekassen selv, ekstern revision
og Finanstilsynet, uden at dette har resulteret i et konstateret nedskrivningsbehov, ud over det
sparekassen selv havde fastsat. Det kan således lægges til grund, at de pågældende kunder var
kreditværdige på tidspunktet for meddelelse af de konkrete bevillinger og løbende
efterfølgende kunne servicere deres gæld. Det bemærkes, at der ikke var overtræk på de
udlånsengagementer, der under denne sag gøres ansvar gældende i forhold til, og at
engagementerne derfor ikke var at finde på de overtrækslister, som blev behandlet på hvert
bestyrelsesmøde.

Sagsøgte 1 var herunder ikke bekendt med, at sparekassens kunder tilsyneladende handlede
ejendomme med hinanden til muligt opskruede priser.

Sagsøgte 1 var heller ikke bekendt med eventuelle overtrædelser af sparekassens
forretningsgange, herunder var Sagsøgte 1 ikke før ultimo 2008 bekendt med, at
erhvervskundechef Vidne 5 forholdt sparekassens ledelse væsentlige økonomiske oplysninger
om sparekassens kunder, herunder at flere kunder havde økonomiske vanskeligheder. Hvis
Sagsøgte 1 var blevet orienteret korrekt og rettidigt af erhvervskundechef Vidne 5 ville en
række af de kreditter, der er omfattet af denne sag, formentlig have været håndteret
anderledes.

Det er med Højesterets dom i Capinordic sagen slået fast, at vurderingen af forsvarligheden af
en lånebevilling, som en direktion eller en bestyrelse i et pengeinstitut har godkendt, skal
foretages på baggrund af de oplysninger, der forelå på tidspunktet for behandlingen af
låneindstilligen. Der må i den sammenhæng lægges vægt på den viden, som det enkelte
ledelsesmedlem på dette tidspunkt havde eller havde adgang til.

På den baggrund gøres det gældende, at Sagsøgte 1 kun kan gøres erstatningsansvarlig for de
enkelte bevillinger i det omfang, han på bevillingstidspunktet enten konkret var vidende om
eller havde adgang til oplysninger, som kunne gøre en bevilling uforsvarlig, eller såfremt han
var blevet gjort bekendt med, at sparekassen ikke foretog en rettidig og forsvarlig opfølgning
på de meddelte kreditter.

Det gøres i forlængelse heraf særligt gældende, at Sagsøgte 1 ikke var – eller burde have
været – bekendt med de forhold, som (nu) gøres gældende som ansvarspådragende, og at han
allerede af denne grund ikke kan gøres erstatningsansvarlig.

5.1 Projektfinansieringer 

5.1.1 Smallegade 20B

Sparekassen har i perioden oktober 2006 – maj 2008 ydet en række kreditter til K/S
Investeringsselskabet af 1.10.2006 til brug for erhvervelsen af ejendommen beliggende
Smallegade 20B på Frederiksberg og renoveringen heraf. Alle kreditter er blevet behandlet og
bevilget af bestyrelsen.

Der er tale om i alt 5 bevillinger. De er behandlet af bestyrelsen i følgende indstillinger:

• Den 10. oktober 2006 (E 4921),



/

- 596 -

• Den 14. august 2007 (E 7837),
• Den 20. november 2007 (E 8304),
• Den 11. december 2007 (E 8323),
• Den 20. maj 2008 (E 9037).

Af låneindstilling nr. 9757 (E 4921) af 10. oktober 2006 fremgår det, at selskabet anmodede
om en kredit på kr. 36 mio. til erhvervelsen af en ejendom (kr. 25 mio.) og renovering af
samme ejendom (kr. 11 mio.). Det fremgår blandt andet af låneindstillingen, at projektet
forventes at give et overskud på kr. 9 mio., og at en ejendomsmægler havde vurderet
salgsprisen til kr. 50.000 pr. kvadratmeter. Denne mæglervurdering er ikke fremlagt.

Det fremgår også af låneindstillingen, at der var etableret sikkerheder i form af pant i den
erhvervede ejendom og kaution på kr. 3,6 mio. for hver af kommanditisterne Person 34 og
Person 59. Komplementaren Person 54 hæftede ubegrænset.

Sagsøgers kritik af bevillingerne kan sammenfattes således:

Første bevilling af 10. oktober 2006 på kr. 36 mio.

• Ikke vedlagt budget og likviditetsoversigter for projektet.
• Ikke indhentet mæglervurdering.
• Kommanditisterne og komplementarens kautionsforpligtelser var af begrænset værdi

som følge af deres dårlige økonomiske forhold.
• Beregning af ejendommens sikkerhedsværdi ikke foretaget i overensstemmelse med

sparekassens forretningsgange.
• Ikke stillet krav om forhåndsudlejning eller forhåndssalg.
• Lånet udbetalt den 13. oktober 2006 og den 18. oktober 2006 på trods af, at låne-og

sikkerhedsdokumenter først blev underskrevet den 19. oktober 2006.

Anden bevilling af 14. august 2007 på kr. 2 mio. (samlet engagement 38 mio.)

• Ikke stillet krav om supplerende sikkerheder.
• Ejendommens sikkerhedsværdi beregnet på baggrund af en salgspris på kr. 34 mio.
• Ikke indhentet mæglervurdering, som kunne understøtte den forhøjede ejendomsværdi.
• Sparekassen ikke kontrolleret oplysninger om forventet overskud ved salg,

selskabsdeltagernes økonomi.

Tredje bevilling af 20. november 2007 (E 8304) på kr. 1 mio. (samlet engagement kr.
44.099.000)

• Det fremgår af bevillingen (der ikke er lavet i sparekassens normale bevillingssystem),
at engagementet efter bevillingen på kr. 1 mio. var på kr. 44.099.000. Efter den forrige
bevilling burde engagementet være på kr. 38 mio., og der foreligger ikke oplysninger
om, hvorfor engagementet tilsyneladende er steget fra kr. 38 mio. til kr. 43.099.000
uden at være bevilget.

• Byggekreditkontrakt Konto nr. 39 af 25. september 2007 (ikke fremlagt) på kr. 3 mio.
ikke bevilget af direktion og bestyrelse.



/

- 597 -

Fjerde bevilling 11. december 2007 (9914) – kr. 1 mio. (samlet engagement kr.
44.344.000/45.414.000)

• Sparekassen har ikke forholdt sig til, at byggekreditten ifølge låneindstillingen havde
et overtræk på cirka kr. 1 mio. efter bevillingen.

• Alle bevillinger (udover den første) er bevilget som presserende.
• Ikke forholdt sig til, at byggekreditten allerede var på kr. 3 mio. inden der skete en

forhøjelse af byggekreditten på kr. 1 mio.
• Ikke fulgt op på, om den beskrevne indbetaling fra ejerne fandt sted.
• Den af sparekassen forhøjede sikkerhedsværdi af ejerpantet blev ikke tinglyst.

Femte bevilling af 20. maj 2008 (E 9037) på kr. 5 mio. (samlet engagement kr.
52.032.000/51.913.000)

• Ikke indhentet oplysninger om lejeindtægter og udgifter.
• Ingen dokumentation for investorernes formueforhold.
• Ingen plan for investorernes indbetalinger.
• Ingen vurdering af, hvordan kreditforeningen ville belåne ejendommen.
• Mangler oplysninger om fx projektet, budget, likviditet m.m.
• Låneindstillingen indeholdt ikke oplysning om, at komplementaren Person 54 var gået

konkurs i december 2007.
• Ikke fulgt op på, at forhøjelsen af sikkerheden (kr. 10 mio.) i forbindelse med den

tidligere bevilling ikke var blevet gennemført.
• Ikke fulgt op på, at det overtræk på kr. 5 mio., der fremgår af låneindstillingen, ikke

var bevilget.
• Ikke vurderet, om et blanco på kr. 27.032.000, var forsvarligt set i lyset af

kommanditisternes begrænsede hæftelse.

Generelt

• Fortsat anvendelse af udlandslån var uforsvarligt som følge af risiko for kurstab (tab
ikke dokumenteret) og ikke sørget for opdateret regaranti fra låntager i forbindelse
med omlægning.

• Bevillingsgrundlag var uforsvarligt.
• Manglende kontrol med, at lånene ikke blev udbetalt inden låne- og

sikkerhedsdokumentere var blevet underskrevet var uforsvarligt.
• En række låne- og sikkerhedsdokumenter mangler i forbindelse med de ”ubevilgede”

forhøjelser af kreditten.
• Kreditpolitikkens krav om, at sparekassen kun ved risikofrie engagementer ønskede at

optræde som enekreditor er fraveget.
• Ikke løbende fulgt op på udviklingen i engagementet, hvilket særligt var nødvendigt

som følge af de adskillige overtræk.
• Sparekassen havde ikke registreret de korrekte ejerforhold for selskabet, idet

komplementaren Person 54 – der var gået konkurs i december 2007 – var blevet
udskiftet med Puke Ejendomsinvest ApS, hvilket kan have resulteret i, at der ikke er
sket korrekt opgørelse af sammenhængende engagementer.

Kritikken bestrides i sin helhed og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.



/

- 598 -

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen har foretaget en sædvanlig forretningsmæssig
vurdering af projektet forsvarlighed og kundens evne til at servicere lånet. Sagsøgte 1 er ikke
enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet sparekassen havde pant i ejendommen
til sikkerhed for den ydede kredit.

Det bemærkes, at sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter (naturligvis)
er blevet truffet på et oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af
regnskabsanalyser, udarbejdede projektbudgetter, mæglervurderinger, købsaftale, lokalplaner,
leverandørkontrakter, rentabilitetsvurderinger etc. Det bemærkes, at det samlede
bevillingsgrundlag befandt sig i den fysiske kundesagsmappe og at sagsøger ikke har fremlagt
samtlige relevante bilag sparekassen havde modtaget til brug for behandling af sagen.

Sagsøgte 1 var ikke bekendt med eventuelle fejl i erhvervsafdelingens værdiansættelse af
sikkerhederne, ligesom Sagsøgte 1 ikke var bekendt med eventuelle tilsidesættelser af
forretningsgangene i relation til behandlingen af bevillingen og sparekassens opfølgning på
engagementet. Sagsøgte 1 var heller ikke bekendt med, at kreditten tilsyneladende var blevet
stillet til rådighed inden låntager og kautionisterne havde underskrevet låne- og
sikkerhedsdokumenterne. Sagsøgte 1 er ikke blevet orienteret om, at engagementet
tilsyneladende skulle være udvidet fra cirka kr. 38 mio. til cirka kr. 43 mio. uden at udvidelsen
var blevet bevilget af sparekassens ledelse.

5.1.2 Funder Skovvej 12

Sparekassen har i september 2006 bevilget en kredit på kr. 13,5 mio. (købesumsgaranti) i
forbindelse med selskabet Living Grunde Funder Bakker A/S’ erhvervelse af et jordstykke
med henblik på udstykning.

Det fremgår også af låneindstillingen (E 4773), at det var hensigten, at der skulle etableres
sikkerheder i form af pant i det erhvervede jordstykke på kr. 9,5 mio., samt prorata-kaution fra
de tre ejere på i alt kr. 2,7 mio.

Selskabet har ifølge låneindstillingen købt jord i Funder Bakker ved Silkeborg. Budgettet
(dette budget er ikke fremlagt) viser ifølge låneindstillingen et overskud på kr. 4 mio. vedsalg
til private og kr. 2 mio. ved salg til et byggeselskab. Det fremgår, at låntager har indbetalt 10
% (kr. 1,35 mio.) samt kautioneret for 20 % (kr. 2,7 mio.).

Endelig fremgår det af låneindstillingen, at der ikke forventes yderligere kreditbehov hvis
jorden sælges til byggeselskab, men at salg til private vil medføre yderligere kreditbehov på
kr. 3 mio. til udstykningsomkostninger.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Garantien blev udstedt den 4. juli 2006 og dermed inden den blev godkendt af
bestyrelsen den 19. september 2006 – ikke dokumentation for, at det var nødvendigt at
bevilge garantien som presserende.

• Oplysningerne om debitor i låneindstillingen var ukorrekte, idet selskabet Living
Grunde Funder Bakker A/S ikke blev stiftet som forudsat. Ikke fulgt op på, at
debitorselskabet blev stiftet som forudsat.



/

- 599 -

• Det fremgår ikke af låneindstilling, hvor lang tid garantien skulle løbe, herunder
tidsperspektivet for at gennemføre projektet, og det er derfor ikke muligt at foretage en
økonomisk vurdering af projektet i 2006.

• Sparekassen har ikke indhentet og analyseret projektplan og budget for projektet.
• Sparekassen har ikke stillet krav om førsalg alternativt stillet krav om salg af grunde

på et bestemt tidspunkt.
• Direktion og bestyrelse har ikke kontrolleret, at ejerpantebrev ikke var blevet tinglyst.
• Kautionerne var begrænset til henholdsvis kr. 1,8 mio. og kr. 900.000 og er ikke

behørigt underskrevet.
• Ikke foretaget vurdering af kautionisternes betalingsevne.
• Pant i Living Grunde Funder Bakker A/S var værdiløs da selskabet aldrig blev stiftet.
• Sikkerheden (kautionerne) på i alt kr. 2,7 mio. var utilstrækkeligt i forhold til

kredittens størrelse.
• Sparekasse burde have haft pant i Jyske Ejendommes kapitalandele i Living Grunde

Funder Bakker.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen har foretaget en sædvanlig forretningsmæssig
vurdering af projektets forsvarlighed og kundens evne til at servicere lånet. Sagsøgte 1 er ikke
enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet sparekassen blandt andet havde pant i
jordstykket til sikkerhed for den ydede kredit.

Det bemærkes, at sparekassens beslutning om at bevilge den pågældende kredit er blevet
truffet på et oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af
regnskabsanalyser, udarbejdede projektbudget, mæglervurdering, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger etc. Det samlede bevillingsgrundlag befandt sig i de fysiske
kundesagsmapper.

Sagsøgte 1 var ikke bekendt med eventuelle fejl i erhvervsafdelingens eventuelle
tilsidesættelser af forretningsgangene, herunder at sparekassens pant tilsyneladende ikke er
blevet tinglyst.

5.1.3 Strandparken Tornby P/S

Sparekassen har i perioden marts 2006 - januar 2007 ydet tre kreditter (bevillingerne ses E
3837, E 5019 og E 6817) til selskabet Strandparken Tornby P/S til brug for erhvervelsen af
jordstykker mm. med henblik på udstykning. Alle kreditter er blevet behandlet og bevilget af
bestyrelsen.

Af låneindstillingen af 1. marts 2006 (E 3837) fremgår det, at selskabet anmodede om en
kredit på cirka kr. 37 mio. dels til en købesumgaranti, dels til byggemodning. Det anføres i
låneindstillingen, at sparekassen havde sikkerhed i form af pant i jordstykket (kr. 30 mio.) og
selvskyldnerkaution fra ejerne på kr. 7,5 mio.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:



/

- 600 -

• Bevillingerne sket på et ufuldstændigt grundlag, som kunne afdække projektrisikoen
(ikke rekvireret købekontrakt, budgetter, likviditetsoversigter, projektplaner,
projektaftaler, mæglervurderinger om forventet salgspris.

• Ikke tilstrækkelige sikkerheder, herunder begrænset kaution fra et nystiftet selskab.
• Ikke krav om forhåndssalg eller garanteret salg af grunde.
• Ikke krav om egenfinansiering.
• Risikofyldt projekt, hvor sparekasse løb hele risikoen.
• Bevillinger i strid med kreditpolitik idet der ikke er foretaget tilbundsgående analyser

af kundens behov og at sparekassen kun ved risikofrie projekter ønskede at stå som
enekreditor.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen har foretaget en forretningsmæssig vurdering af
projektets forsvarlighed og kundens evne til at servicere lånet. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der
var tale om en uforsvarlig bevilling, idet kreditten sikret ved pant og selvskyldnerkaution.

Det bemærkes, at sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter er blevet
truffet på et oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af
regnskabsanalyser, mæglervurderinger, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger etc. Det samlede bevillingsgrundlag befandt sig i de
fysiske kundesagsmapper.

5.2 Ejendomsfinansieringer 

5.2.1 Dansk Jord ApS

Sparekassen ydede i perioden november 2006 – maj 2007 en række kreditter til selskaberne
Virksomhed ApS 1 og D.F.C Group Holding A/S til erhvervelse af blandt andet anparterne i
selskabet Dansk Jord ApS (der ejede et stort jordstykke). Alle kreditter er – så vidt Sagsøgte 1
er bekendt – blevet behandlet og bevilget af sparekassens ledelse, herunder bestyrelse.

Af låneindstillingerne af 31. oktober 2006 (E 5005 og E 5013) fremgår det eksempelvis, at
selskabet Virksomhed ApS 1 (sammen med D.F.C Group Holding A/S) anmodede om en
kredit på cirka kr. 29 mio. til blandt andet erhvervelse af anparterne i Dansk Jord ApS. Det
fremgår endvidere af låneindstillingerne, at Sparekassen ville have pant i 50 % af anparterne i
Dansk Jord ApS, og at låntagernes ultimative ejere Person 21 og Person 40 kautionerede for
lånet.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Fremgår ikke af låneindstillingerne, om aktivet der skulle erhverves for kredit var
ubehæftet.

• Fremgår ikke, hvordan debitor skulle renteservicere gælden.
• Ikke indhentet årsregnskaber eller revisionsprotokoller, og låneindstilling vedr.

Virksomhed ApS 1 indeholdt end ikke nøgletal, regnskabsanalyse eller
rentabilitetsberegninger for dette selskab eller for Dansk Jord ApS.



/

- 601 -

• Ikke konstateret, at det ifølge CVR fremgik, at Erhvervsstyrelsen havde anmodet om,
at Virksomhed ApS 1 blev tvangsopløst.

• Ikke konstateret, at det af årsrapporten 2005/2006 fremgik, at revisor havde taget
forbehold for fortsat drift i Dansk Jord ApS.

• Ikke udarbejdet budgetter for det samlede udlån.
• Ikke foretaget retvisende værdiansættelse af de værdier, der var i Dansk Jord ApS.
• Sparekassen har overført købesum til sælger uden at sikre sig, at handel blev

gennemført (købesum skulle have været indsat på deponeringskonto).
• Pant i anparterne i Dansk Jord ApS aldrig etableret.
• Ikke værdiansat sikkerheder.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen har foretaget en forretningsmæssig vurdering af
engagementets forsvarlighed (herunder af ejendommenes værdi) og kundernes mulighed for at
servicere lånene. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet
kreditten var sikret ved pant og selvskyldnerkaution.

Det bemærkes, at sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter er blevet
truffet på et oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af
regnskabsanalyser, mæglervurderinger, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger etc. Det samlede bevillingsgrundlag befandt sig i de
fysiske kundesagsmapper.

Sagsøgte 1 var ikke bekendt med, at erhvervskundechef Vidne 5 tilsyneladende havde givet
tilsagn om kreditten inden den blev bevilget af sparekassens ledelse i november 2006. Vidne 5
havde heller ikke orienteret sparekassens ledelse om, at Erhvervsstyrelsen forud for
bevillingen havde indgivet anmodning om tvangsopløsning af låntagers selskab (som følge af
forsinket indgivelse af årsregnskab – der blev gjort bemærkning herom i sparekassens
revisionsprotokol for 2006 jf. E 6917).

Sagsøgte 1 var heller ikke klar over, at den del af kreditten, der skulle anvendes til køb af
anparterne i Dansk Jord ApS, ikke blev indsat på en deponeringskonto, ligesom han ikke var
bekendt med, at overdragelsen af anparterne i Dansk Jord ApS ikke blev gennemført.
Sagsøgte 1 var heller ikke bekendt med erhvervskundechef Vidne 5's eventuelle yderligere
tilsidesættelser af sparekassens forretningsgange.

5.2.2. Buddingevej 50

Sparekassen finansierede i oktober 2006 Virksomhed ApS 1's erhvervelse af ejendommen
Buddingevej 50 i Kongen Lyngby for kr. 35 mio. Kreditterne (på henholdsvis kr. 5 mio. og kr.
30. mio.) blev bevilget af erhvervskundechef Vidne 5 uden Sagsøgte 1's og bestyrelsens
vidende.

Det bemærkes, at sparekassens ledelse, herunder direktion, på trods af interne kontroller og
eksterne revisionskontroller ikke har haft nogen mulighed for at opdage, at
erhvervskundechefen havde bevilget en kredit, der lå langt udover hans bevillingskompetence,
idet erhvervskundechef Vidne 5 bevidst har holdt oplysningerne skjulte for både direktion og
bestyrelse.



/

- 602 -

Det bemærkes endvidere, at ekstern revision heller ikke har opdaget, at der var ydet et kredit
på kr. 35 mio., som ikke var blevet bevilget af bankens ledelse.

• Ledelsen burde i 2007 havde opdaget, at Vidne 5 havde tilsidesat sin
bevillingskompetence, og burde i forlængelse heraf have krævet bedre
sikkerhedsstillelse og afvikling af låneengagementet.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

5.2.3 Landskronagade 25

Af låneindstilling af 18. april 2006 (E 3989) fremgår, at sparekassen ydede selskaberne
Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS en kredit på kr. 14,5 mio. til erhvervelse af
ejendommen Landskronagade 25 i København. Kreditten er blevet behandlet og bevilget af
sparekassens ledelse, herunder bestyrelse.

Det fremgår af låneindstillingen, at sparekassen til sikkerhed for kreditten havde pant i
ejendommen. Herudover fremgår det, at ejendommen sammen med et udarbejdet projekt (for
ejendommen) samme dag skulle videresælges til tredjemand til kr. 26 mio.

Af låneindstilling af 24. april 2006 (E 4227) fremgår at sparekassen ydede selskabet Vendelbo
Bolig ApS et lån på kr. 37,5 mio. til erhvervelse af ejendommen Landskronagade 25. Det
fremgår af låneindstillingen at sparekassen af blevet præsenteret for budgettet for renovering
af ejendommen. Dette budget er ikke fremlagt.

Af låneindstillingen fremgår blandt andet, at:

” Landskronagade 25, København, købes for 26 mio.kr. og renoveres for ca. 10
mio.kr., heraf finansiering 5 mio.kr. via sælger (Virksomhed ApS 1 og C-Holding
Group). Forventet samlet salgspris godt 50 mio.kr. - provenu ca. 13 mio.kr.

Sælgerne har ønsket, at køberen skulle. få finansieringen via Sparekasse, derfor
tilbyder sælgerne sikkerhed for de 5 mio.kr. samt kautionen.”

Sikkerhederne bestod af pant i to ejendomme samt kaution af ejer og fra søsterselskab.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Ejendom blev handlet mellem interesseforbudne parter til en opskruet pris.
• Sparekassen har ikke forholdt sig til, at ejendom skulle sælges videre samme dag til

Vendelbo Bolig ApS til en højere pris, som sparekassen også finansierede.
• Ikke foretaget en vurdering af, om kunden kunne nedbringe og servicere lånene.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen har foretaget en forretningsmæssig vurdering af
engagementets forsvarlighed (herunder af ejendommens værdi) og kundernes



/

- 603 -

mulighed for at servicere lånet. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der var tale om en uforsvarlig
bevilling, idet kreditten sikret ved pant i ejendommen.

Sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter er således blevet truffet på et
oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af projektbeskrivelse,
regnskabsanalyser, mæglervurderinger, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger etc. Det bemærkes, at det samlede
bevillingsgrundlag befandt sig i de fysiske kundesagsmapper. Det bestrides, at den
efterfølgende overdragelse af ejendommen til tredjemand er sket til en kunstigt opskruet pris,
ligesom det bestrides, at sparekassen burde have opdaget, at overdragelsesprisen ikke var
udtryk for ejendommens markedsværdi. Det bemærkes, at det af låneindstillingen direkte
fremgår, at ejendommen blev videresolgt sammen med et projekt, og at dette kunne begrunde
en forhøjet salgspris.

Det bestrides, at sparekassens efterfølgende finansiering af Vendelbo Bolig ApS’ og All
Nordic Landskronagade 25 ApS’ erhvervelse af ejendommen var uforsvarlig.

5.2.4 Nørre Allé 94 

Af låneindstilling af 18. april 2006 (E 3989) fremgår, at sparekassen ydede selskaberne
Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS en kredit på kr. 25,75 mio. til erhvervelse af
ejendommen Nørre Allé 94 i Aarhus. Kreditten er blevet behandlet og bevilget af
sparekassens ledelse, herunder bestyrelse.

Det fremgår af låneindstillingen, at ejendommen samme dag skulle videresælges til
tredjemand til kr. 29 mio., og at erhververen ville omdanne ejendommen til andelsboliger.
Herudover fremgår det, at sparekassen til sikkerhed for kreditten havde pant i ejendommen.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Ingen vurdering af ejendom eller forklaring på, hvorfor ejendom kunne stige kr. 4 mio.
i pris på én dag.

• Ikke efterspurgt nærmere oplysninger om transaktionen.
• Ikke oplysninger om ejendom var udlejet og i givet fald størrelse af lejeindtægt.
• Uansvarligt at finansiere CV Ejendomme ApS’ efterfølgende erhvervelse af ejendom

uden at foretage vurdering af, om CV Ejendomme kunne servicere kredit.
• Burde have opdaget, at kreditten til CV Ejendomme ikke var bevilget af ledelsen, men

af Vidne 5 i strid med hans bevillingskompetence.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen også i relation til denne kredit har foretaget en
saglig forretningsmæssig vurdering af ejendommen og kundernes mulighed for at servicere
lånet. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet kreditten sikret
ved pant i ejendommen.

Sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter er således blevet truffet på et
oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af projektbeskrivelse,
regnskabsanalyser, mæglervurderinger, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger etc.



/

- 604 -

Det bemærkes, at det samlede bevillingsgrundlag befandt sig i de fysiske kundesagsmapper.
Det bestrides, at den efterfølgende overdragelse af ejendommen til tredjemand er sket til en
kunstigt opskruet pris, ligesom det bestrides, at sparekassen burde have opdaget, at
overdragelsesprisen ikke var udtryk for ejendommens reelle markedsværdi. Det bemærkes, at
det af låneindstillingen direkte fremgår, at ejendommen blev videresolgt sammen med et
projekt (omdannelse til andelsboligforening), og at dette kunne begrunde en forhøjet salgspris.
Det må formodes at sparekassen havde fået kopi af projektbeskrivelsen, som imidlertid ikke er
fremlagt af sagsøger.

Det bestrides, at det var ansvarspådragende for Sagsøgte 1, at sparekassen finansierede CV
Ejendomme ApS’ efterfølgende erhvervelse af ejendommen Nørre Allé 94. Sagsøgte 1 var
ikke bekendt med, at erhvervskundechef Vidne 5 i strid med sin bevillingskompetence havde
ydet den pågældende kredit til CV Ejendomme ApS’ køb af ejendommen, idet
erhvervskundechef Vidne 5 havde holdt denne oplysning skjult for Sagsøgte 1.

5.2.5 Gl. Kongevej 33 

Låneindstillingen af 27. april 2006 (E 4241) angår Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S’ lån på
kr. 40 mio. til erhvervelse af ejendommen Gl. Kongevej 33 på Frederiksberg. Det fremgår, at
sparekassen havde sikkerhed i form af pant i ejendommen og selvskyldnerkaution fra
selskabets ultimative ejer. Kreditten er blevet behandlet og bevilget af sparekassens bestyrelse.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Bevillingsindstillingen indeholdt ikke fyldestgørende oplysninger til at kunne foretage
forsvarlig kreditvurdering.

• Den opgjorte huslejeindtægt på kr. 3.920.000 er udokumenteret.
• Lånet blev udbetalt før bestyrelse havde godkendt bevilling.
• Bevilget presserende uden grund og som følge heraf ikke foretaget grundig

kreditvurdering.
• Værdiansættelse af sikkerhed blev foretaget i strid med sparekassens kreditpolitik.
• Pant i ejendom blev først tinglyst et år senere og kunne ikke opnå 1. prioritet som

forudsat i bevilling pga. foranstående pantebreve med 1.- 4. prioritet
• Sparekassen fulgte ikke op på, om Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S rent faktisk

blev ejer af ejendommen (hvilket selskabet ikke gjorde).
• Sparekassen burde have indsat købesummen på en deponeringskonto så købesum først

blev frigivet når selskabet havde overtaget ejendommen.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen også i relation til denne kredit har foretaget en
saglig forretningsmæssig vurdering af ejendommen og kundens mulighed for at servicere
lånet. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet kreditten sikret
ved pant i ejendommen og selvskyldnerkaution.

Sparekassens beslutning om at bevilge de pågældende kreditter er således blevet truffet på et
oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af projektbeskrivelse,



/

- 605 -

regnskabsanalyser, mæglervurdering, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger, dokumentation for huslejeopgørelse etc.

Det bemærkes, at det samlede bevillingsgrundlag befandt sig i de fysiske kundesagsmapper.
Sagsøgte 1 kan ikke erindre, hvorfor sparekassen ved beregningen af sikkerhedsværdien har
anvendt faktor ”10” (og ikke faktor ”9” som beskrevet i forretningsgangene). Sagsøgte 1 var
ikke bekendt med, at sparekassen først fik tinglyst sit pant i ejendommen cirka et år efter
overtagelsen, og at sparekassen derfor ikke fik 1. prioritets pant i ejendommen som forudsat
ved bevillingen. Sagsøgte 1 var heller ikke af erhvervskundechef Vidne 5 orienteret om, at
forudsætningen om 1. prioritets pant slet ikke kunne opfyldes, idet der på
bevillingstidspunktet allerede var fire foranstående pantebreve. Sagsøgte 1 blev heller ikke
efterfølgende af Vidne 5 orienteret om, at Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S ikke blev ejer af
ejendommen som forudsat.

Sagsøgte 1 var ikke i forbindelse med behandlingen af lånesagen blevet gjort bekendt med, at
sparekassens forudsætning for at bevilge kreditten – 1. prioritetspant i ejendommen – på grund
af foranstående pantebreve slet ikke kunne blive opfyldt, idet erhvervskundechef Vidne 5
bevidst havde holdt denne oplysning skjult for ham.

Finanstilsynet modtog oplysninger om denne kredit i forbindelse med tilsynet i 2008, se
blandt andet E 18601 og E 18606.

5.2.7 H.J. Henriksens vej 12

Der er ikke fremlagt hverken en låneindstilling eller en bevilling på denne kredit angående All
Nordic Ølsted ApS’ køb af H.J. Henriksens vej 12 i Ølsted.

Sagsøgers kritik af engagementet kan sammenfattes således:

• Ingen af kreditterne bevilget af bestyrelse, men af Vidne 5 i strid med hans
bevillingskompetence.

• Pant i ejendom var værdiløs da pantet skulle respektere en lang række foranstående
hæftelser.

• Ejendom var forurenet og dermed ikke ret meget værd.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Kreditten er tilsyneladende et eksempel på, at erhvervskundechef Vidne 5 har handlet i strid
med sine beføjelser og i strid med sin bevillingskompetence har bevilget en kredit uden
ledelsens viden og samtykke.

Sparekassens ledelse, herunder Sagsøgte 1, har ikke – heller ikke i forbindelse med den
efterfølgende bevilling af 19. maj 2008 (E 9055) til All Nordic Group ApS, hvoraf den ikke-
bevilgede kredit på kr. 18 mio. til det 100 % ejede datterselskab All Nordic Ølsted ApS
fremgik – haft anledning til at undersøge, om de forudgående kreditter til selskabet var
bevilget korrekt.

Det kan imidlertid lægges til grund at det samlede engagement er godkendt af bestyrelsen og
afdækket med en sikkerhed på 25 mio. kr. Ifølge årsrapporten for All Nordic Group



/

- 606 -

ApS 2006/2007 havde datterselskabet All Nordic Ølsted ApS en værdi på kr. 25,3 mio. (E
7726).

Engagementet med All Nordic Ølsted ApS var omfattet af Finanstilsynets gennemgang i
2008, hvilket fremgår af det materiale sparekassen fremsendt til tilsynet angående
sparekassens engagement med All Nordic gruppen (se E 18391 og E 18396). Det fremgår
tillige af engagementsudskriften af 3. juni 2008 (E 18405) at der i juni 2008 ikke var overtræk
på engagementet. Heller ikke i forbindelse med Finanstilsynets gennemgang af engagementet
blev det konstateret at der ikke forelå en formel bevilling af engagementet.

5.2.8 Meterbuen 18

Engagementet angår en kredit på kr. 20 mio. kr. til selskabet K/S All Nordic Skovlundes køb
af Meterbuen 18 i Skovlunde.

Sagsøgers kritik af engagementet kan sammenfattes således:

• Ikke bevilget af bestyrelse/direktion, men af Vidne 5 i strid med hans
bevillingskompetence.

• Ledelsen burde have ført kontrol med Vidne 5's dispositioner.
• Ledelse har heller ikke i forbindelse med efterbevillingen indhentet en vurdering af

ejendommen eller selskabets evne til at renteservicere gælden.
• Ledelse fulgte ikke op på, om ejendommen blev overdraget til K/S All Nordic

Skovlunde.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Kreditten blev efter det oplyste oprettet og udbetalt i juli 2007 (jf. kontoudtog E 6565). Der
foreligger hverken en oprindelig låneindstilling eller en bevilling på denne kredit.
Kreditten blev først forelagt og godkendt af bestyrelsen den 17. februar 2009 (E 11085).
Kreditten er et konkret eksempel på, at erhvervskundechef Vidne 5 i strid med sin
bevillingskompetence har bevilget en kredit uden ledelsens, herunder Sagsøgte 1's, viden og
samtykke.

Det bemærkes at Finanstilsynet også modtog oplysninger om denne kredit i forbindelse med
tilsynet i 2008, se E 18891, uden at nogen i den forbindelse konstaterede, at der manglede en
formel bevilling af engagementet.

Sparekassens ledelse, herunder Sagsøgte 1, har ikke – heller ikke i forbindelse den årlige
aktivgennemgang eller i forbindelse med Finanstilsynets inspektion af sparekassen i juni 2008
– haft anledning til at konstatere, at erhvervskundechef Vidne 5 havde overskredet sin
bevillingskompetence. Forholdet er heller ikke blevet opdaget af ekstern revision. Det
bemærkes, at erhvervskundechef Vidne 5 bevidst har tilbageholdt oplysningerne om
engagementet for sparekassens samlede ledelse.

5.2.9 Frederikssundsvej 84-86

Af låneindstilling af 12. juni 2007 (E 7173) fremgår, at D.F.C Group Holding A/S blev
bevilget en kredit på cirka kr. 33.2 mio. til gennem et nystiftet selskab at erhverve



/

- 607 -

ejendommen Frederikssundsvej 84-96 i København med henblik på nedrivning og opførelse
af ny ejendom.

Det fremgår, at sparekassen blandt andet havde sikkerhed i selskabets anparter, pant i
ejendommen samt selvskyldnerkaution. Sparekassens bestyrelse har behandlet og bevilget
kreditten. Det fremgår endvidere af indstillingen at ejendommen er blevet vurderet og at der
omtales et projekt vedrørende ombygning af ejendommen. Disse oplysninger må bero på
dokumenter sparekassen havde til rådighed til brug for vurderingen af engagementet,
imidlertid er ingen af disse fremlagt af sagsøger.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Sikkerhederne var også stillet som sikkerhed for andre engagementer.
• Ikke foretaget vurdering af projektet og ejendommens værdi efter endt renovering.
• Ikke foretaget grundig projekt- og kreditvurdering.
• De forudsætninger for bevilling, som sparekassen havde angivet som betingelse ikke

opfyldt, idet der ikke var udarbejdet budget, ikke taget pant i ejendom, ikke vurderet
Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS’ økonomiske oplysninger.

• Kredit blev ikke ydet til D.F.C Group Holding A/S som forudsat, men derimod til
Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Det er Sagsøgte 1's opfattelse, at sparekassen også i relation til denne kredit har foretaget en
saglig forretningsmæssig vurdering af ejendommen og kundens mulighed for at servicere
lånet. Sagsøgte 1 er ikke enig i, at der var tale om en uforsvarlig bevilling, idet kreditten sikret
ved blandt andet pant i ejendommen og selvskyldnerkaution.

Sparekassens beslutning om at bevilge den pågældende kredit er således blevet truffet på et
oplyst og forsvarligt grundlag, herunder blandt andet på baggrund af projektbeskrivelse,
regnskabsanalyser, mæglervurdering, købsaftale, lokalplaner,
rentabilitetsvurderinger/afkastvurderinger etc. Det bemærkes, at det samlede
bevillingsgrundlag befandt sig i de fysiske kundesagsmapper. Der ses i sagens akter et notat
udarbejdet af erhvervskundechef Vidne 5 den 2. maj 2007, hvori han har vurderet
ejendommen (E 7343).

Finanstilsynet modtog også oplysninger om denne kredit i forbindelse med tilsynet i 2008, se
blandt andet E 18427-18428 og E 18436.

5.2.10 Ejendomme købt af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

Sparekassens engagement med Entrepriseselskabet af 1/9 2003 ApS blev gennemgået af
Finanstilsynet pr. 30. juni 2008. Det fremgår af Finanstilsynets oversigt E 9969, at selskabets
samlede engagement i sparekassen pr. 30 juni 2008 udgjorde kr. 46,5 mio. og at blancodelen
var opgjort til kr. 18,4 mio. svarende til 39,6 %.

Ågade 106

Bevillingen af lånet til købet af ejendommen Ågade 106 i Århus blev behandlet af bestyrelsen
den 12. april 2005 (E 3263).



/

- 608 -

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Bevillingen af lånet blev givet på et utilstrækkeligt og mangelfuldt
beslutningsgrundlag. Ikke tilstrækkelige oplysninger der kunne vurdere de forbundne
risici og uden tilstrækkelig sikkerhed.

• Indstillingen til lånet indeholdt ingen oplysninger om huslejeindtægter, udlejningsrad,
huslejeniveau, driftsbudgetter.

• Ingen vurdering af den ejendom der skulle tjene som sikkerhed for kreditgivningen,
herunder en vurdering af ejendommens handelshistorik.

• Ingen risikovurderinger i låneindstillingen.
• Låneindstillingen indeholdt sparsomme regnskabsoplysninger om Entrepriseselskabet.
• Sparekassen sørgede ikke for indfrielse eller gældsovertagelse i forbindelse med

debitors salg af ejendommen, da den blev solgt med et provenu på kr. 6 mio.
• Sparekassen burde have opdaget, at ejendom indgik i handelskarrusel, og at der ikke

var noget der kunne begrunde at ejendom var steget betydeligt i værdi.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Linde Allé 14

Bevillingen af lånet til købet af ejendommen Linde Allé 14 i Vanløse blev behandlet af
bestyrelsen den 10. januar 2006 (E 3533).

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Ingen oplysninger om huslejekontrakter.
• Vurderinger af forudsætninger for afkastmodellen.
• Ikke oplyst hvordan afkast skulle beregnes.
• Ingen aktuelle regnskabsoplysninger og derfor ikke muligt at vurdere risici.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Brøndby Allé 1 A-B

Bevillingen af lånet til købet af ejendommen Brøndby Allé 1 A-B i Brøndby Strand blev
behandlet af bestyrelsen den 14. februar 2006 (E 3149).

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Grundlaget for bevillingen var mangelfuldt og utilstrækkeligt – manglede oplysninger
om huslejekontrakter, værdiansættelsesberegninger, samt manglede ekstern vurdering
af ejendom.

• Ejendommen blev i slutningen af 2002 handlet for 4,8 mio. kr. Knap tre år efter
finansierede sparekassen købet af samme ejendom til 11,3 mio. kr.

• Ikke muligt at foretage en risikovurdering.



/

- 609 -

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Øster Farimagsgade 28 A-B

Bevillingen blev behandlet den 19. september 2006 (E 4825).

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Der var ikke på tidspunktet for udbetalingen udarbejdet en låneindstilling og derfor
ikke foretaget en kreditvurdering.

• Forud for lånet var der ikke taget en konkret vurdering af ejendommens værdi eller
indhentet oplysninger om huslejeindtægterne for ejendommen.

• Ikke foretaget en vurdering af, om det oplyste om provenu på kr. 10 mio. ved
videresalg var korrekt.

• Ikke vurderet om kundens økonomiske forhold kunne begrunde en kredit.
• Ikke vurderet om Entrepriseselskabet havde likviditet til at renteservicere kreditten.
• Manglede regnskabsoplysninger, rentabilitetsberegninger på den erhvervede ejendom.
• Ikke forholdt sig til risikoen ved det samlede engagement.
• Direktion vidste positivt, at der var ringe likviditet i selskab idet kreditten senere måtte

forhøjes fordi selskab ikke havde likviditet til at betale handelsomkostningerne.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Ydunsgade 3, 5 og 5a, Stengårds Allé 210-212

Der er ikke fremlagt kopi af en tilhørende bevilling eller bevillingsindstilling.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Ikke foretaget en kreditvurdering.
• Ikke udarbejdet en låneindstilling.
• Kredit ikke bevilget af bestyrelse.
• Burde i forbindelse med låneindstilling nr. 9781 som blev behandlet den 9. november

2006 (E 5269) have opdaget, at der var blevet ydet kreditter, som ikke var blevet
bevilget.

• Ikke fået sikkerhed i ejendomme mm.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Dyrehegnet 2

Kreditten på kr. 5,6 mio. blev behandlet den 20. maj 2008 (E 8781).

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Bevilget presserende uden grund.



/

- 610 -

• Ikke foretaget vurdering af ejendommen.
• Betydeligt blancoelement.
• Ikke foretaget vurdering af sparekassens risiko.
• Ejendommen blev i 2003 var handlet til 5 mio. kr., og i 2004 for 5,5 mio. kr. Person 17

købte den for 34 mio. kr. i april 2007. Der er ingen steder en forklaring på springet i
ejendommens drastiske stigning på knap 3 år.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

5.3. Rammebevillinger 

5.3.1 Generelt om rammebevillinger 

Der blev i Sparekasse anvendt rammebevillinger i særlige og få tilfælde.

Kunderne modtog ikke orientering om rammebevillingerne, idet der var tale om en intern
bevilling (jf. Sagsøgte 1's forklaring side 54) og havde derfor ikke kendskab til rammen. En
rammebevilling er ikke udtryk for en trækningsret for kunden, idet sparekassens fortsat skulle
godkende engagementerne inden for rammen, (jf. Sagsøgte 1's forklaring side 53).

Bevilling af en låneramme kunne heller ikke anses for en yderligere delegation af bevillings-
kompetencen (se Sagsøgte 1's forklaring side 70).

Dette er tillige forklaret af erhvervskundechef Vidne 5 (side 143). Se tillige erhvervsrådgiver
Vidne 9's forklaring (side 161), som dog tror at kunderne havde kendskab til rammen.

Anvendelsen af rammebevillinger var på daværende tidspunkt helt almindelige i danske
pengeinstitutter. Sparekassen foretog i forbindelse med hver rammebevilling en normal og
sædvanlig kreditvurdering, herunder foretog en vurdering af, hvilken risiko, sparekassen ville
løbe ved at bevillige rammen. Ved hver udnyttelse af rammen foretog sparekassens
medarbejdere en (ny) kreditvurdering af såvel kunden som det aktiv eller aktivitet, der
ønskedes finansieret. Efter Sagsøgte 1's opfattelse blev hver udnyttelse af en given
rammebevilling behandlet af såvel sparekassens direktion som bestyrelse.

Det bemærkes, at det for en rammebevilling var en forudsætning, at udnyttelsen af rammen
som udgangspunkt skulle anvendes til finansiering af aktiver indenfor den pågældende kundes
hovedforretningsområde. Det bestrides derfor, at der ikke var tilknyttet vilkår for kundernes
udnyttelse af rammebevillingerne.

Det bemærkes endvidere at Finanstilsynet, til trods for at tilsynet i forbindelse med
inspektionen i 2008 fik forelagt oplysninger om at sparekassen anvendte rammebevillinger,
ikke rejste kritik heraf.

Det bemærkes endelig at der først ved sagsøgers processkrift 6 af 23. maj 2018 (E side 1082)
fra sagsøgers side blev fremsat kritik af sparekassens brug af rammebevillinger. Ingen af
sagsøgers forudgående processkrifter indeholder nogen kritik heraf.

5.3.2 Rammebevilling på kr. 100 mio. til C-Holding Group ApS



/

- 611 -

C-Holding Group var moderselskab for selskaberne Sveavej 2 Skagen ApS, Højensvej 32
Holding ApS og Krøyer Invest ApS.

Af låneindstilling af 5. oktober 2007 (E 8283) fremgår, at C-Holding Group ApS fik tildelt en
rammebevilling på kr. 100 mio. Der var tale om en rammebevilling på kr. 75 mio. til hele
koncernen samt en midlertidig forhøjelse af rammen på kr. 25 mio. Det fremgår, at
sparekassen havde sikkerheder for kr. 67 mio. Det fremgår endvidere, at bestyrelsen har
behandlet og godkendt rammebevillingen.

Sagsøgers kritik rammebevillingen kan sammenfattes således:

• Det var uforsvarligt og ansvarspådragende at give C-Group Holding store
rammebevillinger til aktivbaseret finansiering, og dermed reelt delegere den fulde
bevillingskompetence til erhvervskundechef Vidne 5,

• Det skete, uden at sikre eller foranledige fornøden kontrol med den efterfølgende
anvendelse af rammen.

• Bevillingen blev udnyttet uden, at der blev foretaget en konkret kreditvurdering af de
enkelte ejendomsfinansieringer.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Sparekassen foretog også i relation til denne rammebevilling en grundig kreditvurdering af C-
Holding Group ApS, ligesom sparekassen ved hver udnyttelse af rammen foretog en
kreditvurdering af såvel kunden som det aktiv, der ønskedes finansieret.
Baggrundsmaterialet for disse vurderinger lå i kundens fysiske lånesagsmappe.

Kredit til Sveavej 2 Skagen ApS

Af låneindstillingen af 5. oktober 2007 (E 8283) fremgår, at kreditten blev ydet mod sikkerhed
i den erhvervede ejendom Sveavej 2 i Skagen samt en række selvskyldnerkautioner. Kreditten
er blevet behandlet og bevilget af bestyrelsen.

Sagsøgers kritik af kreditten kan sammenfattes således:

• Det fremgår af regnskabet (det bemærkes at dette regnskab ikke er fremlagt) at driften
af ejendom gav underskud, selskabet havde ingen egenkapital, og at selskab derfor
ikke kunne servicere lånet.

• Transaktionen bærer præg af, at ejendom er indgået i en pantebrevskarrusel, hvor
ejendommen er blevet belånt med pantebreve, der gradvist har forøget ejendommens
teoretiske værdi i takt med, at pantebrevene er blevet udstedt og belånt.

• Yderligtstående pant i en ejendom.
• Ejendom var kunstigt handlet op i pris.
• Kredit kun ydet for at undgå at lide tab på en allerede ydet kredit til Vendelbo Bolig

ApS.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.



/

- 612 -

Der er også i relation til denne bevilling (og den efterfølgende forhøjelse) foretaget en grundig
kreditvurdering af de 10 ejerlejligheder, der blev købt (se skødet E 7961).
Baggrundsmaterialet til disse kreditvurderinger befandt sig i kundens fysiske lånesagsmappe.

Sparekassens ledelse var ikke bekendt med, at ejendommen, som hævdet af sagsøger, er
indgået i en pantebrevskarrusel.

Kredit til Højensvej 32 ApS

Det fremgår ikke af sagsøgers processkrift 6, hvilke forhold, der skulle gøre denne eventuelle
kredit ansvarspådragende. Sagsøgte 1 kan derfor ikke på det foreliggende grundlag
kommentere på dette engagement.

Engagementet blev forelagt for Finanstilsynet i forbindelse med inspektionen af sparekassen i
2008 (E 19905).

Kredit til Krøyers Invest ApS

Der er af sparekassen ydet en række kreditter til selskabet Krøyers Invest ApS’ erhvervelse af
en række ejendomme, herunder blandt andet H.J. Henriksens vej 10, 11 og 13 (kr. 33 mio.)
samt Thunøgade, Ny Munkegade og Hjelmensgade (kr. 5.750.000).

Sagsøgers kritik kan i forhold til erhvervelsen af ejendommen H.J. Henriksens vej 10, 11 og
13 sammenfattes således:

• Ejendommen blev handlet op i værdi i forbindelse med handler mellem sparekassens
kunder.

• Ejendommen blev belånt med yderligtstående pantebreve.
• Ejendommen var forurenet og blev solgt på tvangsauktion for kr. 120.000.

Sagsøgers kritik kan i forhold til erhvervelsen af ejendommene Thunøgade, Ny Munkegade
og Hjelmensgade sammenfattes således:

• Thunøgade: Sparekassen fik ikke pant i ejendom som forudsat.

• Ny Munkegade: Ejendommen blev erhvervet af Krøyer Invest ApS fra én af
sparekassens andre kunder CV Ejendomme ApS til opskruet pris (CV Ejendomme
havde selv erhvervet ejendom til kr. 6,5 mio. 1. oktober 2006 og Krøyer Invest ApS
købte ejendom for 9 mio. kr. 1. november 2007).

- Ikke vurderet ejendommen.
- Ikke foretaget rentabilitetsberegning
- Drift af ejendom ville være underskudsgivende og lån kunne ikke renteserviceres
- Krav om egenbetaling på 20 % ikke opfyldt.

• Hjelmensgade: Sparekassen har ikke foretaget en rentabilitetsanalyse, indhentet
vurdering af handelspris eller vurderet, om debitor kunne servicere lånet.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.



/

- 613 -

I alle tilfælde har sparekassen foretaget en grundig kreditvurdering af såvel kunden som
ejendommene. Baggrundsmaterialet for disse kreditvurderinger befandt sig i kundens fysiske
lånesagsmappe.

Sparekassens ledelse var ikke blevet orienteret om, at der angiveligt var tale om ejendomme,
der mellem interesseforbundne parter blev handlet til priser over markedsværdien.
Sparekassens ledelse var heller ikke orienteret om, at handlen med ejendommen H.J.
Henriksens vej tilsyneladende aldrig blev berigtiget.

Sparekassens engagement med Krøyers Invest ApS blev forelagt for Finanstilsynet i
forbindelse med inspektionen i 2008 (E 19911).

C-Holding Group ApS

Der er ikke fremlagt låneindstillinger for så vidt angår selskabets erhvervelse af ejendommene
Marstrandsgade 32, Knudrisgade 36 og Frederiks Allé 60. Det er derfor vanskeligt for
Sagsøgte 1 at kommentere nærmere på disse bevillinger.

Sagsøgers synspunkt om, at der ikke er foretaget en grundig kreditvurdering, herunder
foretaget rentabilitetsanalyser og indhentet mæglervurderinger, bestrides.

5.3.7 CV Ejendomme ApS og Person 23 

Af låneindstilling af 5. oktober 2007 (E 8019) fremgår, at selskabet fik en rammebevilling på
kr. 50 mio. Det fremgår, at sparekassen havde sikkerheder for kr. 49.500.000. Det fremgår
endvidere, at bestyrelsen har behandlet og godkendt rammebevillingen.

Sagsøgers kritik af bevillingen kan sammenfattes således:

• Ikke forholdt sig til, hvad koncernrammen kunne anvendes til.
• Ikke fastsat vilkår for udnyttelse af ramme, herunder udarbejdet forretningsgang for

udnyttelse af rammen.
• Ikke forholdt sig til værdiansættelse eller rentabiliteten af de ejendomme, der var eller

blev erhvervet under rammen.
• Reelt delegeret bevillingskompetencen til erhvervskundechef Vidne 5.
• Ikke kontrolleret den efterfølgende udnyttelse af rammen.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Der er tale om et engagement, som fik tildelt karakteren 2a af Finanstilsynet pr. 30. juni 2008 i
forbindelse med inspektionen i 2008. Sparekassen foretog også i relation til denne
rammebevilling en grundig kreditvurdering af selskabet og den ultimative ejer, ligesom
sparekassen ved hver udnyttelse af rammen foretog en kreditvurdering af såvel kunden som
det aktiv, der ønskedes finansieret. Baggrundsmaterialet for disse vurderinger lå i kundens
fysiske lånesagsmappe.

5.3.8 Captil Invest ApS 

Det fremgår af låneindstillingen af 14. august 2007 (E 7347), at selskabet Captil Invest ApS
anmodede om en rammekredit på kr. 75 mio. til erhvervsmanden Person 18



/

- 614 -

og hans selskaber. Rammen blev senere ved bevillig af 18.september 2007 forhøjet til kr. 90
mio. (E 7991).

Det fremgår af indstillingen, at der var etableret sikkerheder for kr. 67,5 mio.
Rammekreditten er blevet behandlet og bevilget af bestyrelsen.

Det bemærkes, at Person 18 i øvrigt var en succesrig erhvervsmand, der blandt andet havde
stiftet Varemærke, ligesom han i en længere årrække havde haft succes med salg af blandt
andet typesommerhuse.

Sagsøgers kritik af rammebevillingen kan sammenfattes således:

• Bevilget en rammekredit på ufuldstændigt grundlag, idet der ikke var vedlagt
budgetter, oplysninger om forhåndssalg eller andet grundlag for at vise, hvordan
realisationen af idegrundlaget, om at købe grunde med det formål senere at bebygge
disse.

• Sparekassen stillede ikke krav om forhåndssalg eller garanteret salg af grundene.
• Ikke stillet krav om egenfinansiering, og sparekassen kom til at bære hele risikoen for

at idégrundlaget kunne realiseres, hvilket var i strid med sparekassens kreditpolitik
(hvoraf det fremgår, at sparekassen kun ved risikofrie engagementer ønskede at
optræde som enekreditor).

• Særlig risikofyldt kredit, idet grundkøb ikke genererer løbende indtægt til at
renteservice kreditterne.

• Fremgår ikke af bevillinger, hvordan sparekassen vurderede rentabiliteten af
aktiviteterne i Virksomhed A/S 1 (sommerhussalget).

• Fremgår ikke af bevillingerne, hvordan sparekassen vurderede rentabiliteten af
aktiviteterne i Næstvedparken Holding ApS (salg af ejerlejligheder).

• Ikke foretaget en risikovurdering af koncernens aktiviteter.
• Regnskabsanalyser er fra 2005/2006 og indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger

henset til at der var tale om bygge- og projektvirksomhed.
• Forhøjelse af rammebevilling i september 2007 er sket efter afslutningen af

regnskabsåret 2006/2007 men låneindstilling indeholder desuagtet ikke oplysninger
herom.

• Ikke foretaget en konstatering af OIV ultimo 2008
• Selvskyldnerkautioner (Person 18 og Captil Invest) uden reel værdi.

Kritikken bestrides og kan ikke henføres som misligholdelse begået af Sagsøgte 1.

Der er tale om et engagement, som pr. 30. juni 2008 fik tildelt karakteren 2a af Finanstilsynet i
forbindelse med inspektionen i 2008. Sparekassen foretog også i relation til denne
rammebevilling en grundig kreditvurdering af selskabet og den ultimative ejer, ligesom
sparekassen ved hver udnyttelse af rammen foretog en kreditvurdering af såvel kunden som
det aktiv, der ønskedes finansieret. Baggrundsmaterialet for disse vurderinger lå i kundens
fysiske lånesagsmappe.

6. Skønsrapporten 

Det bestrides, at de indhentede skønsrapporter fra statsautoriseret revisorer Skønsmand 1 og
Skønsmand 2 kan lægges til grund som dokumentation for, at der foreligger culpa i relation til
de ovenfor anførte bevillinger.



/

- 615 -

De udpegede skønsmænd har egenhændigt og uden forudgående henvendelse til sagens parter
indhentet årsrapporter vedrørende en række af sparekassens engagementer, som har skabt
grundlag for skønsmændenes analyser og vurderinger. Dette er imidlertid sket uagtet, at
forudsætningen for inddragelse af skønsmændene var, at de udelukkende skulle besvare de
formulerede spørgsmål på baggrunde af det af sagen omfattede materiale.

Endvidere har skønsmændene uden at inddrage parterne været i dialog med Finanstilsynet om
forhold, der har haft betydning for udarbejdelsen af skønsrapporten, samt inddraget elementer
fra Østre Landsrets domme i Roskilde Bank-sagen og Capinordic-sagen.

Skønsrapporten indeholder - udover en vurdering af, hvad der må anses for god revisions-og
revisorskik - noget overraskende også en vurdering af sparekassens kreditpolitikker og
kreditgivning. Skønsmændene er ikke blev bedt om at udtale sig om dette område i
forbindelse med deres gennemgang af engagementerne, og det er samtidig sagsøgtes
opfattelse, at de som statsautoriserede revisorer ikke har det fornødne branchekendskab til at
fremkomme med en faglig kvalificeret vurdering indenfor dette felt.

Sagsøgte 1 tilslutter sig således de af revisorerne (BDO) anført standpunkter angående
skønsmændenes fremgangsmåde omkring udarbejdelse af skønsrapporten og gør tilsvarende
gældende, at skønsmændene har handlet i strid med grundlæggende retsprincipper på området,
samt at skønsmændenes egenhændige og uopfordrede stillingtagen hertil ikke kan tillægges
nogen bevismæssig værdi under sagen.

7. Finanskrisen 

Sparekasses vanskeligheder i løbet af efteråret og vinteren 2008 skyldes en kombination af
forskellige udefra kommende forhold, som ingen af de indstævnte parter – eller andre
professionelle aktører, herunder Finanstilsynet – havde forudset eller havde mulighed for at
forudse.

Krisen på ejendomsmarkedet medførte betydelige værdifald på fast ejendom. Denne
omfattende og dybe krise på ejendomsmarkedet påførte en række af sparekassens kunder
betydelige tab, ligesom sparekassens sikkerheder i fast ejendom og pantebreve i betydeligt
omfang helt eller delvist mistede deres værdi. Kundernes krise påførte dermed også
sparekassen tab.

Effekten af krisen på ejendomsmarkedet blev forstærket af finanskrisen i form af en egentlig
nedsmeltning af interbankmarkedet (såvel nationalt som internationalt), idet ikke alene
Sparekasse, men stort set hele pengeinstitutbranchen fik meget store vanskeligheder ved at
fremskaffe den nødvendige likviditet.

Sparekassens krise skyldes således ikke, som hævdet af sagsøger, uforsvarlig og overdreven
kreditgivning eller kritisabel overvågning, mangelfuld forvaltning eller sikring af
engagementer. Det er efter Sagsøgte 1's opfattelse ubestrideligt, at Sparekasse havde en
udlånsportefølje, som var blevet etableret på et oplyst grundlag og ud fra velovervejede, sunde
og rent forretningsmæssige overvejelser om, hvad der bedst muligt tjente sparekassens
interesser. Sparekassens engagementer havde således en forsvarlig og solid bonitet og var
løbende blevet gennemgået af sparekassens medarbejdere, ekstern revision og Finanstilsynet.



/

- 616 -

Det gøres endvidere gældende, at sparekassens tab var fuldstændig upåregnelige for
sparekassens ledelse, idet ingen i sektoren havde forudset, de tab finanskrisen kunne medføre.

8. Bevisbyrde, kausalitet og adækvans 

Sagsøger bærer bevisbyrden for, at godtgøre at Sagsøgte 1 har begået ansvarspådragende fejl,
og at der består den nødvendige årsagsforbindelse og påregnelighed mellem disse og det af
sagsøger lidte tab.

Dette bevisbyrdefordelingsprincip er helt naturligt af mange grunde.

For det første er det sagsøger der hævder, at der er handlet ansvarspådragende. For det andet
kræver sagsøger erstatning under anbringende af at sagsøger skal stilles, som om de konkrete
lånebevillinger i perioden fra 2005 – 2008 ikke blev givet.

For det tredje er det sagsøger, der er i besiddelse af sagens akter og derfor råder over
salgsmaterialet – dvs. sagsmapperne som lånesagernes akter, adgang til alt lagret information i
sparekassens it-systemer og dermed korrespondancerne internt i sparekassen og mellem
sparekassen og dens kunder.

Sagen lider imidlertid under, at sagsakterne fra Sparekasse er bortkommet efter, at Finansiel
Stabilitet har overtaget driften og dermed håndtingen af de konkrete engagementer omfattet af
sagen. Der mangler dermed omfattende og afgørende dele af sagsmapperne angående
lånesagerne, og denne bevismangel må i sidste ende, på grund af bevisbyrdens placering hos
sagsøger, utvivlsomt komme sagsøger til skade.

Når man læser Capinordic-dommen er det vigtigt at gøre sig klart, at der ikke i den sag var
tilsvarende bevismangler.

Det kan lægges til grund, at der ikke er årsagsforbindelse mellem det tab sagsøger har lidt på
udlån og de beslutninger og dispositioner Sagsøgte 1 har foretaget, idet Sagsøgte 1 ikke er
ansvarlig for tab på udestående fordringer, og de mulige tab er ikke en påregnelig følge af
Sagsøgte 1's handlinger eller undladelser i hans virke som direktør for Sparekasse.

9. Forældelse 

Det kan lægges til grund, at sagsøgers stævning og replik ikke indeholder en tilstrækkelig
præcis beskrivelse af, hvilke konkrete bevillinger, der blev gjort gældende som
ansvarspådragende.

Det kan ligeledes lægges til grund, at sagsøger først ved processkrift 6 af 24. maj 2018 og ved
processkrift 7 af 3. december 2018 har konkretiseret, på hvilket grundlag, der gøres konkret
ansvar gældende i forhold til de enkelte bevillinger.

Det gøres på denne baggrund gældende, at anlæggelsen af retssagen den 23. december 2010
ikke har haft den nødvendige fristafbrydende virkning, jf. forældelseslovens § 16, stk. 2, og at
et eventuelt erstatningskrav derfor helt eller delvist er forældet.

10. Lempelse



/

- 617 -

Sagsøgte 1 er pensionist og besidder ikke nogen formue. I tilfælde af, at sagsøger måtte få helt
eller medhold i sin påstand, er Sagsøgte 1 vil være i stand til at betale det krav på erstatning,
som er indtalt under denne sag. Såfremt sagsøger mod forventning får medhold i sit krav vil
det de facto føre til økonomisk ruin for Sagsøgte 1.

Det kan også lægges til grund, at Sagsøgte 1 ikke bevidst har tilsidesat sine forpligtelser
overfor sparekassen (i det omfang, at det findes bevist, at dette er tilfældet).

Det kan endvidere lægges til grund, at sagsøgers direktør Person 114 offentligt har udtalt, at
de af Finansiel Stabilitet anlagte erstatningssager ikke er anlagt med henblik på at inddrive
midler hos de sagsøgte personer, men derimod er anlagt, fordi sagsøger ønsker en principiel
stillingtagen til, hvor grænserne for forsvarlig pengeinstitutdrift går. I lyset af størrelsen af
påstandsbeløbet, er et sådant udsagn tankevækkende.

Herudover kan det lægges til grund, at finanskrisen som minimum har været en væsentlig
hovedårsag til de af sparekassen realiserede tab, og at det således ikke alene beror på Sagsøgte
1's forhold, at sparekassen har lidt tab på de pågældende engagementer.

Det gøres på denne baggrund gældende, at alle disse ovenfor anførte omstændigheder sammen
og hver for sig kan begrunde, at et eventuelt erstatningsansvar lempes helt eller delvist, jf.
erstatningsansvarslovens § 24, stk. 1.

SAMMENFATNING AF Sagsøgte 1's HOVEDANBRINGENDER

Sagsøgte 1 har ikke begået ansvarspådragende fejl

at Sagsøgte 1 ikke har begået erstatningsretligt relevante fejl i sin embedsperiode,
hverken i form af en tilsidesættelse af de pligter, der fremgår af hans
ansættelseskontrakt eller af lovgrundlaget for driften af sparekassens aktiviteter,

at driften af Sparekasse under Sagsøgte 1's ledelse til enhver tid har været korrekt,
omhyggelig, forsvarlig og i overensstemmelse med såvel den finansielle lovgivning
som Finanstilsynets krav,

at Sparekasse til enhver tid under Sagsøgte 1's ledelse har været en velkonsolideret
pengeinstitut, som løbende har opfyldt lov om finansiel virksomheds krav til solvens
og likviditet,

at dette er dokumenteret ved de årsregnskaber, der er afgivet, for den periode Sagsøgte
1 har været administrerende direktør for sparekassen,

at Sagsøgte 1 ikke forsømt sine pligter over for Sparekasse, ligesom han ikke har
misbrugt sin stilling til at fremme egne interesser eller varetaget driften på en sådan
måde, at det ikke til enhver tid har været i sparekassens interesse,

at samtlige væsentlige forretningsmæssige dispositioner, der er foretaget af den daglige
ledelse, herunder Sagsøgte 1, er blevet forelagt og godkendt af bestyrelsen,



/

- 618 -

at Sagsøgte 1 ikke har handlet i strid med eller uden for sine beføjelser,

at Sagsøgte 1 til enhver tid har optrådt loyalt over for Sparekasse, idet alle væsentlige
forretningsmæssige beslutninger er truffet i god tro på et objektivt, oplyst og
forsvarligt grundlag og i overensstemmelse med sparekassens interesser,

at der hverken er objektivt eller subjektivt grundlag for at tilsidesætte det
forretningsmæssige skøn ledelsen, herunder Sagsøgte 1, har udøvet i forbindelse med
sparekassens udlånsaktiviteter,

at ledelsen har udvist almindelig agtpågivenhed ved driften af sparekassens aktiviteter
og ikke påtaget sig risici, som åbenbart lå uden for sædvanlig og forsvarlig
sparekassedrift,

at Sparekasse i Sagsøgte 1's tid som administrerende direktør ikke har bevilget udlån på
et tidspunkt, hvor al videre drift af sparekassen måtte anses for håbløs,

at det er sagsøger, der bærer bevisbyrden for at dokumentere, at Sagsøgte 1 har
foretaget kritisable og erstatningspådragende dispositioner, at disse er
ansvarsdragende over for sagsøger, og at der er direkte årsagsforbindelse mellem
sådanne påståede culpøse fejl begået af Sagsøgte 1, og det tab sagsøger kræver
erstatning for,

at sagsøger bærer bevisbyrden for at dokumentere, at Sagsøgte 1 enten personligt har
begået ansvarspådragende fejl i forbindelse med konkrete uforsvarlige
kreditbevillinger, eller har vidst eller burde vide at der blev givet kreditter på
uforsvarligt grundlag og undladt at gribe ind over for disse,

at et ansvar for sparekassens generelle tab alene kan foreligge, hvis sagsøger kan
dokumentere, at driften af sparekassen er blevet forvaltet på en sådan måde, at
Sagsøgte 1 vidste eller burde vide, at Sparekasse ville ende med sparekassens
økonomiske kollaps,

at denne bevisbyrde ikke kan løftes, idet Sagsøgte 1 i sin embedsperiode til enhver tid
har sikret, at Sparekasse overholdt de lovgivningsmæssige rammer for driften af
sparekassens aktiviteter, og at Sparekasse efterkom samtlige de konkrete påbud
sparekassen fik af Finanstilsynet,

at de tab Sparekasse måtte have lidt på konkrete engagementer, herunder udlån inden
for ejendomsmarkedet, er ikke opstået som følge af en uansvarlig kreditpolitik og
kredithåndtering eller som følge af manglende overholdelse af de krav, som følger af
lov om finansiel virksomhed eller tilsidesættelse af Finanstilsynets krav til driften af
sparekassens aktiviteter,

at finanstilsynet foretog en nærmere gennemgang af sparekassens forhold i forbindelse
med tilsynets ordinære inspektioner i maj 2006 og i juni 2008, og at Finanstilsynet
erklæret sig enig i sparekassens bonitetsvurdering af udlånsengagementerne,



/

- 619 -

at Sparekasse løbende har efterkommet alle Finanstilsynets anmodninger, henstillinger
og påbud,

at alle væsentlige dispositioner, der er foretaget af Sagsøgte 1, er blevet godkendt af
sparekassens bestyrelse,

at alle dispositioner, der er foretaget af sparekassen, herunder af Sagsøgte 1, er sket i
fuld åbenhed både i forhold til revisionen og Finanstilsynet,

at tabene i Sparekasse er opstået som følge af udefra kommende forhold og
begivenheder, herunder en global og national, usædvanlig og uforudseelig
økonomisk og finansiel krise, som har påvirket sparekassens økonomiske situation og
fundamentet for dens solvens og likviditet,

at sparekassens økonomiske krak tillige var konjunkturbestemt som følge af betydelige
prisfald på ejendomsmarkedet,

at der ikke af Sagsøgte 1 – hvilket sagsøger bærer bevisbyrden for – er afgivet
vildledende eller urigtige oplysninger om sparekassens økonomiske situation,
hverken til Finanstilsynet eller revisionen,

at Sagsøgte 1 ikke har afgivet, opfordret andre til det eller været vidende om, at der er
afgivet vildledende eller urigtige oplysninger om sparekassens økonomiske situation,
hverken til bestyrelsen, ekstern revision, Finanstilsynet eller andre parter,

at alle oplysninger, der er afgivet til offentligheden om sparekassens økonomiske
forhold – herunder oplysninger om sparekassens kreditpolitik og risikostyring – har
været retvisende, fuldstændige og relevante,

at alle oplysninger – herunder oplysninger i sparekassens årsregnskaber – om behov for
justeringer/hensættelser til tab har været korrekte – herunder var de vurderinger, der
blev foretaget på tidspunktet for beslutning om hensættelserne korrekte,

at sparekassens udlånspolitik på ejendomsmarkedet, herunder inden for bygge- og
anlægsbranchen, var baseret på sædvanlige og sunde forretningsmæssige vurderinger
af kreditrisici,

at Sparekasse har foretaget normal og sædvanlig opfølgning, kontrol, risikostyring og
sikring af sikkerheder på låneengagementer,

at Sagsøgte 1 til enhver tid har handlet i overensstemmelse lov om finansiel virksomhed
og sparekassens interesser, ligesom sparekassen ikke har foretaget dispositioner, hvor
der er inddraget uvedkommende eller ikke-forretningsmæssige hensyn,

at Sagsøgte 1 har ikke foretaget transaktioner, der har tilsidesat sparekassens eller
garanternes økonomiske interesser, ligesom der ikke er foretaget transaktioner på
bekostning af sparekassens eller garanterne,



/

- 620 -

at sparekassens organisation var forsvarligt, tilstrækkeligt og kvalificeret indrettet,
ligesom kreditbevillinger er blevet administreret på en fuldt ud betryggende måde i
overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed, ligesom der ikke er foretaget
væsentlige dispositioner uden bestyrelsens viden og tiltrædelse,

at Sagsøgte 1 ikke har foretaget dispositioner, der har udsat sparekassens likviditets-
eller solvensmæssige beredskab for betydelig risici, ligesom der heller ikke er sket en
sammenblanding af Sagsøgte 1's egen og sparekassens økonomiske interesser,

at sagsøger bærer bevisbyrden for at dokumentere, at Sagsøgte 1 personligt har begået
ansvarspådragende fejl i relation til sparekassens ydelse af lån, fx i form af
manglende indhentning af privatøkonomiske oplysninger om virksomhedsejere og
kautionister, forkerte og forældede sikkerhedsoversigter, mangelfulde beskrivelser af
pantsatte aktiver, herunder ejendomme, manglende sikring af, at kunder kunne opnå
realkreditfinansiering, dårlig overvågning af engagementer, samt manglende eller
langsommelig opfølgning på engagementer, der udviklede sig negativt,

at sagsøger ikke har og heller ikke kan løfte denne bevisbyrde,

at der i Sparekasse var etableret de relevante og nødvendige forretningsgange, der
sikrede, at bestyrelsen kunne foretage en uafhængig overvågning og kontrol af
sparekassens og dermed direktionens forretningsmæssige dispositioner,

at der også var etableret tilstrækkelige forretningsgange, som sikrede, at bestyrelsen traf
eller godkendte alle væsentlige beslutninger på et forsvarligt og tilstrækkelig oplyst
grundlag og under overholdelse af lov om finansiel virksomhed,

at Sagsøgte 1 ikke har modtaget uberettigede udbetalinger, vederlag, lån eller
begunstigelser af anden økonomisk værdi, som har været usædvanlige, i strid med
sparekassens vedtægter eller i strid med lovgivningen for sparekassens virke,

at sparekassens håndtering af udlån – herunder udlån inden for fast ejendom – var
baseret på sædvanlige procedurer for vurdering af kreditværdigheden på debitor samt
pantets værdi, og

at Sagsøgte 1 alene kan gøres erstatningsansvarlig for sine egne konkrete handlinger
og/eller undladelser og derfor ikke kan gøres erstatningsansvarlig for dispositioner,
han ikke har haft kendskab til.

Bevisbyrde, kausalitet og adækvans

at sagsøger bærer bevisbyrden for at dokumentere, at Sagsøgte 1 har begået
ansvarspådragende fejl, og at der består den nødvendige årsagsforbindelse og
påregnelighed mellem disse og det af sagsøger lidte tab,

at der ikke er årsagsforbindelse mellem det tab, sagsøger har lidt på udlån og de
beslutninger og dispositioner, Sagsøgte 1 har foretaget, idet Sagsøgte 1 ikke er
ansvarlig for tab på udestående fordringer, og



/

- 621 -

at de mulige tab ikke er en påregnelig følge af Sagsøgte 1's handlinger eller undladelser
i hans virke som direktør for Sparekasse.

Tab og lempelse

at sagsøger ikke har lidt et erstatningsretligt relevant tab,

at sagsøger bærer bevisbyrden for at dokumentere, at der er lidt et tab som følge af
Sagsøgte 1's dispositioner,

at denne bevisbyrde ikke er løftet,

at Ny Sparekasse og Gammel Sparekasse ikke har overholdt sin tabsbegrænsningspligt,
og

at et eventuelt erstatningsansvar for Sagsøgte 1 må lempes, jf. erstatningsansvarslovens
§ 24.

Renter

at et eventuelt erstatningskrav skal forrentes med en lavere rentesats end den
sædvanlige procesrente, jf. rentelovens § 5, stk. 3 og/eller fra et senere tidspunkt end
sagens anlæg jf. rentelovens § 3, stk. 5.

De medsagsøgtes friholdelsespåstande over for Sagsøgte 1

Til støtte for Sagsøgte 1's påstand om frifindelse overfor de øvrige sagsøgtes
friholdelsespåstande henvises til de samme anbringender nedlagt over for sagsøger.

Tilslutning til de øvrige sagsøgtes anbringender

Sagsøgte 1 tilslutter sig de øvrige sagsøgtes anbringender i sagen i det omfang disse støtter
Sagsøgte 1's påstande.”

6.3 Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 

Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 har i deres fælles skriftlige proceduredokument anført følgende:

” …
2. Forældelse

Det gøres gældende, at et eventuelt erstatningsansvar i sin helhed er bortfaldet som forældet.

Ved anlæggelsen af nærværende sag den 23. december 2010 gjorde sagsøgeren gældende, at
der generelt var udvist uforsvarlig ledelse fra bestyrelsens og direktionens side og manglende
reaktion fra revisionens side.



/

- 622 -

Det blev som hovedanbringende gjort gældende (stævningen s. 239/Ekstrakt s. 392), at
Formandskabet (Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3) var erstatningsansvarlige som følge af groft
uagtsom eller uagtsom overtrædelse, jf. herunder den dagældende aktieselskabslovens § 140,
af de pligter, der påhvilede bestyrelsen og i særdeleshed Formandskabet ved deres hverv og
ved ledelse af Sparekassen, herunder til en forsvarlig organisation af Sparekassens drift og
tilsynet hermed, jf. aktieselskabslovens § 54 og redelig praksis og god forretningsskik for
finansielle virksomheder, jf. lov om finansielle virksomheder § 43.

Det samlede tab blev opgjort til samlet ca. 950 mio. kr. Over for de sagsøgte blev der indtalt et
krav på kr. 275 mio. kr., som udgør påstanden i nærværende sag. Vedrørende opgørelsen af
påstanden anførte sagsøgeren således i stævningen s. 238 (ekstrakt s. 391):

” Da Sparekassens tab endnu ikke kan endeligt opgøres, og idet
ansvarsgrundlaget indebærer et element af retrospektiv analyse, må tabet
opgøres som det sandsynlige tab ved den ansvarspådragende adfærd. På det
grundlag er kravet foreløbigt skønsmæssigt fastsat til påstandsbeløbet på 275
mio. kr. Dette krav ligger imidlertid uanset anskuelsesform sikkert inden for de
rammer for tab, der er en adækvat følge af de ansvarspådragende handlinger og
undladelser fra Formandskabet, Direktøren og Revisionen.”

Der var således ikke tale om krav på erstatning på tab for konkrete engagementer, men et
krav om en ”rund” sum for at have bevirket Sparekassens konkurs.

Et krav om erstatning skal defineres og formuleres i overensstemmelse med Østre
Landsrets tilkendegivelse i Capinordic-dommen (Dom af 9. oktober 2015 –
U2019.1907H):

”I de tilfælde, hvor landsretten er nået frem til, at de sagsøgte har handlet
erstatningsretligt ansvarspådragende ved bevilling af et lån, skal Bankens tab
opgøres. Der er mellem sagsøgeren og de sagsøgte uenighed om, hvordan
dette tab opgøres. Tabsopgørelsen må efter almindelige erstatningsretlige
principper ske således, at sagsøgeren stilles som om, det uforsvarlige lån ikke
var blevet bevilget. Det indebærer, at tabet skal opgøres som det samlede
beløb, Banken har udbetalt, med fradrag af det samlede beløb, der er
indbetalt af kunden til Banken. Var det uforsvarlige lån ikke blevet bevilget,
havde Banken ikke haft indtægter i form af renter og gebyrer på lånet, og
sagsøgeren kan derfor ikke afskrive indbetalingerne på renter og gebyrer,
således som det er gjort gældende af sagsøgeren. Sagsøgerens
opgørelsesmetode ville således medføre, at sagsøgeren får erstattet en
fortjeneste, som Banken ikke ville have haft, hvis det uforsvarlige lån ikke var
bevilget.”

Østre Landsret lægger således til grund, at tabet skal opgøres på grundlag af konkrete
engagementer, og som en nøjagtig opgørelse af det tab, der er tabt på det konkrete
udlån/engagement.

I nærværende sag var kravet i stævningen den 23. december 2010 opgjort helt anderledes. Her
var som nævnt fremsat krav om en rund sum for generelt uforsvarlig drift af Sparekassen. Der
var endvidere ikke fremsat nogle konkrete anbringender i relation til konkrete engagementer
om ansvarsgrundlaget for så vidt angår det konkrete engagement.



/

- 623 -

Anbringenderne – også i forhold til de kunder, som nævnes i stævningen – hvilede således
alene på generelt uforsvarlig drift.

Først med processkrift 6 af 23. maj 2018 redegjorde sagsøgeren for de krav, der blev gjort
gældende vedrørende et eller flere konkrete engagementer over for de sagsøgte og de konkrete
ansvarspådragende handlinger og undladelser for Formandskabet og direktionen af
Sparekassen. Sagsøgeren anfører følgende om formålet med processkrift 6 (Ekstrakten s.
912):

” Derudover vil der i processkriftet blive redegjort for konkrete
ansvarspådragende handlinger og undladelser for henholdsvis Direktøren og
Formandsskabet vedrørende långivningen til Sparekassens største kunder. Der
er i de tidligere processkrifter redegjort for den lemfældige og uansvarlige
kredithåndtering og kreditgivning i Sparekasse, som Direktøren og
Formandsskabet findes at være ansvarlig for. Dette processkrift indeholder en
fortsat uddybning heraf, ligesom tabene forårsaget af denne uansvarlige
adfærd fra ledelsens side er uddybende beskrevet i dette processkrift.”

Videre anføres det – Ekstrakten s. 913 – om ”Ansvarsnormen for ledelsen i en
Sparekasse”:

”Ansvarsnormen for ledelsesansvar tager udgangspunkt i den almindelige
culpanorm, jf. princippet i ASL § 140, stk. 1, jf. FIL § 84 og ASL § 54, der var
gældende på tidspunktet for de ansvarspådragende forhold.

Afgørende er herefter, hvorvidt Direktøren og Formandsskabet i deres
egenskab af og adfærd som bestyrelses- og direktionsmedlemmer har udvist
den omhu og den faglige dygtighed, som man med rimelighed kan forlange af
ledelsesmedlemmer i en dansk Sparekasse, henset til de særlige krav, der
stilles til medlemmernes egnethed, erfaring og kyndighed, samt til de normer
for forsvarlig ledelse og kreditgivning, der finder anvendelse på ledelsen i en
Sparekasse.

Når ansvarsvurderingen som i denne sag angår ledelsesmedlemmernes ansvar
for en Sparekasses kreditgivning, skal målestokken for culpa efter appellantens
opfattelse endvidere inddrage de bagvedliggende hensyn, der for ledelsen af
Sparekasser nødvendiggør en forsvarlig risikostyring, særligt vedrørende
kreditrisici.”

Ved således først i processkrift 6 af 23. maj 2018 at have konkretiseret kravene mod de
sagsøgte og de konkrete handlinger/undladelser, som blev påberåbt i forhold til de konkrete
engagementer, gøres det gældende, at anlæg af nærværende sag med en stævning, der byggede
på et hovedanbringende om generelt uforsvarlig drift af Sparekassen, ikke har fristafbrydende
virkning. Frem til 23. maj 2018 baserede sagsøgeren sit krav på en række udefinerede forhold
om generelt uforsvarlig drift af Sparekassen. En sådan fremgangsmåde, ved at nævne navne
på kunder, som Sparekassen har tabt penge på uden at angive et nærmere ansvarsgrundlag, er
ikke tilstrækkelig til at sikre afbrydelse af forældelse.

Det gøres på denne baggrund gældende, at de konkrete krav der blev fremsat ved processkrift
6 af 23. maj 2018 er forældede.



/

- 624 -

Sagsøgerens krav over for de sagsøgte er omfattet af forældelseslovens § 10:

” For fordringer, som tilkommer en fuldmagtsgiver mod fuldmægtigen, eller
som tilkommer et selskab, en forening, en fond eller lignende mod et
bestyrelsesmedlem eller en direktør i selskabet m.v., og som udspringer af den
pågældendes tilsidesættelse af sine forpligtelser ved hvervets udførelse,
indtræder forældelse tidligst, når der er forløbet 3 år efter hvervets ophør eller
efter det tidligere tidspunkt, da fordringshaveren eller den, der i øvrigt kan
gøre fordringen gældende på dennes vegne, er eller burde være blevet bekendt
med de omstændigheder, hvorpå kravet støttes.”

Forældelse indtræder således 3 år efter hvervets ophør for Formandskabets vedkommende.
Sagsøger har i stævningen selv angivet tidspunktet for Formandskabets ophør af deres
hverv som bestyrelsesmedlemmer til 25. maj 2010 (Ekstrakten s. 164). Forældelse
indtræder således senest den 25. maj 2013 for Formandskabet. Det bemærkes, at hvervet
for Formandskabet reelt ophørte langt tidligere, idet Finanstilsynet (FT) inddrog
Sparekassens tilladelse til at drive pengeinstitutvirksomhed den 26. marts 2009 fra hvilket
tidspunkt Sparekassens ledelse blev frataget enhver adgang til at repræsentere Sparekassen.
Spørgsmålet om det faktiske ophør af hvervet som bestyrelsesmedlem er dog uden
betydning for forældelsesspørgsmålet.

Afbrydelse af forældelsesfristen er omfattet af forældelseslovens § 21, stk. 1:

”Er der inden forældelsesfristens udløb af eller mod fordringshaveren anlagt
rets- eller voldgiftssag om grundlaget for fordringen, indtræder forældelse
tidligst 1 år efter sagens endelige afgørelse.”

De sagsøgte gør ikke gældende, at en anerkendelsespåstand efter omstændighederne i sig
selv ikke kan virke fristafbrydende. Derimod gøres det gældende, at en generel og
ubestemt anerkendelsespåstand, som sagsøgerens i nærværende sag, ikke virker
fristafbrydende i en situation, hvor påstanden fungerer som et forbehold om mulige
erstatningskrav.

I stævningen og de efterfølgende processkrifter frem til processkrift 6 angår nærværende
sag og krav som nævnt et generelt ansvar for en række generelle og forhold såsom
(stævning s. 8/ekstrakt s. 161):

I. Sparekassens kredithåndtering (valg af kunder, kundetyper,
branchefordeling, udlånsvilkår, kreditsagsbehandling og
kreditvurderinger mv.),

II. Sparekassens faktiske vækstpolitik og det stigende (mis)forhold mellem
udlån og indlån/anden funding,

III. Sparekassens håndtering af opståede eller forventelige risikofaktorer
(herunder solvensbehovsanalyser, likviditetsbehov/vurderinger mv.) og

IV. Sparekassens og Revisionens manglende indgriben og/eller manglende
forbehold over for organisations— og ressourcemæssige mangler.”

Ved processkrift 6 af 23. maj 2018 skiftede sagsøgeren fokus til at sagen nu handlede om et
specifikt ansvar for tab på konkrete engagementer og konkrete handlinger/undladelser i
forhold til det konkrete engagement.



/

- 625 -

Det gøres gældende, at sagsøgerens skift af fokus i sagen fra et generelt ansvar for en række
ukonkrete og generelle forhold til et nærmere defineret ansvarsgrundlag for konkrete
engagementer, skulle være sket inden udløbet af forældelsesfristen for Formandskabet, hvilket
vil sige inden 25. maj 2013.

Det bemærkes, at ingen af de forhold som indgår i sagen var forældet efter den tidligere
gældende forældelseslov, 1908-loven, hvorfor alle forhold er omfattet af den nugældende
forældelseslov, og dermed omfattet af den 3-årige forældelsesfrist i lovens § 10.

Reelt er der tale om, at sagsøgeren ved Processkrift 6 anlagde en helt anden sag end den
oprindelige sag. Det forhold, at sagsøgeren gentager de generelle anbringender og forsøger at
udbygge disse ved konkret at angive, hvorledes Formandskabet har handlet
ansvarspådragende i forhold til de enkelte engagementer ændrer ikke herved. Realiteten er, at
sagsøgeren inden den 25. maj 2013 skulle have angivet hvorledes Formandskabet konkret
havde handlet ansvarspådragende i forhold til konkrete engagementer. Dette underbygges
endvidere af, at størstedelen af sagsøgerens bilag vedrørende de konkrete engagementer er
fremlagt med Processkrift 6.

I stævningen er der nedlagt påstand om betaling af 275 millioner kroner, som er skønsmæssigt
fastsat som det ”sandsynlige tab ved den ansvarspådragende adfærd.”  I processkrift 6 hviler
kravet på de 20 største engagementer i Sparekassen. Anbringenderne i processkrift 6, som er
fremført til støtte for den ansvarspådragende adfærd i forhold til de konkrete engagementer,
var ikke gjort gældende i stævningen (eller de øvrige processkrifter frem til 23. maj 2018).

Når der i stævningen alene er fremsat krav på grundlag af generel uforsvarlig adfærd i forhold
til konkrete engagementer, så omfatter kravet ikke enhver form for fejl og mangler ved det
konkrete engagement.

Det gøres på baggrund af ovenstående sammenfattende gældende, at de krav som er
fremsat mod Formandskabet ved processkrift 6 af 23. maj 2018 er bortfaldet som følge af
forældelse den 23. maj 2013, idet sagsøgeren forud for denne dato har forsømt at konkretisere
det grundlag som kravet i stævningen byggede på. Allerede som følge heraf bør
Formandskabet frifindes.

De øvrige bemærkninger, som fremsættes nedenfor, er alene fremsat, hvis Landsretten mod
forventning måtte finde, at der ikke er indtrådt forældelse som påstået.

3. Solvens og likviditet

3.1 Solvens 
Det kan ved sagens afgørelse lægges til grund som ubestridt, at Sparekasse i alle de relevante
år (2005, 2006, 2007 og 2008) opfyldte kravene til solvens i den dagældende § 124, stk. 2 i
lov om finansiel virksomhed (FIL).

Af 2007-årsrapporten for Sparekasse (ekstrakten s. 8464) fremgår solvensprocenten pr. 31.12.
for 2005, 2006 og 2007:

• 2005: 14,3%
• 2006: 14,9%
• 2007: 17,1%



/

- 626 -

Pr. 30.6.2008 udgjorde Sparekassens solvensprocent 17,7%, jf. Finanstilsynets (FT) notat af
10. oktober 2008 (ekstrakten s. 9951).

Landsretten kan således lægge til grund, at Sparekassens solvens steg gennem hele den
relevante periode. Landsretten kan lægge til grund, at FT i efteråret 2008 vurderede, at
Sparekassens individuelle solvensbehov maksimalt ville udgøre mellem 14,04-14,57%
(afhængigt af om solvensbehovet opgøres efter sandsynlighedsmodellen eller
kreditreservationsmodellen), jf. notat af 10. oktober 2008. På dette tidspunkt havde FT tillige
vurderet, at Sparekassens faktiske solvens udgjorde 17,1%, og at den faktiske solvens således
lå væsentligt over det af FT vurderede individuelle solvensbehov.

Det kan dermed konstateres, at Sparekassens solvens i samtlige af de relevante år – og helt
frem til mindre end et halvt år før sammenbruddet – var særdeles god og væsentligt over
mindstekravet i FIL, og at FT efter en gennemgang af de største engagementer og blanco-
elementerne indeholdt i disse, var af den opfattelse, at Sparekassens faktiske solvens lå
væsentligt over det individuelle solvensbehov.

3.2 Likviditet 
Tilsvarende var Sparekassens likviditet gennem alle de relevante år særdeles god, jf. den
dagældende § 152, stk. 1 i FIL. Bestyrelsen havde udarbejdet en likviditetsinstruks, jf.
ekstrakten s. 8667, som blev fulgt af den daglige ledelse af Sparekassen. For det tilfælde, at
likviditetsinstruksen ikke dækkede et tilfredsstillende beredskab, havde bestyrelsen også
udarbejdet en likviditetsnødplan, jf. ekstrakten s. 8665.

Likviditeten blev løbende fulgt nøje af bestyrelsen og blev gennemgået som et fast punkt på
dagsordenen til alle bestyrelsesmøder. Såfremt Sparekassens likviditet tilsagde det, iværksatte
ledelsen initiativer, eksempelvis ved køb og salg af obligationer med henblik på at forbedre
likviditeten.

Sparekassens likviditet var gennem alle de relevante år væsentligt over lovkravet hertil, og var
forud for finanskrisen på intet tidspunkt presset. Først ved finanskrisens indtræden i efteråret
2008 ved Roskilde Bank og Banks konkurser blev likviditeten presset. Dette var imidlertid
tilfældet for den samlede finansielle sektor og var et udslag af finanskrisen og blev ikke
forudset af nogen interessenter i den finansielle sektor, herunder FT. Det skyldtes således ikke
dårlig ledelse, at Sparekassens likviditeten blev presset.

Sammenfattende kan det konstateres at Sparekassens solvens og likviditet gennem alle de
relevante år var ikke bare god men særdeles god, og at Sparekassens ledelse og bestyrelse var
berettiget til at gå ud fra, at det var forretningsmæssigt velbegrundet at øge sine udlån i
perioden. Tilsvarende kan det lægges til grund, at der er udvist rettidig omhu i relation til
løbende at sikre det nødvendige kapitalberedskab for Sparekassen.

4. Sparekassens forretningsgange

Sparekassens bestyrelse havde sikret etableringen af en forsvarlig kreditorganisation, herunder
forretningsgange for sagsbehandlingen på kreditområdet og opfølgningen herpå, jf. også
dagældende §§ 70-71 i FIL.

Det gøres gældende, at der i Sparekassen var etableret betryggende forretningsgange, samt
at medarbejderne i Sparekassen – efter Formandskabets viden – har udført deres arbejde i
overensstemmelse hermed. Sparekassens forretningsgange blev løbende justeret i takt med det
relevante og praktiske behov for tilpasninger og forbedringer.



/

- 627 -

Sparekassens kreditpolitik for 2005 fremgår af ekstrakten s. 3159, for 2006 af ekstrakten s.
4005, for 2008 af ekstrakten s. 9069 og for 2009 af ekstrakten s. 10613.

Af kreditpolitikken fra 2006 fremgår blandt andet (side 1), at:

” … Erhvervsengagementer kan bevilges udenfor Sparekassens
markedsområde, når det sker med største agtpågivenhed, og/eller når der
forvejen er nære relationer mellem Sparekassen og debitor. Det understreges,
at hensynet til Sparekassens dækningsbidrag på kundeengagementer aldrig må
ske på bekostning af slækkede krav til risikovurdering og sikkerhedsstillelse for
det pågældende engagement.”

Det fremgår yderligere (side 2), at:

”Enhver kreditgivning til såvel private som erhverv bygger på en grundig
vurdering af kundens evne og vilje til at overholde de påtagne forpligtelser,
herunder det ansøgte.”

I relation til erhvervskreditter er det bestemt (side 3), at:

”…
Grundlaget for kreditgivning til erhvervskunder er som hovedregel seneste
årsregnskab + evt. revisionsprotokol. Kreditvurdering skal dog suppleres
med drifts- og likviditetsbudgetter for min. det kommende år. Materialet skal
være troværdig og være en styrke i lånebehandlingen.
…
Sikkerhed
Det må tilstræbes, at der til enhver tid modtages den højest opnåelige
sikkerhed med pant i kundens frie aktiver. Værdiansættelse af sikkerheder
sker efter de retningslinjer, som fremgår af beskrivelse af sikkerheder af 26.2.
2003 eller senere.”

Det var bestemt at der skulle ske genbevilling af visse engagementer, jf. side 5, hvoraf det
fremgår at:

”Alle erhvervsengagementer > 500.000 kr. skal som hovedregel rebevilges
hvert år i forbindelse med afholdelse af regnskabs- og budgetmøde med
kunden.

Formål
Rebevillingen skal tage stilling til

• engagementets fortsættelse
• sikkerhedsstillelsen
• fremtidig strategi for engagementet

Grundlag
Grundlaget for bevillingen er følgende materiale:

• Regnskabs- og budgetmateriale
• Regnskabsanalyse
• Beregning af dækningsbidrag



/

- 628 -

• Afholdt regnskabsmøde, fysisk eller telefonisk, med referat. Mødet må
gerne
foregå på kundens virksomhed.”

Af kreditpolitikkens afsnit om nedskrivninger anføres det (side 7), at:

”Generelt
Afdelingerne skal inden udgangen af hvert halvår gennemgå samtlige
kreditengagementer og vurdere, om dette indeholder en risiko, der kræver
nedskrivning til imødegåelse af et truende eller fremtidigt tab.
…”

Sparekassens retningslinjer for værdiansættelse af sikkerheder af 26. februar 2003 er
fremlagt i ekstrakten s. 3055. Retningslinjerne indeholder en detaljeret beskrivelse af,
hvordan Sparekassens medarbejdere skulle opgøre sikkerhedsværdien af kundens aktiver.
Bestyrelsens kreditinstruks (§ 70-instruksen) for 2006 fremgår af ekstrakten s. 3623, for
2007 af s. 8315 og for 2008 af s. 10605.

Af kreditinstruksen for 2007 fremgår blandt andet, at:

”2.3.1
Direktionen kan bevilge lån, kreditter og garantier af enhver art i henhold til
pengeinstituttets kreditpolitik når debitors samlede engagement før fradrag
ikke bringes op over 5. mio. kr.
…
2.3.4
Direktionen kan endvidere bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen bevilgede
eller godkendte lån, kreditter og garantier af enhver art. Den samlede
forhøjelse
af det enkelte engagement må dog ikke overstige 25 % af det af bestyrelsen
godkendte beløb og må højst udgøre det i pkt. 2.3.1 nævnte beløb.
…
2.3.7
Direktionen kan i presserende tilfælde, hvor bestyrelsens godkendelse ikke
kan indhentes, foretage bevillinger, der bringer engagementet op over de i
denne instruks nævnte maksimumbeløb. Sådanne bevillinger skal forelægges
bestyrelsen på det førstkommende bestyrelsesmøde, dog senest 4 uger
efter bevillingen. ”

Det gøres gældende, at de i Sparekassen etablerede forretningsgange opfyldte betingelserne i
FIL § 70-71, ligesom det gøres gældende, at Sparekassens kreditsagsbehandling, herunder
risikostyring, opfyldte lovgivningens krav.

Sparekassen foretog således i forbindelse med en låneansøgning en grundig vurdering af den
pågældende kundes låneformål, kundens økonomi, herunder regnskabsanalyser, samt kundens
evne til at servicere lånet. Sparekassen sørgede endvidere for i videst muligt omfang at
etablere sikkerheder for den ydede kredit. De af Sparekassen udarbejdede vurderinger blev
gemt i fysiske lånesagsmapper.

Det forhold, at materialet indeholdt i lånesagsmapperne er bortkommet i sagsøgerens varetægt
skal komme sagsøgeren til skade, således at det lægges til grund, at der har været et
omfattende skriftligt materiale som grundlag for Sparekassens udlån.



/

- 629 -

I relation til Sparekassens anvendelse af presserende bevillinger, jf. kreditinstruksens pkt.
2.3.7. gøres det gældende, at dette fandt sted med bestyrelsens vidende og accept.
Sparekassens anvendelse af presserende bevillinger fandt sted med FT´s fulde viden, uden at
FT fandt anledning til at gribe ind heroverfor. Først efter det ordinære tilsyn i 2008 afgav FT
den 12. august 2008 et påbud om, at Sparekassen skulle nedbringe antallet af presserende
bevillinger, alternativt forøge direktionens bevillingskompetence (jf.
ekstrakten s 9759).

Det gøres gældende, at bestyrelsens behandling af en presserende bevilling i henhold til
kreditinstruksens pkt. 2.3.7 var lige så grundig og fyldestgørende som den sagsbehandling, der
fandt sted i forhold til Sparekassens øvrige bevillinger, herunder behandling af direktionens
indstilling af bevillinger. Det var endvidere de samme informationer, der blev forelagt for
bestyrelsen og dermed dannede grundlag for bestyrelsens efterfølgende godkendelse af en
bevilling, uanset om der var tale om behandling af en indstilling til bevilling eller en
efterbevilling.

For Sparekassen var det et væsentligt konkurrenceparameter i markedet, at Sparekassen kunne
bevilge lån hurtigt til kunderne.

Østre Landsret har i Roskilde Bank-sagen om bankens anvendelse af presserende bevillinger
(dommen side 466) udtalt, at:

” Selvom anvendelsen af kreditinstruksens pkt. 2.8 har været meget omfattende,
og selvom det må lægges til grund, at presserende bevillinger fra navnlig Team
Erhverv også er blevet meddelt på et lavere niveau i banken end direktion eller
kreditudvalg, fremgår det, at alle de presserende bevillinger i sagen er blevet
forelagt for bestyrelsen, og at bestyrelsen ikke har haft bemærkninger til
bevillingerne. Det må derfor lægges til grund, at bestyrelsen har været enig i
bevillingerne.

Det fremgår af bevisførelsen, herunder forklaringerne afgivet af
Person 115 og Person 116, at de presserende bevillinger
blev behandlet på samme måde i bestyrelsen som andre bevillinger.

Der er efter bevisførelsen ikke grundlag for at fastslå, at det skriftlige
materiale, der er blevet forelagt for bestyrelsen i forbindelse med
kreditsagsbehandlingen og suppleret af – fortrinsvis – Person 117
mundtlige gennemgang på bestyrelsesmøderne, herunder af presserende
bevillinger, har været utilstrækkeligt. Landsretten har herved lagt vægt på
oplysningerne om karakteren og omfanget af det fremsendte
bestyrelsesmateriale og de afgivne forklaringer, herunder
Person 117 forklaring, om behandlingen af kreditsager på
bestyrelsesmøderne. Det er herunder lagt til grund, at den efterfølgende
behandling i bestyrelsen af de presserende bevillinger skete på grundlag af det
samme materiale som de andre skriftlige bevillinger. Det kan ikke lægges til
grund, at bestyrelsen har haft viden om, at presserende bevillinger skulle være
blevet meddelt af andre end direktionen eller kreditudvalget.

På den anførte baggrund og i lys af Finanstilsynets holdning er der efter
landsrettens opfattelse ikke det tilstrækkelige grundlag for at fastslå, at den
udstrakte brug af presserende bevillinger eller tvivlen om, på hvilket niveau i



/

- 630 -

banken den presserende bevilling er blevet meddelt, har haft en sådan konkret
betydning for bankens kreditgivning, at der ved denne praksis – uanset at den
fremstår letsindig og rummer risiko for, at bankens ledelse mister styring med
kreditgivningen – er handlet ansvarspådragende fra direktionens eller
bestyrelsens side. Der er således navnlig ikke grundlag for at fastslå, at
anvendelsen af presserende bevillinger har ført til indgåelse eller udvidelse af
engagementer, som banken ikke ville have indgået i øvrigt.”

Landsretten kan således lægge til grund, at Sparekassens anvendelse af presserende
bevillinger i sig selv ikke er ansvarspådragende.

5. Betydningen af revisionen

Sparekassens bestyrelse var naturligvis afhængig af den vurdering af engagementer, som
Sparekassens revisor hvert år foretog og kom med en uafhængig bedømmelse af.

Som bestyrelsesmedlemmer havde formandskabet ikke deres daglige gang i Sparekassen.
De havde derfor ikke mulighed for – og var heller ikke forpligtet til – at vurdere de enkelte
låneengagementer, herunder kundens mulighed for at afdrage på sin gæld eller behovet for
pant og sikkerhed. Bestyrelsen skal og kan således ikke vurdere, om der foreligger OI,V
eller skal ske hensættelser på et konkret engagement.

Bestyrelsesmedlemmer er i realiteten fuldstændige afhængige af de oplysninger, som de
modtager fra Sparekassens daglige ledelse og medarbejderne, ligesom de er afhængige af
de oplysninger, som de modtager fra revisionen.

I Capinordic-dommen (U 2019.1907 H) fastslog Højesteret følgende om betydning af
revisionens vurdering af engagementerne ved vurderingen af om bestyrelsen havde handlet
ansvarspådragende:

” Højesteret tiltræder, at bankens revisions vurdering af et låneengagement
og behov for nedskrivning kan indgå i bedømmelsen af, om bevillingen af et
lån har været forsvarlig.”

Det gøres gældende, at der ved vurderingen af ansvarsspørgsmålet i relation til Sparekassens
bestyrelsen, skal lægges vægt på revisionens vurdering af de enkelte låneengagementer som
indgår i nærværende sag. Der skal lægges vægt på revisionens konkrete vurdering af de
enkelte engagementer, om der var OIV på engagementet og revisionens vurdering af behovet
for nedskrivning.

Dette indebærer, at hvis revisionen ikke har fundet indikationer på OIV eller behov for
nedskrivninger, så kan bestyrelsen støtte sig til den vurdering ved udførelsen af deres
bestyrelseshverv.

Det gøres gældende, at bestyrelsen – herunder Formandskabet – ikke fik nogen advarsel fra
revisionen forud for finanskrisens indtræden i efteråret 2008 efter Roskilde Banks konkurs.
Der tilgik således ikke – fra revisionen (eller andre) – bestyrelsen advarsler om, at der var
OIV eller behov for hensættelser på nogle af de konkrete engagementer, der udgør grundlaget
for FS´ påstand i sagen.

Når revisionen – som har foretaget en grundig gennemgang og vurdering af de enkelte
engagementer årligt – ikke har fundet anledning til at fremkomme med bemærkninger



/

- 631 -

hertil, så har bestyrelsen været i god tro om engagementerne og at der ikke var behov for OIV
eller nedskrivninger på disse.

Bestyrelsen har gennemgået dels udkast til årsrapporterne og dels revisionsprotokollaterne
hvert år, og det kan klart fastslås, at revisionen ikke har givet anledning til nogen forbehold fra
revisorerne (BDO og Sagsøgte 5). I årsrapporterne for 2005, 2006 og 2007 er der ingen
således ingen bemærkninger til omfanget af de hensættelser, som er foretaget i Sparekassen.

Tilsvarende kan fastslås om revisionsprotokollaterne, hvor de konkrete engagementer
gennemgås. Helt overordnet kan det fastslås om alle de engagementer, som FS har påberåbt
sig til støtte for deres krav mod de sagsøgte, at revisionen i revisionsprotokollaterne for alle de
relevante år erklærer, at man kan tilslutte sig Sparekassens ledelses vurdering af, at der ikke er
behov for nedskrivninger på de enkelte engagementer.

Der er således ikke ét af de konkrete engagementer, hvor revisionen fremsætter en
bemærkning, som skulle have givet bestyrelsen anledning til at reagere.

Således fremgår det af revisionsprotokollatet for 2005 (ekstrakten s. 3822):

” Nedskrivninger og hensættelser
Vi har gennemgået pengeinstituttets engagementer ultimo 2005 med henblik på
at vurdere, hvorvidt den samlede måling af engagementer afspejler det bedste
aktuelle skøn.

Nedskrivningerne til tab på engagementer foretages på grundlag af en
individuel og gruppevis vurdering, og er opgjort og nedskrevet til 37.390 tier. i
årsrapporten.

Gennemgangen har primært omfattet de største enkeltengagementer, samt
engagementer, hvortil der skønnes at knytte sig en beløbsmæssig væsentlig
risiko.

Vor revision af pengeinstituttets engagementer er foretaget dels ved stikprøver,
og dels ved gennemgang af kreditafdelingens vurderingsprincipper og
principper for nedskrivninger.

Nedskrivninger på udlån og garantier andrager 37.390.000 kr.
Vi har foretaget en gennemgang af alle væsentlige udlån. På udlån, hvor der
skønnes at være en objektiv indikation for værdiforringelse, har vi foretaget en
vurdering af nedskrivningstesten Vurderingen er foretaget i forbindelse med en
gennemgang med direktør og afdelingsledere i Sparekassen.

Grundlaget for vurderingen af det enkelte engagement har været en udskrift af
totalengagementet for den enkelte kunde med hertil hørende beskrivelse og
opgørelse af sikkerheder, nedskrivningstest m.v. samt regnskabsanalyser, hvor
sådanne forefindes.

Herudover har gennemgangen omfattet drøftelser med pengeinstituttets og
kreditområdets ledelse, og pengeinstituttets direktion har overfor os erklæret,



/

- 632 -

"at pengeinstituttets samlede måling af engagementer pr. 31. december 2005
afspejler det bedste aktuelle skøn."

På baggrund af ovennævnte gennemgang og meddelte oplysninger, er det
sammenfattende vor vurdering, at pengeinstituttets måling af engagementer
afspejler det bedste aktuelle skøn. Vi kan derfor tilslutte os den af ledelsen
anlagte vurdering.”

Af de efterfølgende årsrapporter for 2006 og 2007 fremgår ligeledes intet, som burde have
givet bestyrelsen anledning til ikke at stole på Sparekassens daglige ledelses långivning
eller de engagementer, som Sparekassen indgik i.

Sammenfattende gøres det på baggrund af Højesterets tilkendegivelse i Capinordic-
dommen gældende, at revisionens vurderinger af Sparekassens engagementer, og i den
forbindelse i særlig grad de engagementer, som indgår i nærværende sag, fører til, at
Sparekassens bevillinger må bedømmes som forsvarlige, og at det ikke var
ansvarspådragende for bestyrelsen at godkende de pågældende bevillinger.

6. Betydningen af Finanstilsynets undersøgelser

I Capinordic-dommen (U 2019.1907 H) fastslog Højesteret følgende om betydning af FT´s
vurdering af engagementerne ved vurderingen af om ledelsen havde handlet
ansvarspådragende:

”Finanstilsynet foretager som led i sit tilsyn en gennemgang af udvalgte
låneengagementer. Tilsynet vurderer i den forbindelse det enkelte låns
bonitet med henblik på opgørelse af bankens solvensbehov. Der er ikke tale
om, at Finanstilsynet vurderer, om det var forsvarligt at bevilge lånet.
Højesteret finder imidlertid, at det ved vurderingen af, om en bankledelse har
pådraget sig erstatningsansvar, efter omstændighederne kan indgå, at
Finanstilsynet har foretaget en bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den
forbindelse lægges vægt på, hvilket oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde,
og hvor tæt bedømmelsen tidsmæssigt foretaget på lånets bevilling.”

Vidne 16, som var ansat som fuldmægtig i Finanstilsynet og var medundersøger ved
tilsynet af Sparekasse i 2008 forklarede således for landsretten:

”Det var helt sædvanligt, at tilsynet forud for en undersøgelse bad om
indsendelse af revisionsprotokoller. Tilsynet fik i forvejen indsendt
revisionsprotokollen sammen med årsrapporterne, men tilsynet interesserede
sig også for revisionsprotokollater for indeværende år. Revisionens
protokollater var et væsentligt oplysningsgrundlag for tilsynet, som gav
tilsynet god mulighed for at opdatere sin viden om det enkelte institut. I
revisionsprotokollen var det især bemærkningsafsnittet og afsnittet om
beskrivelse af de 10 største engagementer, som tilsynet havde fokus på. Ved
gennemgangen af afsnittet af de 10 største engagementer havde de særlig
fokus på, om instituttet havde taget væsentlige risici, og hvordan revisionen
havde forholdt sig til instituttets vurdering af engagementerne. Det var
væsentligt for tilsynet at se, hvordan revisionen havde vurderet de store
engagementer. Hvis der var kritiske bemærkninger fra revisionen, var det
noget tilsynet tog alvorligt og reagerede på, herunder i sidste ende ved at
foretage et ekstraordinært tilsynsbesøg.”



/

- 633 -

Landsretten skal således lægge til grund, at FT var bekendt med Sparekassens og revisionens
bedømmelse af OIV og behovet for hensættelser for Sparekassens største engagementer frem
til 12. august 2008, hvor tilsynet fremsendte sin sidste rapport efter en ordinær undersøgelse
før Sparekassen gik ned.

Landsretten skal også lægge til grund, at FT ikke på noget tidspunkt før efteråret 2008
reagerede på en årsrapport eller et revisionsprotokollat fra Sparekassen, og at FT dermed
måtte have anerkendt Sparekassens og revisionens vurdering af OIV og behovet for
nedsættelser, idet Vidne 16 specifikt bemærkede, at revisionsprotokollaterne var et væsentligt
oplysningsgrundlag for tilsynet, og at tilsynet reagerede hvis der var kritiske bemærkninger
fra revisionen, idet man tog sådanne advarsler alvorligt.

Vidne 15, der var vicedirektør i Finanstilsynet fra 1986 og frem til 2011 forklarede følgende
for landsretten:

” Han var ikke selv så dybt nede i engagementerne i et pengeinstitut, som
inspektørerne var, men han kunne godt vurdere et engagement. Han kendte til
tilsynets karaktersystem med karaktererne 3, 2a, 2b, 1a og 1b, herunder
forskellen på et 2a og et 2b engagement. Der var en væsentlig forskel. Et 2a
engagement blev betragtet som et normalt godt engagement, mens et 2b
engagement havde nogle risikomomenter. 2b engagementer ville hurtigere
kunne komme i en nedskrivningssituation. Et normalt engagement var et
engagement uden den store tabsrisiko. Et 2a engagement var noget mere
robust end et 2b engagement, og der var en lavere sandsynlighed for
nedskrivninger. Der er naturligvis en gråzone mellem 2a og 2b, og der er
usikkerhed forbundet med enhver vurdering af et engagement. Et engagement
med en kunde med en dårlig egenkapital, men med gode sikkerheder, kunne
godt være et 2a engagement. Der kunne godt være sikkerheder, der ikke
nødvendigvis dækkede hele engagementet. Karakteren 2a kunne de normalt
ikke give uden at være i besiddelse af seneste regnskab, hvis sikkerhederne
var dårlige.”
(vores understregning)

Landsretten må således ved sagens afgørelse lægge til grund, at FT ved tildelingen af
karakteren 2A til et givent engagement, enten har været i besiddelse af det seneste
regnskab for kunden eller FT har vurderet at sikkerhederne i engagementet har været
tilfredsstillende.

Vidne 14 som var ansvarlig undersøger fra Finanstilsynet ved tilsynets
undersøgelse af Sparekassen i 2008 afgav ligeledes forklaring for landsretten og oplyste
følgende om formålet med engagementsgennemgangen:

”Tilsynets engagementsgennemgang skulle udmunde i, at de kunne lave deres
egen bedømmelse af engagementet og give det en karakter efter tilsynets
karakterskala, ligesom de skulle forholde sig til, om der var behov for
yderligere nedskrivninger.
(vores understregning)

Endvidere udtalte hun følgende om grundlaget for engagementsgennemgangen og den
efterfølgende karaktergivning:



/

- 634 -

” Selvom de i flere tilfælde ikke havde de nyeste regnskabsoplysninger for
kunden, kunne de godt give engagementet en karakter ud fra de oplysninger, de
havde. Tilsynet kiggede herunder på, hvilken branche, kunden var i. Hvis de
ikke fik fyldestgørende oplysninger, ville det nok afspejle sig i den karakter, de
gav engagementet. Oplysning om kundens branche var overordentlig vigtigt.
Nogle brancher var mere risikofyldte end andre, og hvis et pengeinstitut havde
en stor eksponering mod en enkelt branche, kunne det havde betydning for det
individuelle solvensbehov. Nogle brancher var mere risikobetonede end andre,
og det kunne godt spille en rolle ved karaktergivningen. Under gennemgangen
med den kundeansvarlige kunne de spørge til, om der var yderligere
sikkerheder, og i enkelte tilfælde kiggede de også på, om sikkerhederne rent
faktisk var etableret, herunder om sikringsakter var overholdt.”

Der var således tale om, at tilsynets karakter til de konkrete engagementer i nærværende sag
også afspejlede omfanget af de oplysninger, som tilsynet modtog.

I sit notat af 10. oktober 2008 (ekstrakten s. 9951 ff.) til Sparekassen om Sparekassens
solvensbehov blev karaktersystemet af FT beskrevet således (ekstrakten s. 9955):

”Karakter Beskrivelse Tabssandsynlighed
3 Risikofrie og supergode 0 eller 1

2a Rigtig gode/mellemgode/mindre gode 2, 5 eller 10

2b Risikofyldte/nogen risiko/megen risiko 20, 30 eller 50

1 og 0 Nedskrivnings- og tabsengagementer 100”

De karakterer som tilsynet tildelte Sparekassens 50 største engagementer i forbindelse med det
ordinære tilsyn i 2008 fremgår af ekstrakten s. 9969. Karaktererne til de engagementer som
ligger til grund for FS´ erstatningskrav i nærværende sag har alle fået mindst karakteren 2b
eller over, og alene to engagementer har en tabssandsynlighed på 50%. FT vurderede også, at
alene ét af de engagementer som er omfattet af nærværende sag, havde et nedskrivningsbehov.

Det gøres på denne baggrund gældende, at det forhold, at FT i efteråret 2008, efter en grundig
gennemgang af Sparekassens 50 største engagementer, vurderede at boniteten heraf ikke gav
anledning til større eller væsentlige korrektioner, skal tillægges betydelig vægt, jf. Højesterets
præmisser i Capinordic-dommen som gengivet ovenfor.

FT har således vurderet boniteten af Sparekassens engagementer på samme måde som
Sparekassens ledelse og revision, og bestyrelsen kan således ikke ifalde ansvar for at have
bevilget lånene.
FT fandt således efter engagementsgennemgangen i 2008, at Sparekassen levede op til
kravene i den finansielle lovgivning for drift af et pengeinstitut, herunder i relation til
likviditets- og solvenskravene. Havde det ikke været tilfældet, ville FT have været forpligtet
til, at fastsætte et øget solvenskrav, hvilket ubestridt ikke er sket.

7. Finanskrisens betydningen for Sparekasses krak



/

- 635 -

Det gøres gældende, at årsagen til Sparekasses krak ene og alene er begrundet i den finansielle
krise som opstod i sommeren/efteråret 2008, som ingen finansielle aktører – herunder
Finanstilsynet og Nationalbanken – forventede eller bare tilnærmelsesvist forudså, inden den
ramte såvel det internationale som det danske finansmarked.

Bestyrelsen havde – ligesom de øvrige pengeinstitutter i Danmark – ingen mulighed for at
forudse, at finanskrisen ville sætte så kraftigt ind som den gjorde i efteråret 2008, og at den
ville have den betydning, som den fik for Sparekassens engagementer.

Det gøres i denne sammenhæng gældende, at udviklingen i den retlige regulering i den
relevante perioden fra 2005-2008 har været med til at forøge skadevirkningerne og effekten af
finanskrisen. Det var imidlertid ikke muligt for aktørerne i finanssektoren – eller lovgiverne –
at forudse, at udviklingen i den retlige regulering ville bidrage til skadevirkningerne og
effekten af finanskrisen. Det bemærkes, at FT har udøvet sin tilsynsvirksomhed på grundlag af
den samme retlige regulering.

Det gøres derfor gældende, at landsretten skal inddrage betydningen af finanskrisens
indtræden ved vurderingen af ansvarsgrundlaget for de enkelte engagementer, som bestyrelsen
bevilgede i årene 2005-2008. Det gøres videre gældende, at finanskrisen var af et sådant
omfang og karakter, at bestyrelsen ikke burde have forudset dens indtræden i forbindelse med
godkendelsen af de enkelte konkrete bevillinger.

8. Ansvarsgrundlaget

8.1 Generelt 
Det gøres gældende, at ansvarsgrundlaget for bestyrelsen i nærværende sag, er et almindelig
culpaansvar, og ikke et skærpet ansvar i form af et professionsansvar.

Højesteret har i Capinordic-dommen fastslået følgende om ansvarsgrundlaget for
ledelsesmedlemmer af en bank:

” 3.1. Ansvarsvurderingen
Af den dagældende aktieselskabslovs § 140, 1. pkt., fremgår, at
bestyrelsesmedlemmer og direktører, som under udførelsen af deres hverv
forsætligt eller uagtsomt har tilføjet selskabet skade, er pligtige at erstatte
denne.

Bestemmelsen, der med mindre sproglige justeringer er videreført i
selskabslovens § 361, stk. 1, 1. pkt., fastsætter et almindeligt culpaansvar. Der
er ikke i lovgivningen i øvrigt eller efter retspraksis grundlag for at fastslå, at
der gælder en skærpet ansvarsnorm for ledelsesmedlemmer i en bank.”
(vores understregning)

Det gøres gældende, at samme ansvarsvurdering skal anvendes i forhold til
ledelsesmedlemmer af en Sparekasse.

Det gøres gældende, at bestyrelsesmedlemmerne fulgte godt med i Sparekassens forhold. Til
alle bestyrelsesmøder var bankens solvens og likviditet et fast punkt på dagsorden.
Engagementerne blev gennemgået indgående på bestyrelsesmøderne, og den relevante
medarbejder blev om nødvendigt indkaldt til at uddybe eller afklare konkrete forhold.



/

- 636 -

Det beslutningsgrundlag som bestyrelsesmedlemmerne havde for at godkende bevillingerne
har været omdiskuteret. Men kan på baggrund af Vidne 16's og Vidne 14's fra Finanstilsynets
forklaringer lægges til grund, at der var et omfattende materiale på de enkelte
låneengagementer, indeholdende regnskaber, regnskabsanalyser, budgetter og andet relevant
materiale.

Der var ikke forskel på beslutningsgrundlaget for en lånesag, der blev behandlet som en
bevilling eller en efterbevilling. Bestyrelsen fik således samme materiale og oplysninger ved
behandlingen af efterbevillinger som ved andre bevillinger.

Alle efterbevillinger blev bevilget/godkendt af direktør Sagsøgte 1. Alle efterbevillinger blev
efterfølgende forelagt bestyrelsen, som, efter en forelæggelse og gennemgang af
beslutningsgrundlaget for den enkelte bevilling, godkendte bevillingen.

Det bemærkes særligt i denne sammenhæng, at bestyrelsen kunne have – og i efteråret 2008
konkret tog initiativ til – at forhøje beløbsgrænsen i bevillingsinstruksen, således at
direktionen fik en højere bevillingsbeføjelse.

Spørgsmålet er således alene om det ville have ført til et andet resultat for Sparekassen, hvis
de pågældende efterbevillinger var blevet bevilget af bestyrelsen som første led. Det kan ikke
antages, da bestyrelsen efterfølgende behandlede og godkendte bevillingerne.

Det bemærkes i denne sammenhæng særligt for så vidt angår efterbevillinger, at Højesteret
fastslog følgende om anvendelsen af efterbevillinger i Capinordic-dommen:

” Højesteret finder, at den omstændighed, at bestyrelsen fraviger egne
retningslinjer eller accepterer, at bankens direktion fraviger disse, ikke i
sig selv kan anses for ansvarspådragende. Et ansvar må forudsætte, at
det efter en konkret vurdering i det enkelte tilfælde har været uforsvarligt
at fravige egne retningslinjer eller acceptere en sådan fravigelse.”

Det må derfor lægges til grund, at beslutningsgrundlaget for den enkelte bevilling eller
efterbevilling var i orden.

8.2 Det forretningsmæssige skøn
I Eik Bank-dommen (Mat.saml. s. 6950) fastslog landsretten følgende om ledelsens
forretningsmæssige skøn:

” Landsretten finder, at der bør udvises forsigtighed med at tilsidesætte det
forretningsmæssige skøn, der inden for lovgivningens rammer er udøvet af
bankens bestyrelse og direktion ved bevillingen af og opfølgning på et lån.
Landsretten har i den forbindelse tillige lagt vægt på oplysningerne om
bankens forretningsmæssige formål med den konkrete bevilling, herunder om
dispositionen kan anses for (u)egnet til at opnå det angivne formål.

Såfremt det ved en bevilling af et lån eller en anden disposition foretaget af de
sagsøgte ledelsesmedlemmer kan lægges til grund, at denne ikke (kun) er
foretaget ud fra forretningsmæssige hensyn til banken, finder landsretten dog,
at der må stilles skærpede krav til, at de sagsøgte ledelsesmedlemmer har
sikret, at hensynet til banken ikke blev tilsidesat.



/

- 637 -

Det bemærkes herved, at Finansiel Stabilitet ikke har gjort gældende, at der i
banken er bevilget et lån eller i øvrigt foretaget en anden disposition til fordel
for et medlem af ledelsen eller et selskab kontrolleret heraf eller for et andet
selskab i EIK Bank-koncernen.”

Højesteret fastslog noget stort set tilsvarende i Capinordic-dommen om end med en anden
ordlyd:

”En beslutning om at yde et lån beror i vidt omfang på et forretningsmæssigt
skøn navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal
foretages på et forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå
formålet med lånet, låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og
kundens evne til at drive sin virksomhed, herunder i lyset af den almindelige
økonomiske konjunktur. Hvilke krav der skal stilles, for at en bevilling kan
anses for at være forsvarlig, vil bero på en samlet
vurdering i det enkelte tilfælde. Højesteret finder, at der bør udvises
forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, der er udøvet af
bankens bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån.

Samme forsigtighed skal ikke udvises, hvis det må antages, at en bevilling af et
lån eller en anden disposition knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra
forretningsmæssige hensyn til banken, men også ud fra andre - og banken
uvedkommende - hensyn. Højesteret finder, at der i en sådan situation må
stilles skærpede krav til, at det er blevet sikret, at bankens interesser ikke er
tilsidesat.”

Udgangspunktet er således, at der skal udvises forsigtighed med at tilsidesætte det
forretningsmæssige skøn, som ligger i en beslutning om at yde et lån. Den
forretningsmæssige vurdering, der ligger i – på et sagligt og oplyst grundlag – at beslutte
om man vil yde et lån, bør som udgangspunkt ikke tilsidesættes. Såvel landsretten som
Højesteret fastslår imidlertid, at der ikke skal udvises samme forsigtighed, hvis der kan
siges at foreligge inhabilitet eller hvis långivningen er begrundet i andre hensyn end til det
pågældende pengeinstitut.

Det siger sig selv, at en sådan modifikation til udgangspunktet om at udvise forsigtighed
med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, er fornuftig. En beslutning om at yde et
lån skal alene begrundes i saglige forretningsmæssige hensyn til pengeinstituttet. Er der
andre pengeinstituttet uvedkommende hensyn, som ligger til grund for beslutningen om at
yde lån, ja så skal det overvejes i højere grad, om pengeinstituttets interesser er blevet
tilsidesat.

Finansiel Stabilitet har i nærværende sag ikke gjort gældende, at der i Sparekassen er
bevilget et lån eller i øvrigt foretaget en disposition til fordel for et medlem af ledelsen
eller i øvrigt ud fra Sparekassen uvedkommende hensyn. 
 
Det gøres derfor gældende, at der i nærværende sag ikke er nogen anledning til at fravige
princippet, som fastslået af Højesteret i Capinordic-dommen, om at udvise forsigtighed med at
tilsidesætte det forretningsmæssige skøn ved de enkelte beslutninger om at bevilge de
konkrete engagementer.

8.3 Blanco-element



/

- 638 -

Det gøres gældende, at et blanco-element i en bevilling – også i de tilfælde hvor der er tale om
et betydeligt blanco-element – ikke i sig selv er afgørende for, om de sagsøgte har handlet
ansvarspådragende.

Blanco-elementet i en bevilling angår den usikrede del af lånet, dvs. den del af lånet som
låntageren ikke kan stille sikkerhed for.

Det gøres i denne forbindelse gældende, at blanco-elementet er et udtryk for låntagers
mulighed for at indfri gælden på et hvilket som helst tidspunkt. Dette er imidlertid uden
betydning for ansvarsvurderingen af om der er handlet ansvarspådragende ved de enkelte
bevillinger.

Som udgangspunkt må det antages, at en låntager ikke er i stand til at indfri et lån på det
tidspunkt hvor det optages. Ellers er der ingen anledning til at optage lånet.

Det afgørende for om et pengeinstitut bør yde et lån afhænger først og fremmest af om kunden
kan afdrage på gælden. Naturligvis skal et pengeinstitut sikre sig sikkerhed i videst mulige
omfang, men det ikke er afgørende om blanco-elementet er 30 eller 50%. Det er derimod den
kreditvurdering, der foretages af kunden. Hvilke muligheder har kunden for at servicere den
gæld der optages i Sparekassen?

Landsretten skal erindre, at FT ved deres tilsyn i sommeren 2008 ikke havde bemærkninger til
blanco-elementet i Sparekassens 50 største engagementer.

Det gøres derfor gældende, at blanco-elementet i de konkrete engagementer som er omfattet af
nærværende sag, ikke er ansvarspådragende for bestyrelsen.

9. Tab, kausalitet og adækvans

Det gøres gældende, at sagsøger ikke har dokumenteret at have lidt et erstatningsretligt
relevant tab. Det gøres også gældende, at Sparekassens eventuelle tab ikke er en kausal og
påregnelig følge af bestyrelsens beslutninger.

Det gøres således gældende, at Sparekassens likviditetsmæssige vanskeligheder skyldtes en
kombination af forskellige udefra kommende forhold, som ingen af de sagsøgte parter – eller
andre professionelle aktører, herunder Finanstilsynet – havde forudset eller havde mulighed
for at forudse.

Det kan lægges til grund, at krisen på ejendomsmarkedet medførte betydelige fald i værdierne
på fast ejendom, hvilket påførte Sparekassens kunder tab. Værdifaldet resulterede også i, at
Sparekassens sikkerheder i vidt omfang helt eller delvist mistede sin værdi. Det kan også
lægges til grund, at effekten af krisen på ejendomsmarkedet blev forstærket af den globale
finanskrise, som indebar en nedsmeltning af interbankmarkedet (såvel nationalt som
internationalt), idet ikke alene Sparekasse, men stort set hele pengeinstitutbranchen, fik store
vanskeligheder ved at fremskaffe den nødvendige likviditet.

10. De konkrete bevillinger

Formandsskabet kan i det hele tilslutte sig de bemærkninger, som direktør Sagsøgte 1 har
fremført om bevillingsgrundlaget for de enkelte bevillinger og om



/

- 639 -

sagsbehandling i bestyrelsen af såvel bevillinger som efterbevillinger. Formandsskabet kan
endvidere tilslutte sig de anbringender der er fremført til støtte herfor.

Formandsskabet kan således tilslutte sig, at samtlige kreditter er bevilget på et forsvarligt
grundlag og på baggrund af en grundig analyse af kundernes økonomiske forhold, herunder en
analyse af, om kunderne kunne servicere de tilsagte kreditter. Sikkerheder blev i videst muligt
omfang etableret til at sikre tilbagebetaling af de ydede lån. Sparekassen bestræbte sig ved
ejendomsrelaterede engagementer på at yde kreditten mod at få 1. prioritetspant i den
erhvervede ejendom.

Det gøres endvidere gældende, at den kritik, som skønsmændene har rejst af sparekassens
kreditorganisation, bestrides som værende udokumenteret og i øvrigt uden erstatningsretlig
relevans for de krav, der er nedlagt påstand om i sagen.

Friholdelse

I tilfælde af solidarisk domfældelse med én eller flere af de øvrige sagsøgte gøres det
gældende, at disse in solidum, subsidiært alternativt, i det indbyrdes forhold skal friholde
Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 for ethvert beløb, de måtte blive pålagt at betale til sagsøgeren,
herunder sagsomkostninger og renter.
Det gøres i denne forbindelse gældende, at Formandsskabet som en del af bestyrelsen var
afhængig af de oplysninger, bestyrelsen modtog fra direktionen og revisionen.

Hverken direktionen eller revisionen fremsatte over for bestyrelsen, herunder
Formandsskabet, nogen advarsler, som kunne have givet bestyrelsen anledning til at gribe ind.
Tværtimod var revisionens gennemgang af Sparekassens største bevillinger en blåstempling af
den vurdering af engagementerne, som Sparekassens administration og ledelse havde givet de
pågældende engagementer.

Da bestyrelsen dermed ikke har haft anledning til at gribe ind i forhold til de bevilgede
engagementer, gøres det gældende, at Formandsskabet skal friholdes af de øvrige
medsagsøgte for ethvert beløb, de måtte blive pålagt at betale sagsøgeren.

11. Lempelse

Formandsskabet er ikke omfattet af en forsikring, der dækker deres arbejde i Sparekassens
bestyrelse, og eventuelt domsbeløb vil dermed skulle erlægges af dem personligt.

Såfremt Landsretten mod forventning måtte nå frem til, at Formandsskabet har handlet
ansvarspådragende, og at sagsøger har ført det fornødne bevis for et erstatningsretligt relevant
tab, så er der grundlag for at lempe erstatningskravet, jf. selskabslovens 363, stk. 1 og
erstatningsansvarslovens (EAL) § 24.

Det bør i den forbindelse lægges vægt på, at ingen af de kritiserede handlinger eller
undladelser på noget tidspunkt har haft et andet sigte end at værne Sparekassens interesser, og
således ikke har tilgodeset uvedkommende personlige interesser hos Sparekassens bestyrelse.

Der er fremlagt dokumentation for Formandsskabets økonomiske forhold. Det bør noteres, at
der er et åbenlyst misforhold mellem det fremsatte erstatningskrav og Formandsskabets
betalingsevne. Såvel Sagsøgte 2 som Sagsøgte 3 er gået på pension, således at deres
formueforhold i realiteten aldrig vil forbedres. Det vil derfor være helt åbenbart



/

- 640 -

urimeligt byrdefuldt at pålægge Formandsskabet at udrede et erstatningskrav, som de ikke kan
– og aldrig vil kunne komme til – at betale, hvorfor der også af denne årsag er er grundlag for
at lempe et eventuelt erstatningskrav.

Det gøres endvidere gældende, at der ved fastlæggelsen af et eventuelt erstatningskrav for
Formandsskabet, skal tages hensyn til foreliggende forsikringsdækninger, jf. EAL § 25, stk. 2.
Efter det oplyste, er revisionen omfattet af forsikringsdækninger.

Endelig skal der ved fastlæggelsen af Formandsskabets eventuelle endelige erstatningspligt,
såfremt de dømmes solidarisk erstatningsansvarlige med andre sagsøgte, tages hensyn til
ansvarets beskaffenhed og sagens omstændigheder i øvrigt, jf. EAL § 25, stk. 1.

12. Den Europæiske Menneskeretskonvention

De Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 gør gældende, at sagsbehandlingen indebærer en krænkelse af
artikel 6, stk. 1 i Den Europæiske
Menneskerettighedskonvention, idet nærværende sag ikke er afgjort/kan forventes afgjort
inden for en rimelig frist.

Det må ved sagens afgørelse lægges til grund, at sag er anlagt ved stævning af 23.
december 2010.

Sagen i første instans kan forventes afgjort primo 2020. En eventuel ankesag i bedste fald
nogle år efter.

Når denne sag således får sin afslutning, vil der utvivlsomt være hengået 10-12 år fra sagens
anlæg. En sådan sagsbehandling er en krænkelse af artikel 6 stk. 1 i Den Europæiske
Menneskerettighedskonvention. Det understreges i den forbindelse, at der er ingen rimelig
begrundelse for, at der nu er hengået knap 7,5 år fra sagens anlæg til det seneste processkrift
fremkommer. En væsentlig mere kompliceret sag (Amagerbank-sagen) blev anlagt den 22.
marts 2013. Dom i første instans blev afsagt den 12. juni 2017.

Det understreges, at de Formandsskabet på ingen måde har givet anledning til eller været
årsag til det uacceptable tidsmæssige forløb af sagen.

Den langvarige sagsbehandling har haft den konkrete konsekvens for de sagsøgte, at
procesrenterne af påstanden beregnet fra 23. december 2010 til 31. december 2019 udgør
mere end 180 mio. kr.! Selv renterne af det påstævnte beløb, vil Formandsskabet være ude af
stand til at betale.”

6.4 BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab og Sagsøgte 4 BDO og Sagsøgte 4 har i

deres fælles skriftlige proceduredokument anført følgende (noter og afsnitsnummerering er

udeladt):

”…..
1.3 De indhentede skønsrapporter vedrørende henholdsvis 2006 og 2007 fremsendt

til Vestre Landsret den 5. marts 2018



/

- 641 -

Det gøres i relation til de indhentede skønsrapporter vedrørende henholdsvis 2006 og 2007
(fremsendt til Vestre Landsret den 5. marts 2018) gældende, at processen omkring
udarbejdelsen af de pågældende skønsrapporter har haft en karakter, der medfører, at
skønsrapporternes tilblivelse indebærer en tilsidesættelse af EMD art. 6, 1, jf. Mantovanelli v.
France, 8/1996/627/810, Council of Europe, European Court of Human Rights, 17 February
1997 (M side 4039 ff.).

Videre gøres det gældende, at en række specifikke passager/besvarelser (nærmere nedenfor i
punkt 2.1.4) skal udgå af sagen og dermed ikke lægges til grund ved rettens stillingtagen til,
hvorvidt de sagsøgte kan ifalde erstatningsansvar overfor Finansiel Stabilitet.

De tidligere nedlagte anbringender og påberåbte beviseligheder fastholdes fuldt ud.

I det følgende betegnes sagsøgte 4 og 5 samlet som BDO, medmindre andet konkret er anført.
BDO og Sagsøgte Revisionsfirma ApS betegnes samlet som revisionen, medmindre andet
konkret er anført.

2. Anbringender

2.1 Overordnede anbringender

Ved nærværende skriftlige procedurebemærkninger foretages der en sammenfatning af BDO’s
påstande og de overordnede anbringender, der på vegne BDO gøres gældende til støtte for de
af BDO nedlagte påstande.

BDO vil under den mundtlige procedure fremhæve det faktum, BDO finder landsretten kan
lægge til grund på baggrund af den gennemførte bevisførelse, samt i øvrigt nærmere redegøre
for de i nærværende procedurebemærkninger anførte, herunder anbringender og henvisninger
til retspraksis/lovgivning samt revisionsfaglige normer.

Der henvises tillige til BDO’s processkrift af 2. januar 2019 (E side 23954).

Videre vil ethvert anbringende eller synspunkt, der fremføres af sagens øvrige parter, og som
er egnet til at støtte de af BDO nedlagte påstande, ligeledes blive påberåbt af BDO.

2.1.1 Sagens faktum – manglende sagsmapper

Indledningsvist finder BDO anledning til at fremhæve, at således som sagen er skåret til af
Finansiel Stabilitet ved processkrift 6 af den 18. maj 2018, handler sagen ikke længere om,
hvorvidt Sparekasses tidligere bestyrelse og direktion kan ifalde ansvar for at
sparekassen blev nødlidende i foråret 2009, altså et generelt ansvarsgrundlag baseret på
påberåbt uforsvarlig drift af Sparekasse og i forhold til revisionen, at revisionen
ikke afdækkede de forhold i Sparekasse - som Finansiel Stabilitet påberåbte som
ansvarspådragende - og dermed forhindrede fortsat drift af sparekassen.

Derimod handler sagen nu om, hvorvidt sparekassens direktion og bestyrelse kan ifalde
ansvar i relation til en række konkrete bevillinger og videre i relation til revisionen,
hvorvidt revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække de forhold,
Finansiel Stabilitet påberåber som manglende kreditsagsbehandling i forhold til de



/

- 642 -

konkrete engagementer og i så fald, hvilket tab der eventuelt måtte være påført sparekassen
som følge heraf.

Den genstand/de genstande sagen drejer sig om, er således en række konkrete lånesager, der
dokumenterbart forelå i sparekassen i form af sagsmapper i den for nærværende sag relevante
periode, nemlig 2006 – 2008. Se hertil omkring sagsmapperne og de oplysninger, der kunne
fremgå deraf, eksempelvis tidl. erhvervschef Vidne 5's forklaring, forklaringsprotokollen 131,
132 - 135, 138-142, 145-148, tidl. direktør Sagsøgte 1's forklaring, forklaringsprotokollen
siderne 6, 15, 23, 24, 27, 33, 38, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 48, 56, 58, 60, 61, 65 og 70,
statsautoriseret revisor Sagsøgte 4's forklaring, forklaringsprotokollen siderne 89, 93, 94 og
96, cand. merc. aud. Vidne 12's forklaring, forklaringsprotokollen siderne 111 og 115,
erhvervsmedarbejder og bestyrelsesmedlem Vidne 3's forklaring, forklaringsprotokollen side
116, erhvervsmedarbejder Vidne 11's forklaring, forklaringsprotokollen side 124-125, IT-og
administrationschef Vidne 4 forklaringsprotokollen side 155, erhvervsmedarbejder Vidne 9's
forklaring, forklaringsprotokollen side 161, advokat Vidne 1's forklaring,
forklaringsprotokollen side 187, samt E side 13973 og tidl. direktør Vidne 20's forklaring,
forklaringsprotokollen side 193.

Der henvises i den forbindelse videre til BDO’s opfordring 12 i foreløbigt svarskrift af 28.
oktober 2011 (E side 654):

"På den baggrund opfordres (12) sagsøgeren til at fremlægge
sagsmapper/sagschartek indeholdende samtlige dokumenter fra oprettelsen i
Sparekasse til dato -på de engagementer, som sagsøgeren gør gældende,
sagsøgeren har lidt et erstatningsrelevant tab på. Når disse oplysninger
foreligger, vil BDO forholde sig yderligere til det fremlagte materiale, og i den
forbindelse tillige fremkomme med yderligere bemærkninger til spørgsmålet om
årsagsforbindelse."

Finansiel Stabilitet besvarer provokationen således i maj 2012 (E side 831 f.):

” Opfordring 12
Svar:
"Sagsøger opfordres (12) til at fremlægge sagsmapper/sagschartek indeholdende
samtlige dokumenter fra oprettelsen i Sparekasse til dato - på de engagementer,
som sagsøgeren gør gældende, sagsøgeren har lidt et erstatningsrelevant tab på.
Der henvises til stævningen og replikkens afsnit 3 og 6. Det tab, der gøres
gældende, er at tab er lidt ved den af Direktøren og Formandskabet letsindige
kreditgivning, herunder til Sparekassens allerstørste kunder. Eksempler på
letsindig kreditgivning er påvist ved det mangelfulde og flere gange misvisende
indhold af de bevillingsindstillinger, der blev forevist bestyrelsen, men hvor
kreditter allerede var ydet af Direktøren eller underordnede medarbejdere
forinden. Hermed er påvist såvel letsindighed og uagtsomhed fra Direktørens
som Formandskabets side. I dette materiale indgår flere eksempler på
kreditgivning til Sparekassens mest betydende kundeforhold. Sparekassen har
specifikt lidt store tab på blandt andet disse kundeforhold, men også på andre
kundeforhold. BDO har ikke angivet, hvilken betydning de underliggende
dokumenter, der måtte have foreligget



/

- 643 -

vedrørende de konkrete kreditter, forventes at have for ansvarsbedømmelsen,
årsagssammenhængen og tabet. BDO har navnlig ikke angivet, hvilken
betydning sådant materiale forventes at have for BDO's ansvar mv . BDO må i
givet fald foretage en nærmere angivelse heraf for specifikke kunder, forinden
Sparekasse kan tage stilling til nogen yderligere besvarelse af opfordringen.”

Det kan for det første konstateres, at Finansiel Stabilitet havde det pågældende materiale i
engagementernes sagsmapper i maj 2012 og dernæst, at Finansiel Stabilitet foretog et aktivt
valg om ikke at fremlægge de i sagen omhandlede sagsmapper.

Provokationen er således stadig uopfyldt.

Retten kan således ved sagens afgørelse lægge til grund, dels at sagsmapperne for
engagementerne forelå i sparekassen på tidspunktet for Finansiel Stabilitets overtagelse af
sparekassens aktiviteter i foråret 2009, dels at Finansiel Stabilitet ikke har ønsket at fremlægge
de pågældende sagsmapper.

Videre kan retten lægge til grund, at sagsmapperne indeholdt oplysninger om
engagementerne. BDO gør gældende at disse oplysninger i sagens natur vil have betydning for
rettens stillingtagen til den i sparekassen gennemførte kreditbehandling og grundlaget herfor,
samt videre for skønsmændenes vurdering af sagens engagementer – og dermed betydning for
rettens vurdering af, hvilket grundlag der forelå i hvert enkelt af de af sparekassens
engagementer, som Finansiel Stabilitet – fra den 23. maj 2018 – har baseret det under
nærværende sag overfor de sagsøgte rejste erstatningskrav.

Det bemærkes i den forbindelse videre, at mens nærværende sag blev anlagt af Finansiel
Stabilitet den 23. december 2010 under påberåbelse af et generelt ansvarsgrundlag med et
påstået generelt tab til følge, altså baseret på ”håbløshedsteorien ”, har Finansiel Stabilitet –
angiveligt foranlediget af Østre Landsrets frifindelse af den sagsøgte ledelse og revision i
Roskilde Bank-sagen – i nærværende sag ændret anbringenderne i processkrift af 23. maj
2018, hvorefter det rejste erstatningskrav fra dette tidspunkt er baseret på en række konkrete
bevillinger i en række konkrete engagementer bevilliget af sparekassens ledelse i perioden i
2005 til 2008.

Uanset dette har Finansiel Stabilitet imidlertid – også efter den 23. maj 2018 - undladt at
fremlægge sagsmapperne vedrørende de pågældende konkrete engagementer.

Det gøres af BDO herefter gældende, at Finansiel Stabilitets manglende fremlæggelse af
sagsmapperne medfører, at landsretten ikke – hverken i forhold til ansvarsvurdering,
vurdering af årsagsforbindelse eller vurdering af et eventuelt erstatningsrelevant tabs størrelse
– har et sådan forsvarligt grundlag, som må kræves for at landsretten kan vurdere, hvorvidt
der i forhold til en konkret bevilling i et konkret engagement foreligger et konkrete
ansvarsgrundlag for sparekassens ledelse på det pågældende bevillingstidspunkt eller hvorvidt
den af ledelsens udviste adfærd i øvrigt, er årsagen til et eventuelt tab på det pågældende
engagement, eller hvorvidt der overhovedet er dokumenteret et erstatningsrelevant tab på
engagementet.

Allerede som følge af ovennævnte skal sparekassens samlede ledelse frifindes – og i
konsekvens heraf skal revisionen tillige frifindes. Der henvises i den forbindelse til



/

- 644 -

præmisserne i Højesterets dom i Capinordic, Memorycard og eHuset samt videre til Østre
Landsrets domme i Roskilde Bank, EIK Bank og Amagerbank.

Realiteten i denne sag er således, at Finansiel Stabilitet har fremført konkrete krav vedrørende
konkrete bevillinger i konkrete engagementer, uden at fremlægge de i sparekassen beroende
konkrete oplysninger på engagementsmapperne for retten og sagens skønsmænd.

Finansiel Stabilitet har således ikke fremlagt engagementssagsmapperne under nærværende
sag, således som sagsmapperne forelå, da Finansiel Stabilitet overtog Sparekasse,
men derimod har Finansiel Stabilitet fremlagt selektivt udvalgte dokumenter derfra.

Dette eksempelvis i modsætning til hvad Finansiel Stabilitet valgte at gøre under Bank-sagen,
hvor Finansiel Stabilitet oplyste, at man fremlagde de samlede sagsmapper vedrørende de 5
engagementer omfattet af denne sag, udgørende i alt ca. 20.000 sider.

Det kan således lægges til grund, at Finansiel Stabilitet, der er statsligt ejet, ved førelse af
erstatningssagerne i dette sagskompleks, selektivt – fra sag til sag - forholder sig til, hvorvidt
og i hvilket omfang man ønsker at oplyse sagen. I den forbindelse bemærkes videre, at i
nærværende sag, fandt de af Finansiel Stabilitet antaget advokater Advokat 1 og Advokat 2
(jf. nærmere straks nedenfor) – der havde adgang til sagsmapperne (se eksempelvis E side
12630) – (alene) at efter deres vurdering forelå ansvar for revisionen for perioden efter
påtegningen af årsrapporten for 2007, mens Finansiel Stabilitet under nærværende sag – hvor
de pågældende sagsmapper ikke er fremlagt, trods opfordret hertil – gør ansvar gældende
tilbage til 2004. BDO er hverken enig med advokater Advokat 1/Advokat 2 vurdering i
relation til 2007 eller den af Finansiel Stabilitet under den sag fremførte vurdering vedrørende
2006 og 2007, men pointen er, at Finansiel Stabilitet, udeholder materiale under sagen,
materiale der er af væsentlig og afgørende betydning ved rettens stillingtagen til hvorvidt de
sagsøgte har handlet ansvarspådragende.

Det gøres af BDO gældende, at den bevistvivl der opstår som følge heraf, har – når henses til
den af Finansiel Stabilitet den 23. maj 2018 gennemførte ændring af grundlaget for det rejste
krav – en sådan karakter, at der ikke foreligger et sådan forsvarligt grundlag som kræves for,
at retten kan forholde sig til, hvorvidt erstatningsbetingelserne er opfyldt.

En sådan bevistvivl kan heller ikke erstattes af et syn og skøn indhentet af Finansiel Stabilitet,
idet et væsentligt omdrejningspunkt for skønstemaet er, hvilke oplysninger sparekassens
ledelse og revisionen har haft omkring de respektive engagementer i forbindelse med
bevilling/engagementsrevisionen af de af sagen omhandlede udlån. Dette grundlag
(sagsmapperne) foreligger imidlertid ikke under sagen, dette alene begrundet i Finansiel
Stabilitets egne forhold og beslutninger, og således ikke i BDO’s eller de øvrige sagsøgtes
forhold.

I den forbindelse bemærkes videre, at BDO har ikke taget kopi af sagsmapperne og har
dermed heller ikke kopi af sagsmapperne blandt BDO’s arbejdspapirer – hvilket er helt i
overensstemmelse med god revisor- og revisionsskik. Det er tilsyneladende også en af de få
ting BDO og skønsmændene er enige om, idet skønsmændene anfører -E side 2367 -” Det skal
bemærkes, at en ekstern revisor sædvanligvis ikke kopierer det samlede



/

 

- 645 -

engagementsmateriale, som er gennemgået i forbindelse med en revision af engagementer i en
bank/sparekasse.”

Både Finansiel Stabilitet og skønsmændene fremhæver det forhold, at BDO ikke har
efterkommet Finansiel Stabilitets opfordring til at fremlægge interne arbejdspapirer for 2006.
Det skal imidlertid påpeges, at BDO ikke – i henhold til gældende praksis, jf. hertil
Højesterets kendelser henholdsvis i Roskilde Bank-sagen, U2015.3319 H (M side 4431), i
Christiania-dommen U2011.431 H (M side 4067), samt den utrykte Vestre Landsrets
kendelse af 8. august 2017, Bank (M side 6001/6027) - har pligt til at fremlægge
interne arbejdsdokumenter til brug for en undersøgelsespræget gennemgang iværksat af
Finansiel Stabilitet.

Finansiel Stabilitet har videre startet sagen op på grundlag af den indhentede
advokatundersøgelse, E side 12619, nærmere i relation til revisionen E 12624, hvoraf det
fremgår at den indhentede advokatundersøgelse ikke fandt ikke grundlag for at statuere
ansvar for revisionen vedrørende revisionens påtegning på 2006-årsrapporten. Da Finansiel
Stabilitets opfordring til at fremlægge de interne arbejdspapirer for 2006 videre har en
undersøgelsespræget karakter, jf. herved de i afsnit 32 refererede afgørelser, har BDO valgt
ikke at fremlægge BDO’s interne arbejdsmaterialer for 2006.

Der henvises videre i den forbindelse videre til Østre Landsrets præmisser i henholdsvis
Roskilde bank-dommen og EIK Bank-dommen, hvilke domme begge er påankede af
Finansiel Stabilitet i forhold til revisionen og dermed endelige. Østre Landsret har i
Roskilde Bank-sagen anført (M side 6550, 4. afsnit):

”Det påhviler Finansiel Stabilitet at løfte bevisbyrden for, at den eksterne
revision ikke i tilstrækkeligt omfang har dokumenteret sin revisionsindsats,
herunder eventuelle supplerende revisionshandlinger, samt for at dette må
anses for culpøst og har ført til, at banken har lidt et tab. Landsretten og
Højesterets kendelser om edition kan ikke føre til, at bevisbyrden vendes,
eller at kravene til beviset lempes.”

Østre Landsret har videre anført (M side 6545, 2. afsnit):

”Under forberedelsen af hovedforhandlingen meddelte landsretten ved
kendelse af 11. oktober 2010 Ernst & Young og de sagsøgte statsautoriserede
revisorer afslag på en editionsbegæring om fremlæggelse af Intern Revisions
arbejdspapirer mv. for 2005-2007, for så vidt det vedrører revisionen af
Roskilde Bank for årene 2005-2007. Højesteret har desuden ved kendelse af
24. juni 2015 ændret en kendelse afsagt af landsretten den 9. december 2014
og meddelt Finansiel Stabilitet afslag på en editionsbegæring om
fremlæggelse af Ernst & Youngs arbejdspapirer mv. for 2006 og 2007. Som
konsekvens af disse kendelser er der heller ikke grundlag for i sig selv at
tillægge manglende efterkommelse af de generelle editionsbegæringer
processuel skadevirkning. Landsrettens vurderinger skal læses i lyset af de
rammer, som er sat for sagen ved disse kendelser.”

Østre Landsret har i Eik Bank-sagen anført (M side 7016, 1. afsnit):



/

- 646 -

” Det påhviler Finansiel Stabilitet at løfte bevisbyrden for, at den eksterne
revision har handlet culpøst, og at dette har ført til et adækvat og påregneligt
tab. Ekstern revisions manglende fremlæggelse af interne arbejdspapirer kan
ikke føre til, at bevisbyrden vendes, eller at kravene til beviset lempes.
Landsretten har herved navnlig lagt vægt på de af Finansiel Stabilitet
fremsatte opfordringers generelle karakter sammenholdt med Højesterets
kendelse af 24. juni 2015, gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2005, side
3319.”

Videre ville BDO’s fremlæggelse af interne arbejdspapirer ikke kunne reparere det
fundamentale problem i sagen, nemlig at sagsmapperne ikke er fremlagt af Finansiel Stabilitet.

Enhver bevistvivl som følge heraf, skal alene komme Finansiel Stabilitet, der har
haft rådighed over sagsgenstanden, til skade og ikke de sagsøgte.
 
 
 
Det gøres af BDO gældende, at de manglende sagsmapper videre medfører, at i det omfang,
det er en forudsætning for skønsmændenes besvarelse, hvad der forelå i sparekassens
sagsmapper, alternativt hvad der ikke forelå i sparekassens sagsmapper, burde skønsmændene
- i overensstemmelse med almindelig praksis i forbindelse med syn-og skønsforretningers
gennemførelse - have konkluderet, at det pågældende spørgsmål ikke kunne besvares.

Dette er imidlertid ikke den fremgangsmåde skønsmændene har anvendt. Skønsmændene har i
stedet anvendt en metode hvorefter, at når der mangler oplysninger i relation til hvilket
materiale, der forelå i sparekassen, har skønsmændene enten selv indhentet oplysninger uden
orientering af sagens parter, alternativt indlagt egenhændigt opstillede forudsætninger - der
ikke er støttet på det skriftlige grundlag i sagen - ved besvarelsen. Skønsmændene har derved
ved deres tilgang til skønsprocessen, dels tilsidesat grundlæggende retssikkerhedsmæssige
principper, dels foretaget tvivlsomme bevisvurderinger samt i vidt omfang foretaget en
undersøgelsespræget gennemgang i forbindelse med besvarelse af de af Finansiel Stabilitet
stillede spørgsmål - undersøgelser, der dels er af revisionsmæssig og dels af kreditfaglig
karakter. Betydningen heraf er nærmere behandlet under punkt 2.1.4.

Skønserklæringerne går dermed langt udenfor syns- og skønsinstituttets retlige rammer.

Et syn- og skøn skal således afvikles indenfor de ved retsplejelovens kapitel 19 fastsatte
rammer, der er karakteriseret ved, at partnerne stiller de spørgsmål, de finder af betydning for
rettens stillingtagen til sagens faktum således som fremlagt af parterne, hvorefter retten
forholder sig til parternes spørgsmål, jf. herved retsplejelovens § 197, stk. 2, dette i forhold til
at skønsbesvarelsen ikke må forholde sig til jus, samt at retten derved kan afskære overflødig
bevisførelse. Dette er også sket i nærværende sag, blot har skønsmændene ikke efterfølgende
følt sig bundet heraf.

Det bemærkes i den forbindelse, at det har på intet tidspunkt været tanken med (den i dansk
civilret) anvendte skønsproces, at der skulle åbnes op for amerikanske tilstande med
undersøgelsesprægede instrumenter, men med den tilgang skønsmændene i nærværende sag
har haft, er dette ikke desto mindre blevet en realitet. De af skønsmændene opstillede
forudsætninger om faktum og de konklusioner, der er truffet på baggrund heraf, samt på
baggrund af en vag bevisbedømmelse fra skønsmændenes side, er dermed i betydelig grad
uden reference til de af parterne stillede spørgsmål og videre i et betydeligt omfang



/

- 647 -

udenfor det udmeldte syn- og skøns fagkyndige område – revision -og dermed fuldstændig
uden nogen som helst bevismæssig værdi under nærværende sag.

Realiteten i og essensen af ovennævnte er derfor, at Finansiel Stabilitet påberåber sig mangler
ved kreditsagsbehandlingen i Sparekasse for årene 2006-2008, uden at Finansiel Stabilitet har
fremlagt sagens genstand, nemlig sagsmapperne indeholdende det fuldstændige materiale, der
var i sparekassen på det for nærværende sag relevante tidspunkt for de under sagen påberåbte
tabsgivende engagementer, men derimod henviser til de foreliggende skønsrapporter, der ikke
er tilblevet indenfor de for syn- og skønsinstituttets retlige rammer.

2.1.2 Ansvarsvurderingen

2.1.2.1. Ansvarsvurderingen i relation til postulerede tabsgivende udlån foretaget i
årene forud for Finanskrisen

Der foreligger alene sparsom retspraksis vedrørende revisionens ansvar i relation til de af
Finansiel Stabilitet under denne sag påberåbte erstatningspådragende udlån, dette allerede
fordi det er pengeinstituttets direktion/bestyrelse, der fastlægger kreditpolitikkerne og bevilger
de konkrete udlån, hvorimod revisionens opgave i pengeinstituttet primært er rettet mod
påtegning af pengeinstituttets årsrapporter, nærmere nedenfor under punkt 2.1.2.2. Revisionen
deltager således hverken i tilrettelæggelse af pengeinstituttets kreditpolitikker eller deltager i
bevillingen af de konkrete udlån.

De foreliggende domme har videre alle frifundet revisionen. Dette gælder således Østre
Landsrets domme i henholdsvis Roskilde Bank-sagen og Eik Bank-sagen. I begge tilfælde har
Finansiel Stabilitet anket de af Østre Landsret frifindende domme til Højesteret, men i begge
tilfælde har Finansiel Stabilitets anke alene omfattet de pågældende pengeinstitutters ledelse,
mens Finansiel Stabilitet ikke har anket i forhold til revisionen.

Videre er et væsentligt fortolkningsbidrag til vurdering af revisionens opgave og ansvar i
relation til påberåbte ansvarspådragende udlån, Højesterets dom afsagt den 24. april 2019 i
sag 79/2018 (omkostningsafgørelsen vedrørende Finansiel Stabilitets betaling af omkostninger
til den tidligere revision i Roskilde Bank, dommen side 9, M side 7075). Østre Landsret
frifandt som ovenfor nævnt revisionen for erstatningsansvar (se hertil M side 6544 ff.) og ved
den efterfølgende anke af erstatningssagen undlod Finansiel Stabilitet at anke dommen
overfor revisionen, men ankede alene overfor direktionen og bestyrelsen. Revisionen ankede
imidlertid dommens omkostningsgodtgørelse til Højesteret, og Højesteret udtalte i
præmisserne i den forbindelse generelt i relation til revisionens ansvar (M side 7075):

” Ansvar for revisorerne må som udgangspunkt forudsætte, at bankens ledelse
har begået ansvarspådragende fejl, som har ført til tab for banken, og at
revisorerne har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække og påpege disse
forhold.”

Overført til nærværende sag medfører det, at Vestre Landsret først skal vurdere, hvorvidt
direktionen og bestyrelsen har handlet ansvarspådragende overfor Sparekasse medførende et
tab for sparekassen og kun såfremt retten finder dette, skal retten vurdere, hvorvidt revisionen
har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække disse forhold.



/

- 648 -

Det gøres af BDO gældende, at medmindre de engagementssagsmapper som danner grundlag
for de af Finansiel Stabilitet overfor de sagsøgte rejste krav foreligger i sagen, er det ikke
muligt for retten, at foretage den af Højesteret krævede vurdering af hvorvidt ” ..at bankens
ledelse har begået ansvarspådragende fejl, som har ført til tab for banken, og at revisorerne
har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække og påpege disse forhold.” , på et
forsvarligt grundlag.

Overordnet bestrider BDO videre, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at
kreditsagsbehandlingen konkret i relation til de under sagen indtalte engagementer var
behæftet med sådanne mangler, at sparekassen er blevet påført tab, der ligger udenfor de
påregnelige risici ved at drive virksomhed med udlån, herunder tab som kan opstå i et
pengeinstitut, når der indtræffer en Finanskrise. Det bestrides på det grundlag, at direktionen
og/eller bestyrelsen kan ifalde erstatningsansvar overfor Finansiel Stabilitet, og i tilknytning
hertil, at Revisionen skal ifalde erstatningsansvar overfor Finansiel Stabilitet for ikke at
afdække de af Finansiel Stabilitet overfor direktionen og bestyrelsen påberåbte
ansvarspådragende forhold.

På baggrund af Højesterets præmisser i Capinordic, hvor af det fremgår (U.2019.1907, M side
7023/7059):

” En beslutning om at yde et lån beror i vidt omfang på et forretningsmæssigt
skøn navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal
foretages på et forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå formålet
med lånet, låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne
til at drive sin virksomhed, herunder i lyset af den almindelige økonomiske
konjunktur. Hvilke krav, der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være
forsvarlig, vil bero på en samlet vurdering i det enkelte tilfælde. Højesteret
finder, at der bør udvises forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige
skøn, der er udøvet af bankens bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån.
Samme forsigtighed skal ikke udvises, hvis det må antages, at en bevilling af et
lån eller en anden disposition knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra
forretningsmæssige hensyn til banken, men også ud fra andre – og banken
uvedkommende – hensyn. Højesteret finder, at der i en sådan situation må stilles
skærpede krav til, at det er blevet sikret, at bankens interesser ikke er tilsidesat.”

skal det særligt fremhæves, at de af sagen omhandlede udlån alle lå indenfor sparekassens
formåls-bestemmelse (se hertil vedtægterne, udgave 2005, § 1, stk. 2, E side 3223), samt at
der ikke ved bevillingen af nogen af disse udlån forelå egeninteresse fra direktionens eller
bestyrelsens medlemmer. Der skal således – jf. Højesterets præmisser i Capinordic – udvises
forsigtighed med at tilsidesætte det af direktionen og bestyrelsen i Sparekasse udviste
forretningsmæssige skøn. Dette særligt, når Finansiel Stabilitet bevidst har undladt at oplyse
sagen ved at undlade at fremlægge sagsmapperne for de engagementer, hvorpå Finansiel
Stabilitet siden den 23. maj 2018 har baseret sagen, hvilket medfører, at retten ikke har
grundlag for at vurdere hvilke oplysninger, de omhandlede bevillinger var ydet på grundlag af.

Retten kan endvidere under sagen lægge til grund, at Finanskrisen fra efteråret 2008 og årene
der fulgte, medførte voldsomme tab for den finansielle sektor og at en række pengeinstitutter
gik konkurs som følge heraf.



/

- 649 -

Ingen - herunder hverken direktionen, bestyrelsen, Revisionen eller Finanstilsynet - kunne
således have forudset en Finanskrise med den pludselighed og den voldsomhed, som den
opstod i efteråret 2008 og efterfølgende konstant udviklede sig i de følgende år. Det er på den
baggrund heller ikke ansvarspådragende, at de pågældende aktører i årene op til Finanskrisen
ikke tilrettelagde Sparekasses kreditsagsbehandling (sagsøgte 1-3) eller revisionen af
sparekassen (sagsøgte 4-7) med henblik på at vurdere potentielle såvel som allerede foretagne
udlån ud fra, at de finansielle markeder ville fryse til is henover efteråret 2008. Tilsvarende
havde Finanstilsynet heller ikke – hverken ved tilsyns besøget i 2006 eller ved tilsynsbesøget i
2008 vurderet sparekassen udlån ud fra den forudsætning, at de finansielle markeder brød
sammen henover efteråret 2008 – dette end ikke ved tilsynsbesøget i juni 2008.

Der hviler derfor en tung bevisbyrde på Finansiel Stabilitet i relation til at dokumentere, at de
ned-skrivninger, der blev foretaget i 2009 og de efterfølgende år, på de udlån der er indtalt
under sagen, skyldes uforsvarlig kreditsagsbehandling fra ledelsens side og manglende
indgriben fra revisionens side – som anført fra Finansiel Stabilitets side – og ikke – som BDO
gør gældende under sagen - at der var tale om engagementer, der blev bevilget og vurderet i
samtiden, og hvor nedskrivningsbehovet på de enkelte engagementer først opstod efter
Finanskrisen indtræden. Det er Finansiel Stabilitets bevisbyrde, at de af sagen omhandlede
engagementer ville være blevet nødlidende, hvis ikke finanskrisen indtrådte. Denne
bevisbyrde er ikke løftet.

2.1.2.2 Ansvarsvurderingen af revisionens ansvar

BDO har – som ovenfor anført - i sagens natur ikke deltaget i bevillingsprocessen vedrørende
de af Sparekasse bevilgede udlån.

Det gøres af BDO gældende, at det ansvar som Finansiel Stabilitet gør gældende overfor
BDO, ikke - i modsætning til det ansvar, der af Finansiel Stabilitet gøres gældende over for
direktionen og bestyrelsen - er et ansvar for sparekassens drift. BDO havde således ikke til
opgave at drive sparekassen eller fastlægge sparekassens forretningsmodel, herunder
sparekassens forretningsstrategi, risikoprofil eller kreditpolitik.

I tilknytning hertil skal det bemærkes, at en ” blank”  påtegning på et regnskab hverken er en
sikkerhed for en virksomheds fremtidige levedygtighed eller en erklæring om den effektivitet
eller kvalitet, hvormed ledelsen har udført sit hverv, jf. herved også Responsumudvalgets svar
på spørgsmål 5 (E side 2706) og 6 (E side 2707) samt revisionsstandard RS 200(2006) punkt
21 (M side 8103).

Det gøres af BDO videre gældende, at ansvarsbedømmelsen af BDO skal ske ud fra en
professionsansvarsnorm baseret på et almindeligt culpaansvar, jf. hertil eksempelvis Østre
Landsrets præmisser i Roskilde Bank-dommen (M side 6548 f.).

Ved bedømmelsen af, om en revisionen har handlet ansvarspådragende, indgår det, om
revisionen har iagttaget god revisor- og revisionsskik, men en tilsidesættelse heraf indebærer
ikke nødvendigvis, at der foreligger et ansvarspådragende forhold, jf. herved U. 1955.46H (M
side 3395), U.1977.811Ø (M side 3563), U.1978.653H (M side 3569) og efterfølgende
retspraksis, jf. nærmere herom under punkt 2.1.5.



/

- 650 -

En revisor skal iagttage god revisor skik ved udførelsen af revision omfattet af den i den for
sagen relevante dagældende revisorlovs § 1, stk. 2 (regelsamlingen side 341), hvilket vil sige
ved revision af regnskaber mv. og supplerende beretninger samt ved revisors afgivelse af
erklæringer og rapporter, der i øvrigt kræves i henhold til lovgivningen eller ikke udelukkende
er bestemt til hvervgiverens eget brug. En forudsætning for at man kan forholde sig til,
hvorvidt revisor har iagttaget god revisorskik, er imidlertid, at det erklæringsemne som revisor
erklærer sig om foreligger. Eksempelvis er det ikke muligt at forholde sig til hvorvidt
revisionens erklæringer om de væsentligste engagementer er korrekt, hvis de pågældende
engagementsmapper ikke er fremlagt af Finansiel Stabilitet.

Ud over revisionens erklæringspåtegning af årsrapporten afgiver revisor erklæringer og
oplysninger i revisionsprotokollen efter reglerne herom i revisionsbekendtgørelsen for
finansielle virksomheder. Revisionsprotokollerne er revisionens meddelelsesmiddel til
bestyrelsen, og de erklæringer og oplysninger, der afgives heri, er således ikke rettet til
offentligheden og afgives dermed alene i et topartsforhold mellem ekstern revision og
bestyrelsen. Ved disse erklæringer og oplysninger fungerer revisionen således ikke som
offentlighedens tillidsrepræsentant, og erklæringerne og oplysningerne er ikke omfattet af den
dagældende revisorlovs § 1, stk. 2, eller erklæringsbekendtgørelsen. Således har Østre
Landsret har vedrørende Ekstern Revisions erklæringer i revisionsprotokollen i Roskilde Bank
dommen anført (M side 6548):

” Ud over revisionen af årsrapporten afgiver den eksterne revisor erklæringer
og oplysninger i revisionsprotokollen efter reglerne herom i
revisionsbekendtgørelsen for finansielle virksomheder. Revisionsprotokollen er
den eksterne revisions meddelelsesmiddel til bestyrelsen, og de erklæringer og
oplysninger, der afgives heri, er således ikke rettet til offentligheden og afgives
dermed alene i et topartsforhold mellem den eksterne revision og bestyrelsen.
Ved disse erklæringer og oplysninger fungerer revisor således ikke som
offentlighedens tillidsrepræsentant, og erklæringerne og oplysningerne er ikke
omfattet af den dagældende revisorlovs § 1, stk. 2, eller
erklæringsbekendtgørelsen.”

Ved bedømmelsen af, om revisionen ved afgivelse af oplysninger og erklæringer i
revisionsprotokollen – og således ikke som led i revisionsopgaver omfattet af den dagældende
revisorlovs § 1, stk. 2 – har handlet culpøst, skal der tages udgangspunkt i en almindelig faglig
professionsnorm.

Det gøres af BDO gældende, at BDO i forbindelse med varetagelsen af hvervet som
generalforsamlingsvalgt revisor i Sparekasse har handlet i overensstemmelse med såvel den
faglige som den retlige norm for god revisor- og revisionsskik.

Det ansvarsgrundlag Finansiel Stabilitet påberåber sig overfor BDO som grundlag for, at BDO
skulle have handlet ansvarspådragende, er postulerede undladelser som Finansiel Stabilitet gør
gældende, er i strid med god revisorskik. Det er Finansiel Stabilitets bevisbyrde, at de
postulerede undladelser er i strid med god revisionsskik, samt videre at de postulerede
undladelser er årsagen til de tab, der er indtalt under sagen.

2.1.2.2.1 Kort om påtegningsansvar og løbende revision

BDO gør gældende, at det relevante tidspunkt for at vurdere hvorvidt revisor har handlet
ansvarspådragende/ifalder ansvar for undladelser, er tidspunktet for revisionens påtegning



/

- 651 -

på sparekassens årsrapport. Dette i modsætning til Finansiel Stabilitets anbringender,
hvorefter Finansiel Stabilitet gør gældende, at BDO ifalder ansvar på grundlag af postulerede
undladelser i tilknytning til den løbende revision, undladelser der i øvrigt ikke er
dokumenteret.

Årshjulet vedrørende revisionen af Sparekasses årsrapport var som forklaret af statsautoriseret
revisor Sagsøgte 4 (retsbog med forklaringer, side 85):

” Revisionen var målrettet mod at påtegne årsrapporten. Umiddelbart efter
påtegningen af årsrapporten begyndte planlægningen af revisionen af det
efterfølgende år. Efter sommeren blev der først udarbejdet et planlægningsmemo.
I efteråret foretog revisionen uanmeldt beholdningseftersyn i sparekassen.
Derefter kom typisk bestyrelsens aktiveftersyn, og et stykke tid herefter startede
revisionen en gennemgang af engagementerne på baggrund af aktiveftersynet. I
anden halvdel af januar påbegyndtes statusrevision, som pågik frem til
påtegningen af årsrapporten.”

Generelt skal det vedrørende såvel den løbende revision, som statusrevision påpeges, at
enhver revision af et område først kan anses for afsluttet, når en af bestyrelsen og direktionen
underskrevet årsrapport er forsynet med en underskrevet revisionspåtegning.

Se i tilknytning hertil statsautoriseret revisor Sagsøgte 4's forklaring (retsbog med forklaringer
side 92), hvoraf det fremgår:

” Forevist ekstrakten side 6510, revisionsprotokollat af 10. november 2006, har
han forklaret, at revisionen ikke afsluttes før, der er en påtegning på
årsregnskabet.”

Det kan derfor først på dette tidspunkt i forbindelse med påtegningen på årsrapporten
vurderes, hvorvidt ekstern revision har handlet i overensstemmelse med god revisor- og
revisionsskik.

BDO bestrider i øvrigt Finansiel Stabilitets anbringender om, at der skulle være grundlag for
at gøre BDO erstatningsansvarlig i forbindelse med den løbende revision af Sparekasse eller
som følge af påtegning på årsrapporterne.

2.1.2.3. Ansvarsvurderingen – opgavefordelingen mellem direktion/ledelse og
revisionen

Finansiel Stabilitet er enige med de sagsøgte i, at Finanskrisen har medført tab/nedskriv-
ninger i Sparekasse, jf. stævningen (E side 390).

Det, der ikke er enighed om mellem sagsøger og de sagsøgte, er størrelsen af de
nedskrivninger, der indtrådte på en række konkrete engagementer i Sparekasse som følge af
Finanskrisen. I en situation medsamvirkende skadesårsager, hviler der en tung bevisbyrde på
Finansiel Stabilitet, til at dokumentere at de nedskrivninger, der indtales under sagen ikke
skyldes Finanskrisen, men de af Finansiel Stabilitet postulerede ansvarspådragende
handlinger.



/

- 652 -

Det skal fremhæves, at Finanstilsynet ved tilsyn i juni 20108 som endeligt rapporteret ved
Finanstilsynets fremsendelse af tilsynsrapport den 12. august 2008 (E side 9759) ikke fandt
grundlag for at ændre de af sparekassen foretaget nedskrivninger pr. 30. juni 2008 på de af
sagen omfattede engagementer, Finanstilsynet var således enig i sparekassens vurdering heraf.
Videre vurderede Finanstilsynet såvel sparekassens solvens som solvensbehov den 10.
oktober, 27. oktober og 5. november 2008 uden at Finanstilsynet fandt grundlag
for/overvejede at fastsætte et solvenskrav/inddrage tilladelsen til at fungere som pengeinstitut,
jf. dagældende FIL § 124, jf. § 225, hvilket Finanstilsynet ville have været forpligtet til,
såfremt man på daværende tidspunkt havde været af den opfattelse, at sparekassen ikke havde
en tilstrækkelig solvens til at dække/indbefatte det solvensbehov som var nødvendigt for at
sparekassen havde taget højde for de risici som Finanstilsynet fandt var knyttet til
sparekassens drift, jf. herved nærmere Finanstilsynets notat af 5. oktober 2008 (E side 9951 og
nærmere nedenfor under punkt 2.1.3).

BDO bestrider også på den baggrund, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at det er de af
Finansiel Stabilitet postulerede mangler ved kreditsagsbehandlingen, der har medført tab i
Sparekasse, idet BDO gør gældende, at nedskrivningerne og tab på de af sagen omhandlede
udlån ydet i årene 2005 til medio 2008, der først blev konstateret i efteråret 2008/2009 og
efterfølgende, skyldtes Finanskrisen, alternativt i altovervejende grad skyldtes Finanskrisen.

Endelig bestrides det, at BDO skulle have handlet ansvarspådragende overfor Finansiel
Stabilitet ved ikke at have afdækket/forhindret de forhold, Finansiel Stabilitet har indtalt under
sagen som ansvarspådragende overfor direktion/bestyrelse. Det er således evident, at BDO
ikke har deltaget i selve bevillingen af de af Finansiel Stabilitet påberåbte ansvarspådragende
udlån, men det retten skal forholde sig til er, hvorvidt BDO kunne/skulle have forhindret, at
selskabets bestyrelse og direktion foretog de af sagen omhandlede udlån, der alle – som
ovenfor anført - lå indenfor sparekassens formålsbestemmelse og indenfor selskabsinteressen
(som i modsætning til egeninteresse).

Revisionen er blevet frifundet i samtlige tilsvarende banksager hvor revisionen har været
inddraget, nemlig Roskilde Bank og Eik Bank-sagen, medens revisionen end ikke var stævnet
i Amagerbank-sagen eller Capinordic-sagen. Finansiel Stabilitet har videre valgt ikke at anke
landsrettens domme i Roskilde Bank-sagen henholdsvis Eik Bank-sagen i forhold til
revisionen.

Af Højesterets præmisser i den under punkt 2.1.2.1. nævnte dom fra Højesteret
(omkostningsafgørelsen i Roskilde Bank, dommen side 9 – M side 7075) fremgår således, at
retten først skal vurdere, hvorvidt direktionen/bestyrelsen har handlet ansvarspådragende, og
dernæst skal vurdere, hvorvidt de ansvarspådragende handlinger har medført tab for
sparekassen. Kun i det omfang retten finder, at dette er tilfældet, skal retten vurdere, hvorvidt
revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at have afdækket og påpeget de af ledelsen
ansvarspådragende handlinger.

BDO gør i tilknytning hertil gældende, at det er sparekassens direktion og bestyrelse, der på
bevillingstidspunktet selv vurderede forsvarligheden af at bevillige de pågældende lån.
Sparekassens revision forholdt sig således ikke til forsvarligheden af en af
bestyrelsen/direktionen ydet bevilling, hvilket revisionen heller ikke skal, jf. herved også
Finansiel Stabilitets egne bemærkninger i processkrift af 15. februar 2018 (E side 15317) til
Højesteret i ankesagen vedrørende Roskilde Bank, idet revisionen primært en foretog en



/

- 653 -

bonitetsvurdering af det samlede engagement i forbindelse med afgivelse af
revisionspåtegning på sparekassens årsrapporter.

Ovennævnte er videre i overensstemmelse med god revisor- og revisionsskik, hvilket således
også fremgår af Østre Landsrets præmisser i henholdsvis Roskilde Bank-dommen og EIK
Bank-dommen, samt de under de pågældende sager indhentede responsa og syn-og
skønserklæringer. I begge sager frifandt Østre Landsret revisionen. I begge sager har Finansiel
Stabilitet videre taget landsrettens frifindelse af revisionen til efterretning, idet Finansiel
Stabilitet alene har valgt at anke dommene til Højesteret i forhold til de pågældende bankers
ledelse.

BDO bestrider således, at BDO har handlet ansvarspådragende overfor Finansiel Stabilitet,
herunder bestrides det, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at BDO har handlet i strid
med god revisions- og revisorskik. Dette gælder både for BDO’s revision af Sparekasses
årsrapporter for henholdsvis 2004 og 2005 - hvor Finansiel Stabilitet end ikke har redegjort
for, endsige dokumenteret, at BDO har handlet i strid med god revisor- og revisionsskik –
såvel som for BDO’s revision af Sparekasses årsrapport for 2006 og 2007, hvor Finansiel
Stabilitets anbringender om, at BDO har handlet i strid med god revisions-/ og revisorskik, i
vid udstrækning hviler på de under sagen indhentede skønserklæringer vedrørende
henholdsvis 2006 og 2007. Konklusionerne i skønserklæringerne bestrides, hvilket nærmere er
behandlet nedenfor under punkt 2.1.4.

2.1.3 Finanstilsynets besøg i Sparekasse i henholdsvis 2006 og 2008

En forudsætning for, at BDO’s adfærd kan være årsag til det tab som Finansiel Stabilitet gør
gældende under denne sag er således, at man – hypotetisk – kan forestille sig et
hændelsesforløb, hvor et sådan tab ikke ville være indtrådt i sparekassen.

Det påhviler således Finansiel Stabilitet at påvise, at tabet i Sparekasse ville være indtrådt,
såfremt Finanskrisen ikke var opstået i 2. halvår 2008. Kort sagt; hvad var der sket, hvis
konjunkturforløbet var fortsat uændret i 2. halvår af 2008, svarende til forløbet i 1. halvår
2008, dvs. uden væsentligt udsving i op- eller nedadgående retning, men med en svag vigende
tendens. Det gøres af BDO gældende, at havde dette været situationen, kan det med en
betydelig grad af sikkerhed fastslås, at sparekassen i så fald ikke havde måtte nedskrive på de
i sagen omfattede engagementer, i det omfang der rent faktisk blev tilfældet.

Det skal i den forbindelse påpeges, at sparekassen i alle de foregående år, ikke havde haft
underskud på driften, og alene havde lidt ganske få tab og havde begrænsede nedskrivninger,
nedskrivninger som Finanstilsynet ikke på noget tidspunkt har haft væsentlige bemærkninger
til, herunder heller ikke i forbindelse med Finanstilsynets tilsynsbesøg i henholdsvis
sommeren 2006 eller sommeren 2008. Der er således intet der indikerer, at disse tab ville have
udviklet sig yderligere, såfremt Finanskrisen ikke var indtrådt.

Tværtimod tyder meget på, at følgerne af Finanskrisens indtræden i 2. halvår 2008 har været
afgørende for de nedskrivninger der måtte foretages i sparekassen i 2009 og efterfølgende.



/

- 654 -

De af Finanstilsynet i forbindelse med det ordinære tilsynsbesøg (E4525, 3. afsnit) i
2006 overfor sparekassen afgivet påbud, har revisionen således anført og kommenteret i
revisions-årsprotokollatet for 2006, hvorfor såvel direktion som bestyrelse har været fuld
opmærksom herpå, dels som følge af deres gennemlæsning og tiltrædelse af Finanstilsynets
undersøgelsesrapport af 23. juni 2006 (E side 4525 ff.), dels som følge af deres
gennemlæsning og tiltrædelse af revisions årsprotokollatet for 2006 (E side 6903ff.).

Det bemærkes i øvrigt, at Finanstilsynet i forbindelse med undersøgelsen i 2006, ikke afgav
nogen påbud eller påkrav overfor sparekassen vedrørende sparekassens kreditområde (E side
4528), men tværtimod fandt at sparekassen havde foretaget for store nedskrivninger på
engagementer, hvorfor sparekassen skulle tilbageføre nedskrivninger.

Hertil kommer, at Finanstilsynet så sent som i oktober/november 2008 vurderede Sparekasses
solvens og solvensbehov (E side 10499) på baggrund af tilsynets kendskab til Sparekasses
kreditpolitikker, praktisk kredithåndtering, kendskab til regnskabsoplysningerne i sparekassen
(se hertil finansinspektør Vidne 14's vidneforklaring, forklaringsprotokollen side 209, 2. afsnit
og side 211, 1. afsnit) og eksponering mod ejendomsmarkedet, således som konstateret ved
Finanstilsynets ordinære tilsynsbesøg i juni 2008, således som afrapporteret ved
Finanstilsynets undersøgelsesrapport af 12. august 2008 (E side 9759 ff.) Finanstilsynet havde
således taget højde for forannævnte forhold og risici, dels ved deres vurdering og
karaktergivning til de enkelte engagementer (E side 9969), delsved deres stillingtagen til og
reberegning af sparekassens solvensbehov, hvorved der – efter Finanstilsynets vurdering – i
oktober 2008 ved reberegningen af sparekassens solvensbehov var taget højde for de af
Finanstilsynet i forbindelse med tilsynsbesøget i juni 2008 – som afrapporteret ved
tilsynsrapport af 12. august 2008 – konstaterede forhold.. Herunder var de af Finansiel
Stabilitet påberåbte risici således allerede omfattet og indregnet i Finanstilsynet reberegning af
sparekassens solvensbehov, hvilket igen kunne indeholdes i sparekassens solvens. Således
fremgår det også af Finanstilsynets notat af den 10. oktober 2008 fremsendt til Sparekassen
den 5. november 2008 (E side 9951 f.):

” Sparekassen er kendetegnet ved mangelfulde forretningsgange på centrale
driftsområder som blandt andet kreditområdet, manglende kontrol i
organisationen, stram likviditet samt stor eksponering til ejendomssektoren. På
denne baggrund bør der tages stilling til, om der skal sættes et solvenskrav, der
er højere end det til finanstilsynet indberettede solvensbehov pr. 30. juni 2008 på
11,6 %. Sparekassens faktiske solvens ligger på 17,7 %.”

Videre fremgår det (E side 9952):

” De ansvarlige undersøgere konstaterede i forbindelse med undersøgelsen af
sparekassen i juni og juli 2008, at sparekassen ved anvendelsen Lokale
Pengeinstitutters stresstest-model havde lavet flere regnefejl, samt at
sparekassen ikke i tilstrækkelig grad havde taget højde for flere væsentlige risici
for sparekassen som eksempelvis:
1) Kontrolmiljø
2) Kapitalfremskaffelse
3) Strategiske risici
4) Udlånsvækst
5) Store engagementer



/

- 655 -

6) Svage engagementer
7) Koncentration af sikkerheder
8) Erhvervsmæssig koncentration
9) Risici i relation til sparekassens størrelse
10) Likviditetsrisici”

Videre fremgår det af notatet: (E side 9954):

” 3.4. Finanstilsynets korrigerede solvensbehovsopgørelse for Sparekasse -
sandsynlighedsmodellen
Denne model tager udgangspunkt i den af Finanstilsynet korrigerede mekaniske
stresstestmodel pr. 31. december 2007. Modellen er herefter korrigeret for så vidt
angår kreditrisici med resultatet af den engagementsgennemgang, Finanstilsynet
gennemførte i forbindelse med undersøgelsen i sparekassen i juni og juli 2008.
Modellen er normalt baseret på, at hele kreditporteføljen opdeles i mindre
porteføljer opdelt efter størrelse af engagementet. l hver portefølje udvælges
tilfældigt en række engagementer i en stikprøve.

Finanstilsynet har dog ikke udtaget nogen stikprøver i forbindelse med
undersøgelsen af sparekassen, men kun gennemgået sparekassens 50 største
engagementer, som alle var erhvervsengagementer. Disse gennemgåede
engagementer svarer til 82 % af sparekassens samlede erhvervsrelaterede
engagementsmasse, og det ved undersøgelsen fundne kapitalbehov er
efterfølgende ganget op på hele den erhvervsrelaterede udlånsportefølje for at
komme frem til det samlede kapitalbehov for sparekassens erhvervsrelaterede
engagementer. Resultatet heraf udgør kapitalbehovet for kreditrisici ved
Finanstilsynets anvendelse af denne model.

Ved estimering af det enkelte engagements bruttokapitalbehov ganges et
forsigtigt opgjort blanco med en vurderet tabssandsynlighed.

På baggrund af denne model vurderer Finanstilsynet, at sparekassens
solvensbehov udgør ca. 14,04 %”

Ovennævnte beregning var således efter sandsynlighedsmodellen.
Kreditreservationsmodellen ville efter Finanstilsynets daværende vurdering medføre følgende
resultat (E side 9955f. – vores fremhævning):

” Til vurdering af solvensbehovet ud fra "kreditreservationsmodellen"gennemgik
Finanstilsynet de fra undersøgelsen vurderede svage engagementer, hvor der
ikke kunne konstateres objektiv indikation for værdiforringelse , men hvor
Finanstilsynet finder, at der er en ikke ubetydelig fremtidig risiko, og her har
specielt usikkerheden på ejendomsmarkedet spillet en væsentlig rolle i
vurderingen.

Finanstilsynets gennemgang af de svage engagementer gav anledning til
kreditmæssige reservationer på i alt 103.846 t.kr. Herudover indgår øvrige
forhold som markedsrisiko, likviditet, operationelle risici og
kapitalfremskaffelse, som Finanstilsynet vurderer som væsentlige ved



/

- 656 -

opgørelse af Sparekasses solvensbehov, idet disse risici efter Finanstilsynets
vurdering ikke er dækket af 8 %-kravet
Disse risici er opgjort efter Finanstilsynets korrigerede mekaniske stresstest. På
baggrund af denne model vurderer Finanstilsynet, at sparekassens solvensbehov
udgør ca. 14,57 %.”

Vedrørende beregning af OIV på baggrund af Finanstilsynets besøg i juni 2008, fremgik
følgende af undersøgelsesrapporten fra den 12. august 2008 (E side 9765):

” 23. Engagementer
Finanstilsynet har ved undersøgelsen gennemgået sparekassens 50 største
engagementer blandt sparekassens engagementer over 7 mio. kr. samt alle
engagementer omfattet af§ 78 i lov om finansiel virksomhed. Finanstilsynet skal
henlede sparekassens opmærksomhed på følgende engagementer, hvor der på
undersøgelseslidspunktet efter Finanstilsynets opfattelse var objektiv indikation
for værdiforringelse, jf. regnskabsbekendtgørelsen § 52, stk. 2:

Finanstilsynet skal påbyde sparekassen at udarbejde en
nedskrivningsberegning samt en udførlig handlingsplan for hvert af de
ovennævnte engagementer.”

Det kan således af landsretten ved sagens afgørelse lægges til grund, at Finanstilsynet ved det
ordinære besøg i Sparekasse i sommeren 2008 kunne tiltræde bestyrelse og direktions
vurdering af at der på daværende tidspunkt – på de af nærværende sag omfattede
engagementer – ikke på et eneste af de af nærværende sag omfattede engagementer var
grundlag for at konstatere OIV, hvorfor der heller ikke var grundlag for at forholde sig til et
nedskrivningsbehov på nogle af engagementerne og videre, at der alene – efter Finanstilsynets
vurdering – var et ”svagt” engagement, jf. herved Finanstilsynets karakterskema (E side
9969). Det bemærkes i den forbindelse, at Finanstilsynets vurdering – i sommeren 2008 – var
fuldstændig på linje med den af revisionen forudgående vurdering af de pågældende
engagementer i forbindelse med revisionen af sparekassens årsrapport for 2007 i marts 2008.

Det kan videre af landsretten lægges til grund, at tilsynet ved reberegningen af solvensbehovet
i oktober/november 2008 – efter at Roskilde Bank var gået konkurs og Bank havde fået
økonomiske vanskeligheder, vurderede, at der skulle reserveres omkring 100.000.000 DKK på
sparekassens såkaldte og af Finanstilsynet vurderede svage engagementer.

BDO gør gældende, at det øjebliksbillede der var i Sparekasse pr.
30.6.2008/oktober/november 2008 viste, at der efter Finanstilsynets vurdering på daværende
tidspunkt ikke var behov for nedskrivninger på de af nærværende sag omhandlede
engagementer. Dette kom først efterfølgende som følge af Finanskrisen.

Ovennævnte vurdering fra Finanstilsynets side i oktober/november 2008, er videre det
nærmeste man reelt kan komme en uafhængig 3.mands vurdering – i samtiden - af de af
Sparekasse påtagne engagementer og hertil knyttede risici – vurderet i samtiden af en
myndighed, der havde samme oplysninger til grund som Sparekasse på baggrund af det
materiale, der var i sparekassen, og som var bekendt med forretningsgangene og
kreditsagsbehandlingen i sparekassen. Alle øvrige vurderinger, herunder de indhentede
skønserklæringer, kan ikke renses for det forhold, at



/

- 657 -

engagementerne vurderes i et retrospektivt lys, med kendskab til engagementernes videre
udvikling.

Realiteten er, at der – efter Finanstilsynet vurdering i efteråret 2008 – var mere end
tilstrækkelig kapital/solvens til at sikre, at sparekassen efter Finanstilsynets vurdering kunne
imødegå de risici som fulgte af sparekassens aktiviteter og som konstateret i Finanstilsynets
undersøgelsesrapport af 12. august 2008 (E side 9759 ff.) og efterfølgende kapitaliseret ved
Finanstilsynets beregning af sparekassens solvensbehov den 10. oktober 2008, samt videre at
der var den fornødne bonitet i sparekassens engagementer, herunder de af nærværende sag
omfattede engagementer.

BDO henviser i den forbindelse videre til, at Finansiel Stabilitet selv har defineret revisionen i
et pengeinstituts opgave i forbindelse med engagementsrevision som værende (E side 15317):

"Revisors erklæring har ikke omfattet en vurdering af forsvarligheden i at
bevilge de pågældende udlånsengagementer. Vurderingen af forsvarligheden i at
bevilge de pågældende udlånsengagementer er uafhængig af, om de pågældende
udlånsengagementer har været ""målt korrekt".

Videre fremgår det af Finanstilsynets tilsynsrapporter for henholdsvis 2006 (E side 4525ff.) og
2008 (E 9759 ff.) har Finanstilsynet – i forhold til samtlige de af Finansiel Stabilitet under
denne sag indtalte engagementer – været enig i, at de pågældende engagementer har været ”
målt korrekt”  af såvel sparekassen som sparekassens revision.

Videre har Finanstilsynet i oktober 2008 vurderet, at det tillæg der – bl.a. som følge af
sparekassens eksponering mod den på daværende tidspunkt kriseramte ejendomssektor –
skulle gives til sparekassens ”svage engagementer” (Finanstilsynets karakter 2b med 50 %
tabssandsynlighed) kunne indeholdes i sparekassens af Finanstilsynet reberegnet
solvensbehov tillige med de af Finanstilsynet i øvrigt i oktober 2008 vurderede risici knyttet
til sparekassens drift.

Det bemærkes i øvrigt, at alene 1 af de under denne sag af Finansiel Stabilitet indtalte
engagementer blev i efteråret 2008 af Finanstilsynet vurderet til karakteren 2b med 50 %
tabssandsynlighed. De øvrige under denne sag indtalte engagementer fik alle karakteren 3, 2a
eller 2b med tabssandsynligheden 20 % og var således – efter Finanstilsyn ets daværende og
samtidige vurdering – ikke ” svage ” engagementer.

Dette taler i sig selv for, at årsagen til de senere opståede tab skal findes i Finanskrisen og ikke
i de oprindelige bevillinger.

Det gøres også på den baggrund gældende, at der intet grundlag er for at pålægge BDO et
erstatningsansvar, som følge af en af revisionen i februar 2008 afsluttet revision, allerede
fordi, at Finanstilsynet ved deres gennemgang af engagementerne i sommeren 2008 ikke
havde korrektioner til de af denne sag omfattede engagementers nedskrivningsbehov, dette
uanset at Finanskrisen var påbegyndt og under udvikling i løbet af 2008.

Hertil kommer, at sparekassen – i solvensbehovet – kunne indeholde Finanstilsynets tillæg for
” svage engagementer” , etc. (E side 9969 og 9956, 2. afsnit) på såvel garanti-



/

- 658 -

engagementer som andre engagementer, jf. herved Finanstilsynets notat af 5. oktober 2008 om
sparekassens solvensbehov (E 9951), som BDO vil gennemgå nærmere i forbindelse med den
mundtlige procedure.

Det påhviler derfor videre også Finansiel Stabilitet at påvise, at de yderligere nedskrivninger,
der måtte foretages 2009 eller senere, skyldes de postulerede ansvarspådragende handlinger
og ikke konsekvensen af Finanskrisen. Denne bevisbyrde har Finansiel Stabilitet ikke løftet.
Det skal i tilknytning hertil bemærkes, at bestyrelsen hverken af Østre Landsret i Eik Bank-
dommen (M side 6571), Roskilde Bank-dommen (M side 6029), Amagerbank-dommen (M
side 7077) eller af Højesteret i Capinordic dommen (M side 7023) er blevet pålagt
erstatningsansvar for bevillinger ydet før Finanskrisen, men hvor tabet er opstået efter
Finanskrisen, hvis ikke der forelå egeninteresse fra bestyrelsens side i at yde lånet.

Det skal i tilknytning hertil videre bemærkes, at når man sammenholder udviklingen i
perioden fra sommeren 2008 til marts 2009, i relation til såvel det af Sparekasse gennem
perioden beregnede som reberegnede individuelle solvensbehov, den løbende vurdering af
konstaterede OIV’er af såvel individuel som gruppemæssig karakter, de af direktionen i Spar
Nord Bank A/S foretagne vurderinger af Sparekasses ”ejendomsportefølje” i oktober 2008 (E
side 10153) og Finanstilsynets skærpede reaktionsmønster hen over perioden, fremstår det
ganske klart, at den situation Sparekasse blev bragt i - i februar/marts 2009 - skyldtes
Finanskrisens indtræden og følgevirkningerne heraf, og ikke, som påstået af Finansiel
Stabilitet, Sparekasses egne forhold i den forudgående 4-årige periode.

De risici der således blev aktualiseret i 2. halvår 2008 og frem – især fra ultimo oktober 2008
– var derimod affødt af Finanskrisen og krisens betydning for den danske pengeinstitutsektor
fra 2. halvår 2008. At udviklingen ville blive så dramatisk og voldsom for Sparekasse, som
tilfældet er blevet, var Finanstilsynet imidlertid ikke var bekendt i perioden fra
gennemførelsen af tilsynsbesøget i Sparekasse i sommeren 2008 og (i hvert fald) frem til den
10. oktober 2008.

Sparekasses tab på de under denne sag indtalte engagementer, er således begrundet i
Finanskrisen.

I den forbindelse skal der igen henvises til Finanstilsynets skrivelse af 5. november 2008 til
Sparekasse (E side 9951 ff.), hvoraf det fremgår at Finanstilsynet på dette tidspunkt vurderede
at:

i. Sparekassens faktiske solvens var 17,7.

ii. Sparekasses ledelses beregning af det individuelle solvensbehov for Sparekasse
resulterede i et individuelt solvensbehov på 11,6 %.

iii. Finanstilsynets beregning af det individuelle solvensbehov for Sparekasse
(solvenskrav jf. FIL § 124, stk. 5) i henhold til sandsynlighedsmodellen var 14,04 %.



/

- 659 -

iv. Finanstilsynets beregning af det individuelle solvensbehov for Sparekasse
(solvenskrav jf. FIL § 124, stk. 5) i henhold til kreditreservationsmodellen var 14,57
%. Det bemærkes, at der heri – efter Finanstilsynets vurdering på dette tidspunkt - er
taget højde for de særlige risici Finanstilsynet vurderede knyttede sig til Sparekasses
ejendomsengagementer.

v. Finanstilsynets beregning er udført på baggrund af Finanstilsynets gennemgang af de
50 største erhvervsengagementer i Sparekasse, svarende til 82 % af Sparekassens
samlede erhvervsengagementer – og dermed tillige omfattende samtlige de af
Finansiel Stabilitet – i bilag 153 (E side 23741) – opstillede engagementer.

vi. At Finanstilsynet alene fandt at 1 enkelt af de under nærværende sag af Finansiel
Stabilitet inddraget engagementer kunne karakteriseres som værende et 2b/50 %
engagement og dermed et ”svagt” engagement, dette uanset at Finanskrisen den 10.
oktober var påbegyndt og havde medført sammenbrud, nationalt i BankTrelleborg,
Roskilde Bank, Bank og internationalt i form af Lehmann Brothers.

vii. Finanstilsynets stresstests af Sparekasse – i form af henholdsvis LOPI-stresstesten og
Finanstilsynets mekaniske stresstest – viser begge, at Finanstilsynet – under udøvelse
af stresstestene henholdsvis pr. 31. december 2007 og 30. juni 2008, ville medføre et
negativt resultat for Sparekasse på 113-120 mio. kr., svarende til at Sparekasses
egenkapital ville blive reduceret fra ca. 440 mio. kr. til ca. 320-325 mio. kr.
Finanstilsynets anvendelse af stresstesten medførte således på ingen måde at
Sparekasse ville blive nødlidende ved et – efter Finanstilsynets vurdering –
usandsynlige, men dog indenfor det mulige, negativt scenario. Der henvises i øvrigt til
den af Nationalbanken i maj 2008 udførte stresstest af en række danske
pengeinstitutter, hvoraf der fremgår tilsvarende resultat, som ved Sparekasse.

viii. Finanstilsynet havde ved ovennævnte – efter Finanstilsynets vurdering på daværende
tidspunkt – taget højde for de risici som lovgivningen kræver at et pengeinstituts
ledelse skal iagttage.

Det kan på den baggrund konstateres, at Sparekasse, efter Finanstilsynets vurdering – pr. 31.
december 2007 og 30. juni 2008 - var i stand til at opfylde de lovkrav, som Finanstilsynet
fandt man i henhold til lovgivningen kunne stille i relation til risici og solvens. Dette
bekræftes således også endvidere af Sparekasses efterfølgende opgørelse af det individuelle
solvensbehov pr. 30. september 2008, en opgørelse som blev foretaget i perioden op til den
15. december 2008.

Det kan på den baggrund videre konkluderes, at de tab der er opstået efterfølgende, ikke er tab
som er opstået som følge af – pr. 30. juni 2008 - forudseelige risici, men derimod som følge af
den uforudseelige styrke og pludselighed hvormed Finanskrisen ramte og udviklede sig i den
danske finansielle sektor.

I den forbindelse bemærkes, at Finanstilsynets vurdering af 10. oktober 2008 og fremsendelse
af skrivelsen den 5. november 2008 til Sparekassen, skete efter at såvel Roskilde Bank som
Bank var blevet nødlidende.



/

- 660 -

BDO gør således gældende, at landsretten ved vurderingen af hvorvidt revisionen ved
påtegning på sparekassens årsrapporter og rapportering herom i revisionsprotokollen for 2006
og 2007 skal tillægge det betydelig vægt, at Finanstilsynet som sent som juni/juli 2008 var på
ordinært tilsynsbesøg i sparekassen og så sent som august/oktober vurderede de enkelte
engagementers bonitet samt i oktober 2008 vurderede sparekassens solvensbehov. Der skal i
den forbindelse videre henvises til Højesterets præmisser i Capinordic-sagen (M side 7060
vores fremhævninger):

” 3.4. Betydningen af Finanstilsynets undersøgelse af enkelte
udlånsengagementer
Finanstilsynet foretager som led i sit tilsyn en gennemgang af udvalgte
låneengagementer. Tilsynet vurderer i den forbindelse det enkelte låns bonitet
med henblik på opgørelse af bankens solvensbehov. Der er ikke tale om, at
Finanstilsynet vurderer, om det var forsvarligt at bevilge lånet. Højesteret finder
imidlertid, at det ved vurderingen af, om en bankledelse har pådraget sig
erstatningsansvar, efter omstændighederne kan indgå, at Finanstilsynet har
foretaget en bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt
på, hvilket oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde, og hvor tæt bedømmelsen
tidsmæssigt er foretaget på lånets bevilling.”

Det kan således af landsretten i nærværende sag lægges til grund, at Finanstilsynet på
baggrund af en meget udførlig og grundig gennemgang af Sparekasses engagementer, med
kendskab til sparekassens anvendelse af presserende bevillinger, sparekassens
bevillingsgrundlag m.v. – såvel i juni/juli 2008 som i oktober 2008 – fandt, at boniteten af
Sparekasses engagementer på de respektive tidspunkter ikke gav anledning for Finanstilsynet
til at foretage ændringer eller korrektioner i relation til engagementsboniteten og sparekassens
forhold iøvrigt, der ikke kunne indeholdes i sparekassens solvens.

Det skal videre bemærkes, at et pengeinstituts ledelse løbende skal forholde sig til mulig
konstatering af OIV og eventuel hensættelsesbehov i forbindelse hermed. Revisionen,
herunder BDO, har påtegnet Sparekasses årsrapport for 2007 (E side 8490) den 18. marts
2008.

På baggrund af den udførte revision, fandt revisionen – i marts 2008 – ikke noget grundlag for
at anfægte sparekassens ledelses vurdering af Sparekasses engagementers bonitet, herunder
fandt revisionen ikke grundlag for at konstatere, at den på daværende tidspunkt af
sparekassens ledelses foretaget vurdering af behovet for konstatering af OIV -samt eventuelle
hensættelser i forbindelse hermed - ikke gav et retvisende billede i relation til Sparekassens
årsrapport 2007. Der skal henvises til det ovenfor under punkt 2.1.2.3 refererede citat fra
Finansiel Stabilitets processkrift af 15. februar 2018, E side 15317, til Højesteret i ankesagen
vedrørende Roskilde Bank-sagen, hvoraf det fremgår, at:

” Revisors erklæring har ikke omfattet en vurdering af forsvarligheden i at
bevilge de pågældende udlånsengagementer. Vurderingen af forsvarligheden i at
bevilge de pågældende udlånsengagementer er uafhængig af, om de pågældende
udlånsengagementer har været "målt korrekt".

Det fremgår videre, at rigtigheden af såvel sparekassens ledelses vurdering af
engagementernes bonitet - som revisionens efterfølgende revision heraf - frem til marts 2008,
således også efterfølgende blev bekræftet af Finanstilsynets vurdering i juni/juli



/

- 661 -

2008 og, når henses til det mellemliggende udbrud af Finanskrisen, igen i oktober 2008 ved
Finanstilsynets stillingtagen til Sparekassens solvensbehov.

Det skal i den forbindelse videre bemærkes, at mens revisionens stillingtagen til boniteten af
sparekassens engagementer skete i marts 2008 – og dermed var baseret på det makro- og
mikroøkonomiske grundlag og de forudsætninger, der forelå på dette tidspunkt – er
Finanstilsynets vurdering af engagementernes bonitet samt sparekassens solvens og
solvensbehov, sket under de forudsætninger, der efterfølgende forelå i henholdsvis juni/juli
2008, oktober 2008 og januar 2009, herunder den påvirkning dette har haft på boniteten af de
pågældende engagementer.

2.1.4. Skønserklæringerne, fremsendt til retten den 5. marts 2018

BDO fastholder på baggrund af det i punkt 2.1.1., 2.1.2 og 2.1.3. anførte, at de nedskrivninger,
der er konstateret i Sparekasse/Sparekasse i 2009-2010, ikke skyldes direktionen eller
bestyrelsens handlinger. BDO gør i tilknytning hertil gældende, at BDO ikke har handlet
ansvarspådragende ved ikke at afdække de forhold som Finansiel Stabilitet påberåber overfor
direktionen og bestyrelsen som ansvarspådragende.

BDO bestrider således, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at de af
Sparekasse/Sparekasse/ Bank/Finansiel Stabilitet konstaterede nedskrivninger skyldes
handlinger/undladelser fra BDO’s side, eller at BDO kunne have forhindret de nedskrivninger,
der i 2009 og følgende blev konstateret på de af sagen omhandlede udlån.

I tilknytning hertil bestrider BDO konklusionerne i skønserklæringerne fremsendt til Vestre
Landsret den 5. marts 2018. Videre bestrider BDO, at skønserklæringerne
dokumentationsmæssigt kan træde i stedet for de manglende sagsmapper, som omtalt under
punkt 2.1.1.

BDO gør gældende, at der er udvist så væsentlige processuelle fejl i skønsprocessen, at ikke
kun skønsprocessen er i strid med grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper, men hele
processen er blevet påvirket heraf. Således har Finansiel Stabilitet ændret det i forhold til
ansvarsgrundlaget af Finansiel Stabilitet påberåbte i maj 2018 – dette efter modtagelse af
skønserklæringer i marts 2018. I Finansiel Stabilitets processkrift 6 af 23. maj 2018 (E side
907 ff.) er der således omfattende henvisninger til skønserklæringerne og anbringenderne mod
revisionen hviler på dette grundlag.

Det er videre BDO’s opfattelse, at de af skønsmændene udviste fejl er af en sådan karakter, at
de ikke efterfølgende kan afhjælpes, jf. hertil Den Europæiske
Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Mantovanelli v. France afsagt den 18. marts 1997,
præmis 36 (M side 4039, nærmere side 4051)

“36. However, while Mr and Mrs Mantovanelli could have made submissions to
the administrative court on the content and findings of the report after receiving
it, the Court is not convinced that this afforded them a real opportunity to
comment effectively on it. The question the expert was instructed to answer was
identical with the one that the court had to determine, namely whether the
circumstances in which halothane had been administered to the applicants’
daughter disclosed negligence on the part of the CHRN. It pertained to a
technical field that was not within the judges’



/

- 662 -

knowledge. Thus although the administrative court was not in law bound by the
expert’s findings, his report was likely to have a preponderant influence on the
assessment of the facts by that court.

Under such circumstances, and in the light also of the administrative courts’
refusal of their application for a fresh expert report at first instance and on
appeal (see paragraphs 19-22 above), Mr and Mrs Mantovanelli could only have
expressed their views effectively before the expert report was lodged. No
practical difficulty stood in the way of their being associated in the process of
producing the report, as it consisted in interviewing witnesses and examining
documents. Yet they were prevented from participating in the interviews,
although the five people interviewed by the expert were employed by the CHRN
and included the surgeon who had performed the last operation on Miss
Mantovanelli, and the anaesthetist. The applicants were therefore not able to
cross-examine these five people who could reasonably have been expected to
give evidence along the same lines as the CHRN, the opposing side in the
proceedings. As to the documents taken into consideration by the expert, the
applicants only became aware of them once the report had been completed and
transmitted.

Mr and Mrs Mantovanelli were thus not able to comment effectively on the main
piece of evidence. The proceedings were therefore not fair as required by Article
6 para. 1 of the Convention (art. 6-1). There has accordingly been a breach of
that provision (art. 6-1).”

BDO gør gældende, at BDO – på tilsvarende vis som i Mantovanelli-dommen – er blevet
afskåret fra at kommentere på væsentlige oplysninger/forudsætninger/materiale forinden
skønsmændene drog deres konklusioner på baggrund heraf.

Det gøres således af BDO gældende, at de af skønsmændene udviste fejl i nærværende sag har
en sådan karakter og i øvrigt lighed med de i Mantovanelli-dommen foreliggende, at fejlene
heller ikke i nærværende situation efterfølgende kan afhjælpes, eftersom skønsmændene har
foretaget deres vurdering på grundlag af en skønsproces, der strider mod grundlæggende
retssikkerhedsprincipper. Skønsmændene har således allerede nået deres konklusion på
baggrund af den proces, de har været igennem og hverken supplerende spørgsmål eller
afhjemling af skønsmændene, vil kunne rette op på de fejl, der er udvist i skønsprocessen og
været med til at danne skønsmændenes konklusion.

Det gøres således af BDO gældende, at skønsmændene i nærværende sag har begået en række
fejl i forbindelse med skønsprocessen, startende med at skønsmændene ikke har indkaldt til et
indledende møde, hvor tvivl om eller til spørgetemaet fra skønsmændenes side, kunne være
blevet afklaret. Tilsvarende kunne skønsmændene have fremsat anmodning om indhentelse af
yderligt materiale i sagen/eller oplyst om behovet for afklarende spørgsmål til Finanstilsynet,
hvorefter parterne allerede på dette tidspunkt, ville have kunne ytret deres holdning hertil,
herunder deltaget i møde med Finanstilsynet og indbragt spørgsmålet om skønsgenstandens
omfang og indhold set i forhold til de af Finansiel Stabilitet af sagen udeholdte
engagementsmapper, skønsmændene egne forudsætningers betydning for skønsrapporten,
skønsmændenes undersøgelsesmæssige prægede gennemgang, etc. og eventuelt indbragt
sådanne tvivlsspørgsmål for retten eller det kunne have givet anledning til supplerende
materiale eller spørgsmål.



/

- 663 -

Denne metode har skønsmændene (egenhændigt) afskåret BDO fra ved ikke at orientere om
skønsmændenes i skønsinstituttet uhjemlede skridt og tiltag, hvorved skønsmændene
egenhændigt har truffet en række beslutninger omkring skønsprocessen som går i mod helt
grundlæggende principper for skønsinstituttet, således som eksempelvis kodificeret i VBA-
2008 Vejledning syn og skønsmænd fra 2008 (Voldgiftsnævnet for bygge- og
anlægsvirksomhed), M side 10053 f., punkt 4.2 hvoraf det bl.a. fremgår:

” Skønsmanden skal sikre sig, at det for besvarelsen af de stillede spørgsmål
fornødne grundlag er til stede. Dette kan han efter omstændighederne gøre ved
spørgsmål til parterne og ved indhentning af kontraktmateriale under
skønsforretningen.

Skønsmanden har ret og pligt til sammen med parterne eller efter aftale med
parterne på egen hånd at undersøge skønsforretningens genstand.

Derudover bør grundlaget for skønssagen være de dokumenter og mundtlige
oplysninger, som parterne selv tilvejebringer, eller som skønsmanden
tilvejebringer efter aftale med parterne. Hvis en skønsmand ønsker at skaffe
yderligere oplysninger, skal parterne underrettes herom og have lejlighed til at
udtale sig. Som udgangspunkt bør skønsmanden være yderst tilbageholdende
med på egen hånd at søge sagen oplyst, og parterne bør imødekomme
skønsmandens opfordring til at fremkomme med yderligere materiale. Har det
været umuligt at skaffe oplysninger til et særskilt spørgsmål, kan skønsmanden
undlade at besvare dette, idet han i skønserklæringen angiver årsagen hertil.”

Det gøres af BDO gældende, at skønsmændene har forbrudt sig mod samtlige af de
ovennævnte krav til skønsprocessen.

BDO og de øvrige sagsøgte har ikke accepteret disse fravigelser og har heller ikke – forud for
modtagelse af skønsrapporten - haft mulighed for at udtale sig herom.

BDO vil nærmere uddybe ovennævnte i forbindelse med den mundtlige procedure, men skal
allerede her bemærke, at BDO’s synspunkt er baseret på at BDO ikke vedrørende grundlaget
for skønsrapportens tilblivelse – der er et afgørende bevisdokument i denne sag – ikke giver
BDO nogen reel mulighed for at kommenterer på skønsrapporten, hvorfor der foreligger en
overtrædelse af art. 6, 1 i forbindelse med skønsrapportens tilblivelse og dermed som følge
heraf, nærværende proces.

Herudover er der en række konkrete fejl i skønsrapporten som følge af ovennævnte, forhold
som hver især og samlet medfører, at skønsrapporten ikke kan anvendes i nærværende sag.

De væsentligste af sådanne gennemgående fejl ved skønsprocessen er efter BDO’s opfattelse:

2.1.4.1 Undersøgelsespræget gennemgang

Det er en gennemgående fejl ved skønsmændenes besvarelser, at skønsmændene ikke alene
besvarer de af Finansiel Stabilitet stillede spørgsmål, men videre redegør for forhold, der



/

- 664 -

ikke er omfattet af spørgetemaet, endsige nødvendigt for besvarelse af de stillede spørgsmål.

Et eksempel, er skønsmandens besvarelse af spørgetema for 2006, spørgsmål 1 (E side 2078),
der lyder:

” Skønsmændene bedes erklære, hvorvidt det foreliggende materiale
dokumenterer tilstedeværelsen af et tilstrækkeligt grundlag i henhold til god
revisorskik og Revisionsbekendtgørelsen (i) til at vurdere, om revisionen kunne
baseres på systemrevision, og/eller (ii) til at planlægge og udføre revision af
forretningsgange og interne kontroller af betydning for den finansielle revision,
herunder vurdering af risikoen forbundet med Sparekassens organisation,
forretningsgange og interne kontroller.”

Ud over at besvare det Finansiel Stabilitet reelt spørger på i spørgsmål 1, med følgende svar
(E 2092 f):

” Samlet vurdering
Vi kan ikke vurdere, hvorvidt revisor kunne planlægge at basere revisionen af
årsrapporten for 2006 på, at de generelle it-kontroller og de automatiserede
kontroller fungerede betryggende i 2006. Der mangler i den forbindelse dels
systemrevisionserklæringer for 2005 fra SDC og PBS og dels en risikovurdering
af de lokale generelle it-kontroller og applikationskontroller. Behovet for at
indhente systemrevisionserklæringerne for 2005 skyldes, at det af
systemrevisionserklæringerne sædvanligvis fremgår, hvilke forudsætninger
omkring system-, data- og driftssikkerhed, som revisor kan anvende i forbindelse
med planlægningen af revisionen for det kommende år.
Risikovurderingerne vedr. de lokale generelle it-kontroller og
applikationskontroller vil sædvanligvis fremgå af et planlægningsmemo
vedrørende revisionen af årsrapporten for 2006.
På grundlag af den modtagne systemrevisionserklæring fra SDC er det vores
vurdering, at revisor kunne basere sig på, at de generelle it-kontroller hos SDC
fungerede betryggende i 2006. Der foreligger dog ikke et tilstrækkeligt og egnet
revisionsbevis, som understøtter, at såvel de generelle it-kontroller hos PBS som
sparekassens lokale generelle it-kontroller fungerede betryggende i 2006.”

redegør skønsmændene imidlertid også for en række forhold undervejs, der ikke er spurgt på,
herunder eksempelvis (E side 2090):

” Vi har blandt andet identificeret følgende fejl og uklarheder vedrørende
sparekassens individuelle nedskrivningsvurderinger og -beregninger pr. 31/12
2006:”

hvorefter skønsmændene kaster sig ud i en længere redegørelse omkring dette forhold, uden at
det nærmere er nødvendigt for at besvare Finansiel Stabilitets spørgsmål, som ovenfor citeret.
Ud over at BDO bestrider skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 1, dette både de dele af
svaret, der vedrører det reelle spørgsmål stillet af Finansiel Stabilitet, samt besvarelsen af det
forhold skønsmændene selv tager op, bestrider BDO også en lang række af de
bevisvurderinger af faktuelle forhold skønsmændene løbende og med en ganske løs
bevisbedømmelse foretager undervejs, nærmere nedenfor under punkt 2.1.4.4.



/

- 665 -

Konklusionen på det af skønsmændene egenhændige behandlede forhold omkring
sparekassens individuelle nedskrivningsvurderinger og –beregninger, er blandt andet(E side
2092 – vores fremhævning):

” ….Baseret på de forelagte oplysninger er det vores vurdering, at
beregningerne og dokumentationen ikke var på et acceptabelt niveau i 2006, jf.
ovenstående eksempler på regnefejl, manglende sammenhænge mellem
beskrevne forudsætninger og beregninger, manglende hensyntagen til krav om
indregning af omkostninger ved realisation af sikkerheder mv. Uanset hvordan
revisor har revideret nedskrivninger i 2006, skulle revisor have
identificeret ovenstående væsentlige fejl og mangler og have konkluderet, at
vurderinger og beregninger ikke var foretaget i overensstemmelse med
bestemmelserne i regnskabsbekendtgørelsen og at dokumentationen ikke var på
et acceptabelt niveau.”

Det skal bemærkes, at BDO bestrider skønsmændenes konklusioner, hvorefter revisor skulle
have identificeret de af skønsmændene såkaldte væsentlige fejl og mangler ved beregningen af
sparekassens individuelle nedskrivninger. Det skal i den forbindelse for det første bemærkes,
at de engagementer, hvor der efter skønsmændenes opfattelse er fejl i beregningen af
nedskrivninger, ikke er engagementer omfattet af sagen. Videre skal det bemærkes, at de fejl,
skønmændene blandt andet finder er, ved de af sparekassen foretagne beregninger,
eksempelvis den anvendte diskonteringsfaktor eller betalingsrækken, ikke er eksakte
størrelser. Dette fremgår blandt andet af skønsmændenes besvarelse (E side 2090 – vores
fremhævning):

” Engagement med Person 27 udgør pr. 19/9 2006 24,4 mio. kr. Der er foretaget
nedskrivning på engagementet med 3,4 mio. kr. pr. 30/9 2006 og nedskrivning
med 4,9 mio. kr. pr. 31/12 2006. Der er anvendt en diskonteringsfaktor på 3,6 %.
Iflg. engagementsoversigten udgør rentesatserne på de forskellige lån 0-7,75 %.
For en række væsentlige lån er der ikke angivet en rentesats, dvs. der er anført
nul % i rentesats. Det er uklart, hvorledes den anvendte diskonteringsfaktor på
3,6 % fremkommer. De anførte bemærkninger vedr. lånet hænger ikke sammen
med de opstillede betalingsrækker. Det anføres som bemærkning, at ”Sæsonen
2006 var uden væsentlige forbedringer for parret, hvilket påvirker deres
økonomi og likviditetsbehov. Parret har solgt huset Vej 1 for 2,1 mio. kr., mens
udlejningsejendommen stadig står til salg. Parret ønsker at bygge nyt stuehus til
ejendommen Vej 2. Vi har modtaget skatteregnskab for 2005 (ikke
tilfredsstillende), men mangler driftsregnskaber. Det er aftalt, at der skal laves
budget for 2007 efter balancen pr…” Ud fra disse oplysninger er der opstillet
betalingsrækker for perioden 0-5 år. Beløb opgjort i år nul, dvs. pr.
vurderingsdatoen den 19/9 2006 udgør nutidsværdien af ind- og udbetalinger i
perioden 1-5 år. Nutidsværdien er beregnet til 19,5 mio. kr. og er baseret på en
tilbagebetaling af lånene i år 1 (2007) med 20,2 mio. kr. Heraf udgør værdien af
realiserede sikkerheder stillet af 3. mand 3,3 mio. kr. og værdien af realiserede
sikkerheder stillet af debitor 16,8 mio. kr. Værdien af sikkerheder på i alt 20,1
mio. kr. kan afstemmes til sikkerhedsoversigten dateret den 7/8 2006. Der ses
dog ikke heri at være taget højde for omkostninger ved realisation af
sikkerheder, hvilket er et krav i henhold til regnskabsbekendtgørelsen § 52, stk.
4. I henhold til Finanstilsynets vejledning på daværende tidspunkt kunne der
anvendes en skønsmæssig



/

- 666 -

sats på 5 % af bruttoværdien til opgørelse af omkostninger i forbindelse med
realisation af sikkerheder. Efter tilbagediskontering med den anvendte
diskonteringsfaktor på 3,6 % svarer dette til en manglende nedskrivning på ca.
970 tkr. I den forbindelse er der ikke foretaget fremdiskontering af
sikkerhedsværdien, hvilket ville gøre nedskrivningen større. Endvidere står
indfrielse af det samlede lån i 2007 i modsætning til oplysningen om, at kunden
ønsker at bygge et nyt stuehus i 2007 og eventuelt optage lån hertil. I
låneindstillingen for engagementet fremgår følgende oplysninger ”Person 27 og
Person 2 ejer i fællesskab privatboligen Vej 1 (til salg). Person 27 ejer
Virksomhed 2 (købt 1985 – til salg), Virksomhed 3 (købt 1996) og Vej 2 (købt
2004). Person 2 ejer Vej 3 (til salg) og Virksomhed 4 (købt i 2004) i Hjørring.
Person 27 og Person 2 kautionerer for hinandens engagement. Vi har modtaget
skatteregnskab for 2005 (ikke tilfredsstillende), og afventer det driftsmæssige
regnskab. Parret har solgt Adresse 4 pr. 01.09.06, og vil bygge på nyt stuehus på
Vej 2, men først når vi har godkendt byggeriet. Der laves i efteråret 2006 budget
for 2007.” Låneindstillingen er dateret den 10/8 2006. Lånerammen for de
samlede engagementer udgør iflg. låneindstillingen 24.461 tkr. Ud fra
oplysningerne i låneindstillingen er det meget vanskeligt at følge
sammenhængen til nedskrivningsberegningerne, hvor alle lån bliver indfriet i
2007. I givet fald skulle det have været anført i låneindstillingen, at alle
virksomheder skulle afhændes i 2007 og at alle lån ville blive indfriet i 2007.
Efter vores vurdering anvendes nedskrivningsskemaerne ikke i
overensstemmelse med de øvrige oplysninger om engagementet.
Forudsætningerne for betalingsstrømmene er således ikke tilstrækkeligt
underbygget. ”

Skønsmændene konkluderer blandt andet, at forudsætningerne for tilbagestrømmene ikke er
tilstrækkeligt underbygget, men da sagsmapperne ikke er fremlagt i sagen, er skønsmændenes
vurdering baseret på et utilstrækkeligt og usikkert grundlag, der medfører, at skønsmændenes
vurderinger på dette grundlag er helt uden bevismæssig værdi.

Videre fremgår af det ovenfor refererede afsnit, at skønsmændene vurderer, at nedskrivningen
på Person 27-engagementet er for lille som følger af, at der ikke er taget højde for
realisationsomkostninger på 970.000 DKK. Skønsmanden henviser i den forbindelse til en
skønsmæssig sats på 5% i henhold til Finanstilsynets vejledning på daværende tidspunkt.
Denne sats fremgik imidlertid kun af Finanstilsynets interne retningslinjer (Uddrag af
Finanstilsynets inspektionshåndbog fra 2004-2005 - E side 24390), der ikke var offentliggjort
og dermed ikke kendt af hverken sparekassen eller af revisionen. De oplysninger
skønsmændenes er i besiddelse af omkring satsen på 5 %, er således oplysninger, der ikke
forelå på det for sagen relevante tidspunkt. Finanstilsynet har i øvrigt heller ikke under
besøgene i 2006 eller i 2008, hverken nævnt eller påtalt, hvordan realisationsomkostninger
skulle indgå i nedskrivningsmodellen. Det er således også BDO’s opfattelse, at det var en
anerkendt model at man i stedet tog højde for realisationsomkostninger via de skøn, der blev
indlagt i betalingsrækkerne.

I tilknytning til skønsmændenes vurdering af at der skulle foretages øgede nedskrivninger på
engagementet med Person 27, finder BDO anledning til at fremhæve at Finanstilsynet ved
tilsynsbesøget i 2006 vurderede samme engagement – dette ud fra de oplysninger der var i
sparekassen på daværende tidspunkt – hvor resultatet blev, at Finanstilsynet fandt, at de af
sparekassen beregnede nedskrivninger skulle tilbageføres med 1.400.000 DKK (E side 4529),
jf. Finanstilsynets rapport af 23. juni 2006 (E side 4525-



/

- 667 -

4532). Som ovenfor anført påtalte Finanstilsynet i øvrigt heller ikke forholdet om
”realisationsomkostninger” . Tværtimod anførte Finanstilsynet i førnævnte rapport (E side
4530) vedrørende de af sparekassen foretagne beregninger af nedskrivningsbehovet, at
Finanstilsynet var enige i sparekassens beregninger, og Finanstilsynet havde således ikke –
ved en vurdering i samtiden på baggrund af de fuldstændige sagsmapper - identificeret
væsentlige fejl og mangler i sparekassens nedskrivningsberegninger – dette altså i
modsætning til skønsmændenes 2018-vurderinger foretaget på et ufuldstændigt grundlag.

Så ud over at skønsmændene besvarer spørgsmål, de ikke er blevet forespurgt på, nemlig
hvorvidt sparekassen beregninger og vurderinger af individuelle nedskrivninger har været
korrekt (hvilket spørgsmål BDO ville have protesteret imod, da det kræver sagsmapperne for
de enkelte engagementer), så er skønsmændenes vurderinger behæftet med stor usikkerhed, da
anvendelse af diskonteringsfaktoren og betalingsrækkerne ikke er en eksakt størrelse, men
derimod afhænger af oplysningerne om det konkrete engagement. En sådan vurdering kan
ikke foretages i dag, da sagsmapperne ikke er fremlagt af Finansiel Stabilitet.

Skønsmændenes besvarelse under spørgsmål 1 vedrørende de af sparekassen foretagne
individuelle nedskrivninger - som både ligger uden for spørgetemaet og bygger på faktuelle
forhold og vurderinger, der ikke er dokumenteret og som bestrides af BDO – influerer ikke
kun på besvarelse af spørgsmål 1, men da skønsmændene også henviser til den ved besvarelse
af flere af de øvrige spørgsmål medfører skønsmændenes egenhændige behandling af en
række forhold uden for spørgetemaet, at flere dele af spørgetemaet er påvirket af forhold, der
ikke er initieret af sagens parter og dermed ikke omfattet af det tema, der er udmeldt af retten.

Således henvises til der i spørgsmål 2, E side 2094, til besvarelsen under spørgsmål 1 (vores
fremhævning):

” Selvom vi ikke har haft adgang til revisors arbejdspapirer er det vores
vurdering, at revisor skulle have identificeret de væsentlige fejl og mangler i
sparekassens nedskrivningsberegninger . Forretningsgange og interne
kontroller vedr. nedskrivninger var iflg. det oplyste under implementering pr.
31/12 2006. Revisor har i protokollatet oplyst, at beregninger og dokumentation
var på et acceptabelt niveau i 2006, men at der også i 2007 ville skulle anvendes
ressourcer på at øge kvaliteten af beregninger og dokumentation. Som det
fremgår af besvarelsen af spørgsmål 1 er vi ikke enige i denne betragtning.
Beregninger og dokumentation var ikke på et acceptabelt niveau i 2006 og der
var betydelige risici for væsentlig fejlinformation i årsrapporten for 2006 som
følge af de væsentlige fejl og mangler, som vi har konstateret i forbindelse med
besvarelsen af spørgsmål 1 .”

Under spørgsmål 3 (E side 2094), spørgsmål 6 (E side 2095), spørgsmål 7 (2095), spørgsmål 8
(2097) og spørgsmål 11 (2101) henvises der også til spørgsmål 1, men som BDO forstår
besvarelsen, henvises der alene til den del af besvarelsen, der relaterer sig til Finansiel
Stabilitets spørgsmål.



/

- 668 -

I spørgsmål 12, henviser skønsmændene imidlertid både til den del af besvarelsen under
spørgsmål 1, der er omfattet Finansiel Stabilitets spørgsmål 1, samt den del der ligger udenfor
(E side 2102 - vores fremhævning):

” I det foreliggende materiale fremgår ikke revisionsdokumentation, som
understøtter en konklusion om, at sparekassens forretningsgange og interne
kontrolprocedurer kunne anses for at være betryggende i forbindelse med
revisionen af årsrapporten for 2006.

I besvarelsen af spørgsmål 1 har vi redegjort for de manglende oplysninger og
den manglende dokumentation i forbindelse med såvel planlægningen af test af
kontroller som i forbindelse med udførelsen af test af kontroller, herunder hvilket
materiale, som skulle forelægge for, at revisor kunne udføre de
påkrævede/nødvendige handlinger vedrørende test af kontroller i sparekassen.
Eftersom vi ikke har haft adgang til revisors arbejdspapirer kan vi ikke vurdere,
hvorvidt revisor har undladt at udføre revisionshandlinger i forbindelse med
revisionen af sparekassens forretningsgange og interne kontroller. Det er som
følge heraf heller ikke muligt at vurdere, hvilke erklæringer og oplysninger i
henhold til revisionsbekendtgørelsen, som revisor kunne afgive i henhold til
ordlyden i revisionsbekendtgørelsen, dvs. uden modifikationer.

På grundlag af de fremlagte oplysninger er det dog muligt at fastslå, at
sparekassens forretningsgange og interne kontroller vedrørende individuelle
nedskrivninger ikke var på et acceptabelt niveau i 2006. Uanset hvordan revisor
har revideret nedskrivninger i 2006, skulle revisor have identificeret en række
væsentlige fejl og mangler samt have konkluderet, at sparekassens vurderinger
og beregninger ikke var foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne i
regnskabsbekendtgørelsen.
Revisor skulle have afgivet en åbentstående bemærkning herom i
revisionsprotokollatet for 2006. Revisor skulle muligvis også have taget et
forbehold i revisionspåtegningen for væsentlige fejl i nedskrivningerne og
dermed for værdiansættelsen af udlån pr. 31/12 2006, jf. besvarelsen af
spørgsmål 1 . Endvidere skulle revisor have afgivet en åbenstående bemærkning
om sparekassens fejlagtige opgørelse af indbyrdes forbundne kunder pr. 31/12
2006, jf. besvarelsen af efterfølgende spørgsmål.”

Tilsvarende gælder for besvarelse af spørgsmål 14 hvoraf det blandt andet fremgår (E side
2118 f. - vores fremhævning):

”  Som det fremgår af besvarelsen af spørgsmål 1 er det vores vurdering, at
regnskabsposten udlån, hvori sparekassens betydelige engagementer indgår, er
væsentlig og at der er betydelig risiko for væsentlig fejlinformation vedrørende
revisionsmålet værdiansættelse i forbindelse med revisionen af udlån. Det
følger heraf, at såfremt revisor har valgt at teste kontroller, skal test af kontroller
altid kombineres med substansrevision.

Såfremt kontroller og forretningsgange ikke er beskrevet og/eller ikke fungerer
betryggende udføres alene substansrevision.



/

- 669 -

På grundlag af oplysningerne i revisionsprotokollatet for 2006, s. 628-629 er det
vores vurdering, at revisor har valgt en kombineret revisionsstrategi baseret på
test af kontroller på de områder, hvor revisor har vurderet, at der har foreligget
tilstrækkelige forretningsgangsbeskrivelser og kontrolforanstaltninger samt
udført substansrevision, jf. følgende oplysninger:
” Sparekassens interne kontrolsystemer er fastlagt i
forretningsgangsbeskrivelserne.
De interne kontrolforanstaltninger er primært baseret på, at andre end de, der
har udført en eller flere handlinger i overensstemmelse med en forretningsgang,
kontrollerer, at handlingen er korrekt udført.
Et andet væsentligt led i den interne kontrol er, at der foreligger
forretningsgangsbeskrivelser, der instruerer medarbejderne i, hvorledes de skal
handle samt at det kontrolleres, at medarbejderne overholder de givne
instrukser.
Vi har ved stikprøver inden for udvalgte områder kontrolleret, at de givne
forretningsgange med tilhørende interne kontrolforanstaltninger overholdes.”
Som det fremgår af besvarelsen af spørgsmål 1 er det vores vurdering, at det er
tvivlsomt, hvorvidt revisor kunne planlægge og udføre en effektiv
kontrolbaseret revision på udlånsområdet for så vidt angår de manuelle og it-
baserede manuelle kontroller. Denne vurdering baseres på de foreliggende
politikker og forretningsgangsbeskrivelser i sparekassen i 2006 samt de
konstaterede mangler på bevillingsområdet og på området for individuelle
nedskrivninger.”

Videre er der en henvisning under besvarelsen af spørgsmål 28 til spørgsmål 1 (E side 2260-
2261), der dog alene ses at være en henvisning til den del af besvarelsen, der vedrører
Finansiel Stabilitets spørgsmål.

Skønsmændenes tilgang til spørgetemaet ved ikke kun at besvare de af sagens parter stillede
spørgsmål, men ved også at inddrage forhold, som skønsmændene muligt finder er
interessante, men uden for temaet, er i strid med forhandlingsmaksimen, hvor det alene er
sagens parter, der er afgrænser sagens temaer og fremlægger det materiale for retten, som
parterne finder relevante for rettens bedømmelse af sagen.

Videre bærer skønsmændenes tilgang til skønsopgaven præg af, at skønsmændene har set det
som deres opgave at foretage en undersøgelsespræget gennemgang – dels af sparekassen
kreditsagsbehandling – dels af revisionen. Denne tilgang er langt uden for skønsopgaven og i
strid med grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper.

Særligt gælder det, at skønsmændene er udmeldt på grundlag af deres revisionsmæssige
kompetencer. Såfremt der skulle udmeldes syn og skøn til vurdering af hvorvidt sparekassens
kreditsagsbehandling var i strid med de dagældende standarder herfor, skulle skønsmændenes
kompetencer afspejle dette.

Alle de dele af skønsbesvarelserne, hvor skønsmændene finder sig kaldet til at vurdere
kreditfaglige forhold i sparekassen, ligger således ikke alene uden for spørgetemaet, men også
uden for skønsmændenes kompetencer. Et eksempel på dette er skønsmændenes besvarelse af
spørgetema 2006, spørgsmål 13 (E side 2103), hvor Finansiel Stabilitets



/

- 670 -

spørgsmål lyder (efter oplysninger om revisionens konklusioner efter gennemgang af
bestyrelsesprotokollen i revisionsprotokollatet for 2006):

” Skønsmændene bedes oplyse, om der med referaterne i bestyrelsens
forhandlingsprotokol, som de fremstår i de markerede afsnit i Bilag SS 9A,
foreligger et tilstrækkeligt grundlag (i) for Revisionens protokollerede
konklusioner og/eller (ii) for af en begrundet overbevisning hos revisor om, at
bevilling af større nye lån/engagementsudvidelser rent faktisk blev behandlet på
bestyrelsesmøder.
Det bedes tillige oplyst, om det har eller burde have betydning for Revisionens
konklusioner herom, at flere af kundeoversigterne i ”Aktiv gennemgang” for
2006 (del af Bilag SS 8A) indeholder oplysninger om nye ”bevillinger” .
Skønsmændene bedes angive, om det fremgår af revisionsprotokollen, hvilket
grundlag revisionen har haft i forbindelse med engagementsgennemgangen for
at kunne opnå revisionsbevis for, at de (nye) kreditter, der fremgik af notaterne
fra Bilag SS 8A, og som specifikt er angivet i Bilag SS 10A, kolonnen ”Nye
bevillinger” , var behandlet og (endeligt) bevilget af bestyrelsen under et
bestyrelsesmøde. Skønsmændene bedes i den forbindelse inddrage, om sådant
grundlag fremgik af oplysningerne i Bilag SS 8A Bilag SS 9A eller Bilag SS
11A.”

Spørgsmålet går ret beset på, hvilket grundlag revisor har haft til at kontrollere at nye større
bevillinger blev behandlet på bestyrelsesmøderne.

Skønsmændene foretager en nærmere gennemgang af bestyrelsesprotokollen og foretager en
lang række delkonklusioner/vurderinger omkring bevillingsprocessen i sparekassen,
eksempelvis følgende (E side 2114 – vores fremhævning):

” Som det fremgår af oversigten er det vores vurdering, at 13 bevillinger
svarende til 31,7 % antalsmæssigt og 43,7 % beløbsmæssigt burde have kunnet
afvente bevilling på bestyrelsesmødet”

Skønsmændene konkluderer videre (E side 2115):

”  På grundlag af ovenstående gennemgang og undersøgelser er det vores
vurdering, at sparekassens bevillingsproces og kontrollerne i
bevillingsprocessen var behæftet med væsentlige fejl og mangler.”

Videre konkluderer skønsmændene (E side 2116 – vores fremhævning):

” Ved en sammenholdelse af ovenstående krav til bevillingsgrundlaget med det
materiale, som rent faktisk fremgik af låneindstillingerne i bilag SS 8A og bilag
11A ses det, at låneindstillingerne i 2006 i væsentligt omfang ikke var vedhæftet
årsrapporter, budgetmateriale samt referater fra regnskabsmøder mv. Efter
vores vurdering har fraværet af dette materiale forringet bestyrelsens
beslutningsgrundlag, idet bestyrelsen herved ikke har haft mulighed for selv at
danne sig et indtryk af risici mv. Det skal anføres, at de af sparekassen
udarbejdede regnskabsanalyser, som foreligger i de fleste låneindstillinger, er en
hoved- og nøgletalsoversigt udarbejdet på grundlag af kundens årsrapporter,
formue- og indkomstopgørelser mv. Der fremgår



/

- 671 -

dog væsentligt flere informationer af en årsrapport sammenlignet med
sparekassens regnskabsanalyser. Modsat skal det anføres, at
regnskabsanalyserne giver et overblik over hoved- og nøgletal samt trenden i
den økonomiske udvikling over en periode.
Det er endvidere vores vurdering, at bevillingsgrundlaget ikke har været
tilstrækkeligt som beslutningsgrundlag som følge af, at der i væsentligt
omfang manglede sparekassens vurderinger af såvel risici som usikkerheder
forbundet med de enkelte engagementer . Herunder fremgår der ikke
detaljerede underliggende beregninger og vurderinger vedrørende f.eks.
afkastprocenter, udlejningsgrad, huslejeniveau mv. i forbindelse med belåning af
udlejningsejendomme (med undtagelse af Essex Ejendomme A/S).

Sparekassens risikoprofil i forhold til kunden burde i væsentligt større omfang
have været oplyst og vurderet, herunder hvorvidt sparekassen alene havde
påtaget sig finansieringsrisikoen eller, hvorvidt finansieringsrisikoen var delt
med ejeren (via egenkapitalindskud) samt leverandører, kreditorer mv., dvs.
almindelige forretningsmæssige overvejelser (foreligger i enkelte tilfælde).

På den baggrund konkluderer skønsmændene (E side 2117 – vores fremhævning):

” Revisor burde ved gennemgangen af låneindstillingerne og
bevillingsgrundlaget have identificeret ovenstående mangler, herunder den
manglende efterlevelse af kreditpolitikken”

De væsentlige mangler, skønsmændene i deres konklusion henviser til, er således en af
skønsmændene selv foretaget kvalifikation af, at der skulle foreligge en kreditfaglig mangel,
vedrørende forhold, de ikke er spurgt om og som ikke blot ligger uden for spørgetemaet, men
også langt uden for skønsmændenes faglige kompetencer. Sidstnævnte kan illustreres med
henvisning til, at Finansiel Stabilitet såvel i Capinordic som i Roskilde Bank-sagerne har
fundet det fornødent at indhente responsa fra Finans Danmark vedrørende den kreditfaglige
norms indhold. Det turde på den baggrund være åbenbart, at to statsautoriserede revisorer, der
– på baggrund af deres revisionsfaglige indsigt og kvalifikationer – er indstillet af Danske
Revisorer/FSR og udmeldt af landsretten til at foretage et revisionsfagligt syn- og skøn, dels
går langt ud over rammerne for det af landsretten udmeldte syn- og skøn, ved at forholde sig
til den kreditfaglige norm, dels ikke besidder de faglige forudsætninger for at forholde sig
hertil.

BDO bestrider videre indholdet af skønsmændenes kreditfaglige vurderinger, der i vid omfang
er i strid med blandt andet Østre Landsrets præmisser i Roskilde Bank-sagen, M side 6506 ff.
herunder om presserende bevillinger, bestyrelsens behandling af bevillinger, omfanget af det
materiale, der blev forelagt bestyrelsen m.v.

Det bestrides derfor, at skønsmændenes betragtninger af kreditfaglig karakter kan tillægges
nogen som helst vægt under nærværende sag, og der skal derfor bortses fra alle konklusioner,
hvor der indgår sådanne betragtninger.

Det indhentede syn og skøn kan derfor ikke gøre det ud for et syn og skøn om kreditfaglige
forhold. Dette hverken i forhold til bestyrelsens bevillingsprocedure eller
bevillingsproceduren generelt i sparekassen.



/

- 672 -

BDO vil til brug for proceduren nærmere henvise til de spørgsmål, hvor skønsmændene
besvarer spørgsmål, der ikke er stillede og nærmere foretager en undersøgelsespræget
gennemgang af kreditfaglige og revisionsmæssige forhold.

2.1.4.2 Skønsmændene har selv indhentet materiale

Som det nærmere er redegjort for i BDO’s sammenfattende processkrift af den 2. januar 2019,
punkt 7.5., E side 24060 ff., har skønsmændene egenhændigt indhentet 70 årsrapporter.
Vedrørende indholdet heraf og skønsmændenes anvendelse af de indhentede oplysninger, skal
der ud over eksemplerne i punkt 2.1.3.1. og 2.1.3.2., henvises til BDO’s sammenfattende
processkrift af 2.1.2019 punkt 7.5., (E side 24060).

Som videre refereret ovenfor under punkt 2.1.3.2. er skønsprocessen i nærværende sag særligt
præget af, at skønsmændene højst usædvanligt har fravalgt et indledende møde med sagens
parter, til afklaring af de enkelte spørgsmål, hvis der var noget skønsmændene var i tvivl om,
til at afklaring af hvilket materiale parterne var i besiddelse af og hvilket materiale, der
yderligt skulle fremskaffes.

Hvis et sådant møde var afholdt og skønsmændene havde oplyst, at skønsmændene fandt
behov for og ville tillægge en lang række årsrapporter vægt, i relation til hvilke
regnskabsoplysninger, sparekassen måtte anses at have været i besiddelse af henholdsvis ved
opgørelse af engagementerne status pr. 31.12.2006 dels ved opgørelse af engagementernes
status pr. 31.12.2007, havde BDO haft mulighed for at påpege at de pågældende indhentede
årsrapporter for manges vedkommende er aflagt efter BDO’s påtegning på Sparekasses
årsrapport, henholdsvis den 13. marts 2007, E side 6607 (på årsrapporten for 2006) og den 18.
marts 2008, E side 8490 (på årsrapporten 2007). BDO ville videre havde kunne påpege,
såfremt BDO var uenig i skønsmændenes udlægning af regnskabstallene.

Skønsmændene har imidlertid forudsat, at de pågældende regnskabsoplysninger var tilstede i
sparekassen på det for vurderingen relevante tidspunkt, uden at dette er dokumenteret under
hovedforhandlingen.

De grundlæggende principper omkring bevisumiddelbarhed medfører imidlertid, at retten
alene kan tillægge et faktum vægt, hvis det er dokumenteret under hovedforhandlingen. Det
forhold, at en skønsrapport inddrager eksempelvis regnskabsoplysninger, der ikke er
dokumenteret under sagen, medfører ikke at regnskaberne kan anses for at være dokumenteret
og dermed udgøre et faktum, som retten kan tillægge vægt ved bevisbedømmelsen.

Videre bemærkes, at i andre af de retssager, hvor Finansiel Stabilitet har sagsøgt den tidligere
bestyrelse, direktion og revision i pengeinstitutter som Finansiel Stabilitet har overtaget, og
hvor der under de pågældende retssager er givet tilladelse til syn og skøn, er dette – i
overensstemmelse med helt grundlæggende retsprincipper – sket alene på grundlag af det
parterne i sagerne fremlagte materiale.

Eksempelvis fremgår det af de i henholdsvis EIK-Bank og Roskilde Bank indhentede
skønsrapporter, at skønsmændene om grundlaget for det gennemførte syn og skøn anfører:



/

- 673 -

” Skønserklæringen indeholder vores besvarelse af alle spørgsmålene i det
modtagne skønstema baseret på de modtagne materialer og informationer.”

Den metode skønsmændene i nærværende sag har anvendt er både i strid med
forhandlingsmaksimen samt retsplejelovens § 340 om bevisumiddelbarhed, jf. også ovenfor
anførte under punkt 2.1.1

Alle konklusioner, der er baseret på det af skønsmanden egenhændigt indhentede materiale,
der ikke er dokumenteret under sagen, skal retten derfor bortse fra.

2.1.4.3 Skønsmændene foretager bevisbedømmelser på baggrund af materiale, der
ikke er dokumenteret

I tilknytning til det ovenfor anførte under punkt 2.1.4.1. og 2.1.4.2. medfører skønsmændenes
tilgang til skønsprocessen i relation til at inddrage forhold, der ikke er spurgt på samt indhente
materiale uden om parterne, at skønsmændene foretager en række konklusioner på baggrund
af materiale, der ikke er dokumenteret i sagen.

Eksempelvis anfører skønmændene under spørgetema 2006, spørgsmål 13, E side 2107 og
2108 (vores fremhævning), vedrørende skønsmændenes analyse, af
kreditsagsbehandlingen i sparekassen, der ud over at vedrøre engagementer, der ikke er
omfattet af sagen også vedrører forhold udenfor spørgetemaet:

” Som et eksempel på et lån, der er udbetalt på bevillingstidspunktet, kan
henvises til engagement nr. 3 Essex Invest A/S i bilag 2, lånesag nr. 9776. Det
fremgår af låneindstillingen, at såvel maximum som gæld udgør 6.200 tkr. Det
fremgår endvidere, at lånet er bevilget den 10/11 2006, dvs. før bestyrelsesmødet
den 14/11 2006. Som følge af, at bevillingsbeløbet på 6,2 mio. kr. ligger over
direktionens bevillingsbeføjelse på 5 mio. kr., kunne lånet kun bevilges som en
presserende sag. Det fremgår imidlertid af bestyrelsesmødereferatet af 14/11
2006, at lånesag nr. 9776, Essex Invest A/S, var tilsagt inden for 25 %-grænsen.
Dette er efter vores vurdering ikke i overensstemmelse med direktionsinstruksens
pkt. 2.2.4, hvoraf det fremgår, at en 25 % udvidelse højst må udgøre det i
direktionsinstruksens pkt. 2.2.1 nævnte beløb. Det i direktionsinstruksens pkt.
2.2.1 nævnte beløb udgør 5 mio. kr. eventuelt med tillæg af et risikobeløb på 20
% vedr.
rammebevillinger for finansielle instrumenter. Der er i lånesag nr. 9776 bevilget
et stående Ciborlån på 6,2 mio. kr., og der indgår ud fra oplysningerne i
låneindstillingen ikke finansielle instrumenter heri.
Endvidere udgør et risikobeløb på 20 % af 5 mio. kr., 1 mio. kr., i alt 6 mio. kr.
Bevillingsbeløbet på 6,2 mio. kr. ligger således under alle omstændigheder over
direktionens bevillingsloft på 6 mio. kr. og kunne derfor kun bevilges som en
presserende sag.

Som et eksempel på en bevilling, der kun delvist er udbetalt på
bevillingstidspunktet kan henvises til engagement nr. 10 i bilag 2.
Engagementet vedrører SJB Ejendomme ApS, lånesag nr. 9739 . Bevillingen
fremgår af bestyrelsesmødereferat af 19/9 2006 som ”indstillet til bevilling” på
dette bestyrelsesmøde. Denne bevilling på i alt 28,9 mio. kr. bestående af



/

- 674 -

4 engagementer (1,6 mio. kr. + 18,2 mio. kr. + 4,6 mio. kr.+ 4,5 mio. kr.) var iflg.
låneindstillingen bevilget den 22/8 2006, dvs. før bestyrelsesmødet den 19/9
2006.

Det er således ikke korrekt, når det er bestyrelsesmødereferatet af 19/9 2006
fremgår, at lånet var indstillet til bevilling på bestyrelsesmødet. Lånet var faktisk
bevilget som en presserende sag. For det bevilgede engagement på 4,6 mio. kr.
fremgår samtidig en gæld på 3.325 tkr. i låneindstillingen. Dette må betyde, at
3.325 tkr. ud af bevillingen på 4,6 mio. kr. allerede var udbetalt, da lånet blev
bevilget den 22/8 2006. For de øvrige bevilgede engagementer på 1,6 mio. kr,
18,2 mio. kr. og 4,5 mio. kr. ses ikke at være anført et beløb i gældskolonnen.
Dette må betyde, at disse lån ikke var udbetalt på bevillingstidspunktet.

Det skal bemærkes, at vi ved opgørelsen af bevillingsbeløbet i de enkelte
låneindstillinger har taget udgangspunkt i de beløbsmæssige oplysninger i
kolonnerne ”Maximum” og ”Gæld” , som fremgår i forbindelse med
beskrivelsen ”Følgende faciliteter bedes ændret, art og afdragsvilkår.
Sikkerhedsvurderinger” . I forbindelse med opgørelsen af bevillingsbeløbet har
vi set bort fra de beløbsmæssige oplysninger om sammenhængende
engagementer og tabsgarantier i kolonnerne ”Maximum” og ”Gæld” , idet det
er vores vurdering, at disse oplysninger er medtaget i låneindstillingen for at
kunne opgøre det nye samlede sammenhængende engagement i låneindstillingen
efter bevillingsudvidelsen. De beløbsmæssige oplysninger om sammenhængende
engagementer og tabsgarantier i låneindstillingen indgår således efter vores
vurdering ikke i bevillingsudvidelsen. Der henvises til vores specifikke
bemærkninger samt den anvendte metode til opgørelse af bevillingsudvidelsen i
bilag 2 og 3 i kolonnen ”Faktisk udvidelse af engagement” . ”Faktisk udvidelse
af engagement” er i den forbindelse opgjort som ”Maximum efter udvidelse”
fratrukket ”Maximum før udvidelse” . Dette beløb er igen fratrukket ”Heraf
sammenhængende engagementer og tabsgarantier.”

Hverken bevilling 9776 eller 9739 ses imidlertid dokumenteret under sagen.

Det samme gør sig gældende for flere af de årsrapporter, skønsmændene egenhændigt har
indhentet under sagen, eksempelvis følgende (besvarelsen for 2006 til spørgsmål 20, side
2178 ff. – vores fremhævning):

” Årsrapporten for Virksomhed ApS 5 for perioden 1/1-31/12 2006 er
offentliggjort den 12/7 2007 . Årsrapporten er revideret af revisionsfirmaet Aros,
Statsautoriserede revisorer I/S, som har afgivet en revisionspåtegning uden
forbehold, men med en supplerende oplysning om, at selskabet havde afregnet
afgifter for sent. Det er vores vurdering, at sparekassen må formodes at have
været i besiddelse af oplysninger om resultatet mv., enten skriftligt eller
mundtligt fra kunden. Det vurderes derfor som forsvarligt at inddrage
oplysninger fra årsrapporten i nærværende vurdering.

Følgende oplysninger fremgår af årsrapporten for 2006 for Virksomhed ApS 5:
(…)



/

- 675 -

Det er væsentligt at bemærke, at Virksomhed ApS 5 har foretaget opskrivninger
af ejendomme med 14.987 tkr. i 2006. Såvel årets overskud i 2006 som
egenkapitalen pr. 31/12 2006 består derfor i al væsentlighed af opskrivningerne.
Denne opskrivning er ikke vist eller oplyst i årsrapporten for 2006 for
Virksomhed ApS 1. Resultat af kapitalandele er endvidere ikke vist i
årsrapporten for 2006 for Virksomhed ApS 1.

Det fremgår under anvendt regnskabspraksis i årsrapporten for Virksomhed ApS
1, at investeringsejendomme måles til kostpris. Ved indregning af kapitalandele
skulle selskabet således have korrigeret for, at investeringsejendomme i
Virksomhed ApS 5 var indregnet til dagsværdi. Begge forhold er ikke i
overensstemmelse med årsregnskabslovens krav.
Virksomhed ApS 1 købte i september/oktober 2006 50 % af anpartskapitalen i
Dansk Jord ApS.

Købsprisen var 15 mio. kr. samt et udlån til selskabet på 14,3 mio. kr. til
indfrielse af en gæld til selskabets tidligere ejere. Årsrapporten for Dansk Jord
ApS for perioden 1/7 2005-30/6 2006 er offentliggjort den 8/11 2006.
Årsrapporten er revideret af Revisionsfirma 2, som i revisionspåtegningen i
årsrapporten for 2005/2006 har taget forbehold for fortsat drift. Det er vores
vurdering, at sparekassen må formodes at have været i besiddelse af oplysninger
om resultatet mv., enten skriftligt eller mundtligt fra kunden. Det vurderes derfor
som forsvarligt at inddrage oplysninger fra årsrapporten i nærværende
vurdering.

Følgende oplysninger fremgår af årsrapporten for 2005/2006 for Dansk Jord
ApS:
(…)

Som det fremgår af årsrapporten udgør selskabets egenkapital pr. 30/6 2006
21,1 mio. kr. Det fremgår endvidere af årsrapporten, at selskabet i regnskabsåret
2005/2006 har erhvervet ejendomme for 31,5 mio. kr. og at der er foretaget
opskrivninger af de samme ejendomme til dagsværdi med 30 mio. kr. med
henblik på at afspejle den faktiske fastsatte købspris på ejendommene i
forbindelse med salget af anparterne i selskabet efter regnskabsårets udløb. Pr.
30/6 2006 er selskabets ejendomme således målt til 62,5 mio. kr., herunder er
indregnet 1 mio. kr. for en tidligere erhvervet option. Det fremgår af
årsrapporten, at optionspræmien dækker muligheden for at købe et større
grundareal på Sjælland med henblik på byggemodning og bebyggelse. Det
fremgår endvidere, at optionen er udnyttet efter regnskabsårets udløb, dvs. efter
30/6 2006.

Det må formodes, at der er i forbindelse med købet af anparterne i Dansk Jord
ApS er indgået en handel mellem uafhængige parter og at købsprisen derfor
afspejler købernes forventninger om merværdier på selskabets ejendomme,
option på udstykning mv. Herunder er det vores vurdering, at der nok nærmere
er betalt en merpris for optionen end der er betalt for merværdier på
ejendommene, når merværdien mellem købsprisen på 30 mio. kr. og selskabets
egenkapital skal fordeles på aktiver.



/

- 676 -

Det skal anføres, at uden opskrivninger i Dansk Jord ApS ville Dansk Jord ApS’
egenkapital pr. 30/6 2006 have været negativ med 0,8 mio. kr. Virksomhed ApS
1's andel af egenkapitalerne i Virksomhed ApS 5 og Dansk Jord ApS med tillæg
af merværdier betalt ved erhvervelsen af Dansk Jord ApS udgør således værdien
af kapitalandele for Virksomhed ApS 1 pr. 31/12 2006 på 21,3 mio. kr.”

Det fremgår således, at der indgår der to årsrapporter - der ikke er dokumenteret i sagen - i
skønsmændenes analyse af Virksomhed ApS 1. Ud over, at det bestrides, at BDO skulle have
forholdt sig til de oplysninger, der indgår i en årsrapport aflagt af selskabet, når den er
påtegnet af en statsautoriseret revisor med en blank påtegning uden forbehold, bestrides det
videre, at konklusioner, der er baseret på forhold, der ikke er dokumenteret i sagen, kan
tillægges betydning ved rettens stillingtagen til Finansiel Stabilitets påstande overfor BDO.

I relation hertil skal for det første bemærkes, at skønsmændenes metode, hvorefter der ikke
afholdes skønsforretning blandt andet til afklaring af hvilket materiale skønsmændene
yderligere finder behov for, men skønsmændene derimod egenhændigt indhenter yderligt
materiale og hverken før indhentelse af materialet eller efter indhentelse af materialet, men
forinden skønsmændene inddrager det i deres vurdering, har taget kontakt til sagens parter, er
klart i strid med de helt grundlæggende principper i den civile retspleje. Parterne skal således
have mulighed for at kommentere materialets relevans og betydning for sagen, inden
skønsmændene kaster sig ud i en vurdering af sagen på baggrund af ensidigt indhentet
materiale.

Videre medfører de grundlæggende principper om bevisumiddelbarhed i retsplejelovens §
340, at retten alene kan tillægge oplysninger/materiale m.v. vægt, hvis det er blevet
dokumenteret under hovedforhandlingen. Materiale/oplysninger, der behandles i
skønsrapporten, men som ikke selvstændigt er blevet dokumenteret, kan ikke tillægges vægt
ved rettens vurdering, blot fordi skønsmændene refererer til dokumentet.

De konklusioner skønsmændene har foretaget på baggrund af materiale, der ikke er
dokumenteret i sagen, skal således ikke tillægges vægt ved rettens bevisvurdering.

2.1.4.4 Indlægger forudsætninger, der ikke er dokumenteret under
hovedforhandlingen

I tilknytning til det ovennævnte kan det konstateres, at skønsmændene ved flere af
besvarelserne indlægger forudsætninger, der ikke er belæg for i det skriftlige dokumenterede
materiale.

Som anført ovenfor under punkt 2.1.4.1. og 2.1.4.2. har skønsmændene valgt ikke at afholde
et møde med sagens parter. Et møde med sagens parterne kunne imidlertid have afklaret
eventuelle tvivlsspørgsmål skønsmændene måtte have til det modtagne materiale.

Videre skal til eksempel af at skønsmændene har været nødsaget til egenhændigt uden
parternes accept at opstille bevisforudsætninger – hvilket alene tilkommer retten -for at kunne
besvare et spørgsmål er skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 20 vedrørende 2006 (E side
2160) hvor skønsmændene anfører (vores fremhævning):



/

- 677 -

” Det fremgår endvidere, at Person 14 har afgivet selvskyldnerkautioner for
enkeltkreditter på 6 mio. kr. i Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS samt en
ubegrænset selvskyldnerkaution for alle mellemværender mellem
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS og sparekassen. Det må lægges til grund, at
Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS formentligt ikke havde fået bevilget de to
enkeltkreditter på 6 mio. kr. samt eventuelt også øvrige kreditter på grundlag
af selskabets egne økonomiske forhold eller ved, at ejeren Person 17 stillede
kaution herfor. Det har været en betingelse for bevilling af kreditterne, at
Person 14 stillede kaution. Dette bekræftes ligeledes ved, at kautionen på 6 mio.
kr. er indregnet med en sikkerhedsværdi på kurs 100 under Entrepriseselskabet
1/9 2003 ApS’ sikkerhedsværdier. Stort set alle øvrige kautioner i sparekassen
indregnes ikke med en sikkerhedsværdi. Efter vores vurdering medfører dette, at
Person 14 som minimum skal medtage engagementer på 6 mio. kr. ved
opgørelsen af egne engagementer i låneindstillingen pr. 10/11 2006.”

Den bevismæssige forudsætning skønsmændene indlægger, hvorefter det efter deres opfattelse
var en betingelse for to bevillinger til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, at Person 14
kautionerede for kreditterne, er ikke baseret skriftlige materiale, der er dokumenteret i sagen.

Skønsmændene foretager dermed en ganske løs bevisbedømmelse, som ikke er funderet på det
skriftlige materiale, eller understøttet af parts- og vidneforklaringer.

BDO vil under proceduren nærmere henvise til de spørgsmål, hvor skønsmændene opstiller
udokumenterede forudsætninger for herefter at besvare de stillede spørgsmål under de af dem
opstillede udokumenterede forudsætninger, der ikke har belæg eller støtte i de til
skønsmændene af sagens parter fremsendte dokumenter som parterne har fremlagt under
sagen i henhold til forhandlingsmaksimen.

2.1.4.5 Skønsmændene har egenhændigt og uden forudgående henvendelse til sagens
parter kontaktet Finanstilsynet vedrørende spørgsmål om forståelsen af og
definitionen af sammenhængende engagementer, etc.

Selv om skønsmændene ikke har fundet det fornødent at afholde et møde med sagens parter,
har skønsmændene omvendt fundet det fornødent at kontakte Finanstilsynet både til afklaring
af det regelgrundlag, der var gældende i 2006-2008 (E side 24795), men også fundet sig
kaldet til at forelægge cases for Finanstilsynet med henblik på en mundtlig drøftelse mellem
Finanstilsynet og skønsmændene, der vedrører situationer, der er omfattet af skønstemaet, se
hertil E 24809 f.

Det skal i den forbindelse videre bemærkes, at Finansiel Stabilitet er ejet af den danske stat
gennem Erhvervs- og Vækstministeriets ejerskab, og Finanstilsynet er en styrelse under
samme ministerium. Videre følger det af FIL § 354, stk. 1, 1. pkt. og stk. 3, nr. 12 og nr. 15, at
der kan ske udveksling af fortrolige oplysninger mellem Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet.

Spørgsmålene til Finanstilsynet og Finanstilsynets besvarelse heraf har ikke været oplyst af
skønsmændene overfor parterne eller retten, men er alene kommet frem via BDO’s
anmodning om aktindsigt i skønsmændenes henvendelse til Finanstilsynet. Også dette rejser
alvorlig tvivl om skønsmændenes håndtering af skønsforretningen og tilsidesætter



/

- 678 -

generelt helt grundlæggende principper omkring transperance og deraf følgende retssikkerhed.

BDO vil under proceduren nærmere henvise til de spørgsmål, hvor skønsmændene opstiller
udokumenterede forudsætninger for at kunne besvare de stillede spørgsmål.

2.1.4.6. Sammenfattende om skønserklæringerne

Det er BDO’s opfattelse, at skønsmændenes tilgang til opgaven med at besvare skønstemaet er
i strid med væsentlige retssikkerhedsprincipper, dette set i lyset af at skønsmændenes har
undladt af afholde et indledende møde med sagens parter, hvor skønsmændenes eventuelle
tvivl om spørgetemaet og grundlaget herfor kunne være blevet afklaret, hvorved det kunne
undgås at skønsmændene fandt sig kaldet til at opstille forudsætninger, der ikke er baseret på
det skriftlige materiale. Dels set i lyset af skønsmændenes egenhændige indhentelse af store
mængder af materiale uden at forelægge dette for parterne med henblik på at høre parternes
bemærkninger hertil. Hertil kommer skønsmændenes egenhændige kontakt til Finanstilsynet –
ikke kun til afklaring af regelgrundlaget, men også drøftelse af spørgsmål omfattet af
spørgetemaet, samt det forhold at skønsmændene redegør for og foretager vurdering af emner,
skønsmændene ikke er blevet spurgt om og som i flere tilfælde ligger uden for de
kompetencer, skønsmændene er blevet udpeget på grundlag af.

BDO gør på den baggrund gældende, at skønsmændenes håndtering af skønsforretningen
medfører, at retsprocessen er i strid med EMRK art. 6, 1, jf. herved hertil Den Europæiske
Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Mantovanelli v. France afsagt den 18. marts 1997,
præmis 36 (omtalt ovenfor under punkt 4.1. - M side 4039, nærmere side 4051, vores
fremhævninger):

“36. …..
Mr and Mrs Mantovanelli were thus not able to comment effectively on the
main piece of evidence. The proceedings were therefore not fair as required by
Article 6 para. 1 of the Convention (art. 6-1). There has accordingly been a
breach of that provision (art. 6-1) .”

Det skal således fremhæves, at i nærværende sag har den danske stat anlagt sag mod en
gruppe sagsøgte og gjort krav gældende i relation til en række engagementer uden at Finansiel
Stabilitet har fremlagt sagsmapperne relaterende til de postulerede ansvarspådragende udlån.
Videre har Finansiel Stabilitet initieret et syn og skøn, hvor skønsmændene har tilsidesat helt
fundamentale retssikkerhedsmæssige principper. Konsekvensen af tilsidesættelse af sådanne
fundamentale retssikkerhedsmæssige principper er ifølge Mantovanelli-dommen, at processen
skal gå om.

Som det mindre i det mere, gøres det af BDO gældende, at skønsbesvarelsen er uegnet til at
indgå ved rettens vurdering af, hvorvidt der skal pålægges de sagsøgte er erstatningsansvar på
DKK 275.000.000, dels set i lyset af at skønsmændene har krænket grundlæggende
retssikkerhedsmæssige principper, der skal sikre begge parter i processen, dels at
skønsbesvarelsen er baseret på materiale, der ikke er dokumenteret under sagen samt på
udtalelser fra Finanstilsynet, der ikke er sket via vidneførsel. Skønsbesvarelsen er derfor
behæftet med så væsentlige mangler, at retten ved stillingtagen til Finansiel Stabilitets
anbringender overfor de sagsøgte, ikke kan tillægge konklusionerne i indhentede syn og skøn
vægt. Retten kan således ikke tillægge de konklusioner vægt, der er



/

- 679 -

fejlbehæftede, men da der er sket mange og væsentlige fejl, der griber ind i store dele af
skønsbesvarelserne, er det som udgangspunkt alle de af skønsmændene konklusioner, der er
fejlbehæftet, alternativt kun de dele af skønsbesvarelsen, der direkte indeholder de af punkt
2.1.4.1. – 2.1.4.5 nævnte fejl. Skønsbesvarelserne/de fejlbehæftede konklusioner kan således
ikke tillægges vægt ved rettens stillingtagen til nærværende sag, således at det er op til retten
at foretage den umiddelbare bevisbedømmelse af sagens forhold på det grundlag som parterne
har præsenteret for retten.

Videre gør BDO gældende, at skønsmændenes tilgang til skønsprocessen er i strid med
forhandlingsmaksimen, eftersom og i det omfang Finansiel Stabilitet i maj 2018 nedlægger
anbringender baseret på skønserklæringerne, eftersom og i det omfang dette er støttet på
forhold, der ikke var omfattet af spørgetemaet, som udmeldt af retten. Dette vil blive uddybet
under den mundtlige procedure.

BDO gør derimod gældende, at det væsentligst bevisdokument i sagen er Finanstilsynets
samtidige vurdering af Sparekasses nedskrivningsbehov, særligt ved vurderingen i november
2008, behandlet ovenfor under punkt 2.1.3. Finanstilsynet har således i samtiden vurderet
Sparekasses nedskrivningsbehov, dette både set i lyset af den samfundsmæssige situation, som
den havde udviklet sig på daværende tidspunkt, samt set i lyset af de påbud og forhold som
Finanstilsynet var bekendt med i Sparekassen.

2.1.5 Årsagsforbindelse og kausalitet

Som ovenfor anført under punkt 2.1.2.2. gør BDO gældende, at det er en nødvendig, men ikke
tilstrækkeligt betingelse, at landsretten - for at kunne pålægge revisor erstatningsansvar -
finder, at revisor har handlet i strid med god revisor- og revisionsskik.

Følgende fremgår således af Højesterets præmisser i U.2015.2075 (Memory Card – M side
4429 – vores fremhævning):

” Ansvarsvurderingen i forhold til revisorerne
Højesteret til træder, at revisorerne efter en samlet vurdering har handlet
ansvarspådragende i forbindelse med regnskabsaflæggelsen for 1998/99. (…)
Højesteret finder det ikke godtgjort, at en imødegåelse af kritikken ville have
krævet mere vidtgående ændringer af regnskabet og påtegningen. Det er heller
ikke godtgjort, at sådanne ændringer i årsregnskabets værdiansættelser og
revisionspåtegning i sig selv ville have ført til, at bestyrelsen ville have
indstillet eller tilpasset virksomhedens drift . Efter forklaringerne fra bankernes
medarbejdere og i lyset af bankernes villighed til at yde lån i november 2000
efter at være blevet bekendt med underskuddet på 36 mio. kr. i følgeregnskabet
for første kvartal af regnskabsåret 2000/01 er det endvidere ikke godtgjort, at
bankerne ville have nægtet fortsat långivning, hvis 1998/99-regnskabet var
blevet korrigeret som anført for de ansvarspådragende fejl.”

Videre fremgår det af Højesterets præmisser i eHuset-dommen U2014.13464H (M side 4172),
vores fremhævning), at:

”  Højesterets begrundelse og resultat



/

- 680 -

(…)
Højesteret finder, at det i overensstemmelse med Responsumudvalgets
udtalelse af 6. november 2013 må lægges til grund, at revisorernes opdagelse
af væsentlige fejl i regnskaberne burde have ført til, at spørgsmålet om rettelse
blev taget op med selskabets ledelse, hvorefter ledelsen – for at undgå et
forbehold i revisionspåtegningen – må formodes at ville have indvilliget i at
korrigere årsregnskaberne for de fundne fejl.

Højesteret finder som landsretten, at revisorernes fejl ikke kan anses for grove.
Højesteret finder på baggrund af det anførte, at det ikke er godtgjort, at en
overholdelse af god revisionsskik ville have haft anden betydning for
årsregnskabernes udvisende end, at årsresultaterne ville være blevet nogle få
mio. kr. mindre. Årsresultaterne ville således stadig have vist en positiv udvikling
i forhold til de forudgående års underskud. Årsresultaterne skal i øvrigt vurderes
i forhold til en årlig omsætning på over 300 mio. kr.

Hvad særligt angår konkursboets krav er der ikke grundlag for at antage, at en
korrektion af årsresultaterne ville have ændret eHusets bestyrelses positive
forventninger til fremtiden. Det kan på denne baggrund ikke antages, at
bestyrelsen ville have ageret væsentlig anderledes, hvis den var blevet
præsenteret for regnskaber, der var revideret i overensstemmelse med god
revisionsskik. Det bemærkes herved, at bestyrelsen agerede ud fra en
forudsætning om, at eHuset havde en betydelig indtjeningsevne, at bestyrelsen
fortsatte driften af selskabet efter afdækningen i februar 2001 af den
systematiske forudfakturering, og at eHusets konkurs navnlig skyldtes svigtende
salg.

Herefter tiltrædes det, at det ikke er godtgjort, at der er årsagsforbindelse
mellem revisorernes fejl og konkursboets påståede tab.”

Ud over at Finansiel Stabilitet skal dokumentere, at BDO har handlet ansvarspådragende, skal
Finansiel Stabilitet således videre dokumentere, at de postulerede udladelser er årsagen
til/kunne have forhindret til de indtrådte tab. Dette bestrides.

Som anført under punkt 2.1.2.2. har Højesteret i dom afsagt den 24. april 2019 i sag 79/2018
(omkostningsafgørelsen vedrørende Finansiel Stabilitets betaling af omkostninger til den
tidligere revision i Roskilde Bank, M side 7075, dommen side 9) har udtalt:

” Ansvar for revisorerne må som udgangspunkt forudsætte, at bankens ledelse
har begået ansvarspådragende fejl, som har ført til tab for banken, og at
revisorerne har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække og påpege disse
forhold.”

Hvis retten finder, at direktionen eller bestyrelsen har handlet ansvarspådragende i relation til
enkelte udlån og at det er direktionens og/eller bestyrelsens handlinger, der er skyld i tab i
sparekassen og disse tab ikke skyldes nedskrivninger som følge af Finanskrisen, er der kun
ansvar for revisionen, hvis revisionen kunne have forhindret direktionen eller bestyrelsen i at
bevilge de omhandlede udlån.

Ud over at BDO overordnet gør gældende, at de opståede tab skyldes nedskrivninger som
følge af Finanskrisen, skal BDO fremhæve, at de engagementer, der er indtalt i sparekassen



/

- 681 -

som ansvarspådragende, er engagementer indenfor ejendomssektoren. Det er bestyrelsen, der
har vedtaget sparekassens strategiændring i 2005, hvorefter sparekassens fondsbeholdning
skulle ud og arbejde, samt da man ikke kunne udvide indenfor Sparekassen normale
geografiske område, valgte at udvide i relation til lån til ejendomsprojekter. Dette er ikke et
forhold revisionen hverken skal eller kan blande sig i. Det er videre Sparekassens direktion og
bestyrelsen, der havde pligt til at tilpasse Sparekassens kreditorganisation og politikker til den
ændrede strategi. Både Finanstilsynet og revisionen påpegede dette forhold.

Finanstilsynet påpegede videre forhold omkring sparekassens anvendelse af presserende
bevillinger, sparekassens bevillingsgrundlag, m.v.

Finansiel Stabilitet har ikke påvist, at bestyrelsen ikke ville have bevilget de af sagen
omhandlede udlån i tråd med deres strategi om ekspansion – uanset om revisionen havde
reageret som Finansiel Stabilitet gør gældende de skulle have reageret.

BDO gør videre gældende, at i en situation som den i sagen omhandlede, hvor Finansiel
Stabilitet gør gældende, at revisionen skulle have forhindret, at direktionen/bestyrelsen
bevilgede de af sagen omhandlede udlån, skulle de handlinger Finansiel Stabilitet postulerer,
at revisionen skulle have foretaget, nødvendigvis ligge forud for tidspunktet for bevillingen af
de ansvarspådragende udlån.

Når dette kombineres med det ovenfor under punkt 2.1.2.2.1. anførte, hvorefter det relevante
tidspunkt for bedømmelse af revisionens ansvar i nærværende sag er påtegningen på
Sparekasses respektive årsrapporter, skal Finansiel Stabilitet således dokumentere, at
revisionen har begået ansvarspådragende fejl ved påtegningen af årsrapporten forud for de
respektive postulerede ansvarspådragende udlån og at revisionen ved at agere på en anden
måde end sket, kunne have forhindret de konkrete udlån. Videre skal Finansiel Stabilitet
dokumentere, at dette har været påregneligt for revisionen. Dette bestrides.

Overført på de engagementer som Finansiel Stabilitet har indtalt under nærværende sag,
medfører det således, at retten skal finde at revisionen har udvist ansvarspådragende fejl ved
påtegningen på årsrapporten af Sparekasse for 2004 (E side 3123 - påtegnet den 18. februar
2005), der kunne have forhindret bestyrelsens bevilling af følgende udlån i 2005 og primo
2006:

• Ågade 106 bevilget den 12. april 2005
• Linde Allé 14 bevilget den 10. januar 2006
• Brøndby Alle bevilget den 14. februar 2006

For øvrige bevillinger foretaget i 2006 skal retten skal finde, at revisionen har udvist
ansvarspådragende fejl ved påtegningen på årsrapporten af Sparekasse for 2005 (E side 3445 -
påtegnet den 7. marts 2006, E side 3599), der kunne have forhindret bestyrelsens bevilling af
følgende udlån:

• Strandparken Tornby P/S bevilget første gang den 7. marts 2006
• Nørre Allé 94 bevilget første gang den 19. april 2006
• Landskronagade 25 bevilget første gang den 19. april 2006



/

- 682 -

• Gl. Kongevej 33 bevilget den 9. maj 2006
• Øster Farimagsgade 28 bevilget første gang den 19. september 2006
• Funder Skovvej 12 bevilget den 19. september 2006
• Smallegade 20 B bevilget første gang den 10. oktober 2006
• Buddingevej 50 bevilget oktober 2006
• Dansk Jord bevilget første gang den 14. november 2006

For bevillinger foretaget i 2007 skal retten skal finde, at revisionen har udvist
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

ansvarspådragende fejl ved påtegningen på årsrapporten af Sparekasse for 2006 (E side 6579 -
påtegnet den 13. marts 2007, E side 6607), der kunne have forhindret bestyrelsens bevilling af
følgende udlån:

• Frederikssundsvej bevilget første gang den 8. maj 2007
• Captil Invest bevilget den 12. juni 2007
• Mesterbuen udbetalt den 31. juli 2007/behandlet i bestyrelsen

17.2.2009
• CV Ejendomme bevilget 18. september 2007
• Sveavej 2 Skagen bevilget den 8. oktober 2007
• HJ Henriksens Vej 10,12,13 bevilget den 8. oktober 2007
• C-Holding Group bevilget den 8. oktober 2007
• Ydunsgade 3, 5 bevilget den 11. december 2007
•

For bevillinger ydet i 2008 skal retten skal finde, at revisionen har udvist ansvarspådragende
fejl ved påtegningen på årsrapporten af Sparekasse for 2007 (E side 8459 - påtegnet den 18.
marts 2008, E side 8490), der kunne have forhindret bestyrelsens bevilling af følgende udlån:

• Dyrehegnet 2 bevilget den 20. maj 2008
• Thunøgade, m.v. bevilget den 20. maj 2008
• HJ. Henriksens Vej 12 bevilget den 20. maj 2008

Det bestrides, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at direktionen og bestyrelsen har
handlet ansvarspådragende i forbindelse med bevillingen af de ovennævnte udlån. Det gøres
videre gældende, at de nedskrivninger, der foretages i Sparekasse i 2009 og 2010 reelt skyldes
Finanskrisen. Det bestrides videre, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at BDO har
handlet i strid med god revisionsskik ved påtegningen på de ovennævnte årsrapporter. I
tilknytning hertil bestrides det, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at direktionen/
bestyrelsen ville have ageret anerledes end sket, hvis BDO havde ageret i henhold til den
standard Finansiel Stabilitet postulerer, at revisionen skulle have været udført i henhold til.
Måtte retten finde, at BDO har udvist ansvarspådragende undladelser, er det således ikke
disse, der er skyld i de tab, der er indtrådt i Sparekassen 2009-2010.

Det bestrides videre, at de nedskrivninger, der blev foretaget i Sparekasse i årene ultimo 2008,
samt 2009-2010, var påregnelige for BDO henholdsvis ved påtegningen på årsrapporterne for
Sparekasse henholdsvis den 28. februar 2005, den 7. marts 2006, den 13. marts 2007 eller 18.
marts 2008.

2.1.6. Tab



/

- 683 -

BDO bestrider, at de nedskrivninger, der er foretaget i Sparekasse, skyldes de sagsøgtes
ansvarspådragende handlinger/undladelser. BDO gør i tilknytning hertil gældende, at den
reelle årsag til de nedskrivninger, der blev foretaget i Sparekasse skyldes den Finanskrise, der
eskalerede fra september 2008, og hvor følgevirkningerne for alvor blev synlige i 2009. Der
henvises til i det hele henvises til det anførte under punkt 2.1.4., hvor der nærmere er redegjort
for udviklingen i nedskrivningsbehovet fra Finanstilsynets tilsynsbesøg i juli 2008, henover
Finanstilsynets notat fra oktober 2008 fremsendt til Sparekasse i november 2008 til de
nedskrivninger der senere i 2009-2010, er konstateret i Sparekasse. I en sag som den
omhandlede, hvor der dokumenterbart var en Finanskrise, der medførte store tab i en lang
række pengeinstitutter, hviler der en tung bevisbyrde på Finansiel Stabilitet til at dokumentere,
at de nedskrivninger/tab på udlån foretaget forinden Finanskrisen brød ud, men konstateret
efter Finanskrisens indtræden, reelt skyldes de sagsøgtes postulerede ansvarspådragende
handlinger.

I tilknytning hertil skal det bemærkes, at grundlaget for det krav Finansiel Stabilitet indtaler
under denne sag, er baseret på udlån i Sparekasse. Finansiel Stabilitet har erhvervet et
potentielt erstatningskrav mod den tidligere revision i Sparekasse, ved overdragelsesaftalen af
25. marts 2009, (E side 12025). Finansiel Stabilitet kan ikke således ikke opnå bedre ret, end
Sparekasse havde i relation til en erstatningssag mod BDO.

Det påståede tab Finansiel Stabilitet indtaler, er således baseret på Sparekasses eget krav.
Dette i modsætning til et krav baseret på kreditorernes krav (sondringen mellem kreditorernes
krav og konkursboets krav, er blandt andet behandlet af Højesteret i eHuset U2014.1346H M
side 4171ff.), idet alle kreditorer blev indfriet ved Finansiel Stabilitets overtagelse af
aktiviteten i Sparekasse.

Da det er Sparekasses krav overfor selskabets tidligere revision baseret på anbringender om, at
revisionen skulle have forhindret direktion og ledelsen at foretage dispositioner indenfor
sparekasses normale forretningsområde, gøres det af BDO gældende, at alle
gevinster/indtjening Sparekasse måtte have opnået – ikke blot på de konkrete bevillinger, men
på de samlede engagementer - skal fragå i tabsopgørelsen. Som Finansiel Stabilitet har valgt
at opgøre påstandene, er det imidlertid ikke muligt at fratrække eventuelle
indtjeninger/gevinster på de samlede engagementer. Også af den grund bestrides
tabsopgørelsen.

BDO gør videre gældende, at et eventuelt erstatningsansvar alene kan være knyttet til
påtegningen på årsrapporten, jf. ovenfor under punkt 2.1.2.2.1. og 2.1.5. BDO kan derfor kun
ifalde ansvar for udlån, såfremt de er bevilget efter BDO’s påtegning på årsrapport og under
forudsætning af, at de øvrige erstatningsbetingelser er opfyldt. Dette bestrides af BDO - også
af den grund bestrides Finansiel Stabilitets tabsopgørelse, jf. nærmere nedenfor under de
konkrete engagementer, punkt 2.3.

BDO bestrider i øvrigt i det hele Finansiel Stabilitets tabsopgørelse. Dette vil blive nærmere
behandlet under den mundtlige procedure.

2.1.7. Egen skyld/lempelse af ansvaret

Som ovenfor anført under punkt 2.1.6. er det påståede tab der indtales, Sparekasses eget krav,
dette i modsætning til kreditorernes eventuelle tab.



/

- 684 -

Nærværende sag er således ikke baseret på, at tredjemand har ydet kredit på baggrund af en
blank påtegning på en årsrapport. Der er derimod tale om, at selskabet selv gør gældende, at
på trods af, at de øgede udlån var baseret på en strategi fastlagt af bestyrelsen om øget
indtjening, skal revisor bære den risiko, der har været i forbindelse med øget risiko.

Måtte retten finde, at det i relation til enkelte bevillinger var uforsvarligt at yde dem, er det
Sparekasse selv der har valgt den omhandlede risiko/eksponering indenfor ejendomssektoren,
og har tilrettelagt kreditsagsbehandlingen samt konkret bevilget de af sagen omhandlede
udlån. Dermed er Sparekasse nærmere end BDO til at bære et eventuelt tab på de i sagen
omhandlede udlån.

BDO gør på den baggrund gældende, at der foreligger en sådan grad af egen skyld, at et
eventuelt erstatningsansvar skal bortfalde/reduceres.

I tilknytning hertil gøres det gældende, at eftersom at BDO ikke har deltaget i de bevillinger,
der er indtalt som tabsforvoldende for Sparekasse, og set i lyset af det ikke er revisionens
opgave at vurdere bevillingernes forsvarlighed, hvilket alene selskabets direktion og
bestyrelsen skal vurdere, er der grundlag for at lempe et eventuelt erstatningsansvar i medfør
af den dagældende aktieselskabslovs § 143, stk. 1, nu selskabslovens § 363, stk. 1. Dette
gælder både i forhold til BDO, Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, men også særligt i
forhold til statsautoriseret revisor Sagsøgte 4.

Sagsøgte 4 og 5 er omfattet af en forsikring maksimeret til 125.000.000 DKK pr. skade og et
samlet maksimum på 150.000.000 DKK pr. skadesår. For det pågældende skadesår er der
udbetalt 8.000.000 DKK under forsikringen, samtidig med at Bank-sagen, der ligeledes
verserer for Vestre Landsret, er omfattet af samme skadesår.

2.1.8. Forældelse

Et af de forhold landsretten skal forholde sig til er hvorvidt, der foreligger hel eller delvis
forældelse i forhold til det af Finansiel Stabilitet rejste krav, idet Finansiel Stabilitet anlagde
sagen den 23. december 2010 under påberåbelse af et generelt ansvarsgrundlag med et påstået
generelt tab til følge, hvilket normalt betegnes som værende benævnt ” håbløshedsteorien” ,
hvorefter Finansiel Stabilitet – angiveligt foranlediget af Østre Landsrets frifindelse af den
sagsøgte ledelse og revision i Roskilde Bank-sagen - ændrede anbringender i processkrift af
23. maj 2018, hvorefter ansvarsgrundlaget herefter er baseret på en række konkrete bevillinger
ydet i 2005 til 2008 af Sparekassens ledelse, samtidig med at tabsopgørelsen er baseret på en
række konkrete nedskrivninger i 2009 og senere.

BDO gør i den forbindelse gældende, at et eventuelt erstatningsansvar for de engagementer,
som efter Finansiel Stabilitets processkrift 6 af 23. maj 2018 (E side 907) og videre
processkrift af 7 af 3. december 2018 (E side 1293) udgør grundlaget for sagen, i sin helhed er
forældet, idet der ikke er den fornødne identitet mellem de krav, der oprindelig blev fremført
ved stævningen af 23. december 2010, og de krav, der blev indtalt den 23. maj 2018
(processkrift 6). Der er således ikke tale om samme krav, men derimod forskellige krav, dette
både i forhold til kravenes ansvarsgrundlag, tab og årsagsforbindelse. Der er således en så
væsentlig forskel mellem de indtalte krav henholdsvis i 2010/2018, at de ved Finansiel
Stabilitets processkrift 6 den 23. maj 2018



/

- 685 -

fremførte krav er nye krav set i forhold til stævningsgrundlaget, hvorfor der i konsekvens
heraf er forældet, jf. forældelseslovens § 3.

Finansiel Stabilitet har således oprindeligt anlagt sagen baseret på, at de sagsøgte var
ansvarlige for at Sparekasse gik konkurs med følgende indledende bemærkninger i
stævningen (E side 158):

” Denne sag vedrører ansvar for skade og tab forårsaget ved uforsvarlig drift,
ledelse og revision mv. af Sparekasse, CVR nr. 1.

Sagen udgør en af de i historisk sammenhæng sjældne og i økonomisk
sammenhæng meget betydende og samfundsmæssigt set indgribende sager om
muligt ansvar for et nødlidende pengeinstitut, der er opstået i kølvandet på den
finansielle krise, der indtraf i 2007 /2008.”

Intet sted i stævningen er påberåbt anbringender vedrørende konkrete engagementer eller blot
henvist til sådanne konkrete engagementer.

Følgende anbringender er således nedlagt ved udtagelse af stævningen (E side 391):

” C. Anbringender
Til støtte for den nedlagte påstand gøres det som hovedanbringender gældende;
at Direktøren solidarisk med Formandskabet og Revisionen er 

erstatningsansvarlig fortab ved drift af Sparekassen indtil 1. april
2009 som følge af groft uagtsom eller uagtsom overtrædelse, jf.
herunder den dagældende aktieselskabslovens § 140, af de pligter,
der påhvilede dem ved deres hverv, driften og ledelsen af
Sparekassen, herunder til en forsvarlig daglig ledelse og
betryggende formueforvaltning, jf. den dagældende
aktieselskabslovens§ 54 og redelig praksis og god forretningsskik
for finansielle virksomheder, jf. lov om finansielle virksomheder §
43,

at Formandskabet solidarisk med Direktøren og Revisionen er 
erstatningsansvarlig for tab ved drift af Sparekassen indtil 1. april
2009 som følge af groft uagtsom eller uagtsom overtrædelse, jf.
herunder den dagældende aktieselskabslovens § 140, af de pligter,
der påhvilede bestyrelsen og i særdeleshed Formandskabet ved
deres hverv og ved ledelse af Sparekassen, herunder til en
forsvarlig organisation af Sparekassens drift og tilsynet hermed, jf.
aktieselskabslovens§ 54 og redelig praksis og god forretningsskik
for finansielle virksomheder, jf. lov om finansielle virksomheder§
43,

at Revisionen solidarisk med Direktøren og Formandskabet er 
erstatningsansvarlige for tab ved drift af Sparekassen indtil 1. april
2009 som følge af groft uagtsom eller uagtsom overtrædelse, jf.
herunder den dagældende aktieselskabslovens § 141, af de pligter,
der påhvilede Revisionen ved deres hverv som Sparekassens
generalforsamlingsvalgte eksterne revision og offentlige
tillidsrepræsentant, jf. lov om finansiel virksomhed §§ 199 og 200
og revisorlovens § 16, stk. 1, herunder til at



/

- 686 -

udføre revision og tilknyttede pligter med professionel kompetence
og fornøden omhu, jf. revisorlovens § 16, stk. 3.”

Som sagen blev anlagt vedrørte den spørgsmålet om, hvorvidt Revisionen solidarisk med den
tidligere direktion og bestyrelsesformanden samt næstformanden for bestyrelsen var
”erstatningsansvarlige for tab ved drift af Sparekassen indtil 1. april 2009 ” altså en
betragtning om erstatningsansvar for drift efter et håbløshedstidspunkt. Efterfølgende – i maj
2018 – opgiver man de oprindelige anbringender, udvælger 20 konkrete engagementer, om
hvilke man gør gældende, at bestyrelse og direktion har et bevillingsansvar og videre at
Revisionen påstås ansvarlig for samme engagementer – ikke på grund af Revisionens
deltagelse i bevillingerne, da Revisionen selvsagt ikke har deltaget i bevillingen heraf - men
fordi Revisionen skulle have forhindret direktionen og bestyrelsen i at foretage disse.

Finansiel Stabilitet ændrede således grundlaget for sagen mod direktionen, bestyrelsesformand
og næstformanden, samt Revisionen, i maj 2018, idet ansvarsgrundlaget i stævningen fra
december 2010 var ”generel dårlig bankdrift” , hvor det i maj 2018 for direktionen,
bestyrelsesformanden og næstformanden bliver ændret til et ansvar for konkrete bevillinger og
for Revisionens vedkommende til, at Revisionen ikke forhindrede disse bevillinger i at ske.

På den baggrund gøres det således af BDO gældende, at der ingen sammenhæng er mellem
det, der oprindelig med stævningen i december 2010 af Finansiel Stabilitet blev fremført
vedrørende ansvarsgrundlag, årsagsforbindelse, adækvans og tab som grundlag for det rejste
”håbløshedstidskrav ” og det der fremføres i processkrift 6 af 23. maj 2018 og processkrift 7
af 6. december 2018 vedrørende ansvarsgrundlag, årsagsforbindelse, adækvans og tab til støtte
for de 20 nye konkrete krav.

I konsekvens heraf gøres det gældende, at i forhold til de konkrete krav der er genstand for
hovedforhandlingen, blev disse krav første gang rejst af Finansiel Stabilitet den 23. maj 2018
overfor BDO, hvorfor der på dette tidspunkt allerede var indtrådt forældelse, jf.
forældelseslovens § 3.

De rejste krav er således forældet.

Såfremt Retten ikke finder, at de under sagen indtalte krav er forældede, gøres det gældende,
at det under sagen indtalte ansvarsgrundlag blev ændret så væsentligt i maj måned 2018, at
såfremt Retten finder, at der tilkommer Finansiel Stabilitet erstatning i et vist omfang, kan
rente tidligst påløbe fra 23. maj 2018, da det først er fra dette tidspunkt, at sagen bliver baseret
på de konkrete engagementer.

2.2. De af Finansiel Stabilitet konkrete postulerede tabsgivende engagementer 

Der skal henvises til det ovenfor anførte under punkt 2.1.2.2.1. og punkt 2.1.5. i relation til det
relevante tidspunkt for bedømmelse af revisionens ansvar og overførelse af dette på
engagementerne i nærværende sag.

2.2.1. Postulerede tabsgivende engagementer ydet i perioden 12.04.2005 – 12. marts
2006



/

- 687 -

De i nærværende afsnit behandlede engagementer er påtaget i perioden 12. april 2005 til 12.
marts 2006, opgjort efter tidspunktet, hvor bevillingen er behandlet på bestyrelsesmøde. Hvis
et engagement er påtaget i denne periode, men der senere er sket ændringer i engagementet, er
engagementet medtaget på det tidspunkt hvor det første gang er bevilget.

På baggrund af det anførte i punkt 2.1.2.2.1., hvor efter det relevante tidspunkt for
bedømmelse af revisors ansvar er påtegningstidspunktet og det anførte i punkt 2.1.2.3,
hvorefter et ansvar for revisionen må forudsætte, at bankens ledelse har begået
ansvarspådragende fejl, som har ført til tab for banken, og at revisionen har handlet
ansvarspådragende ved ikke at afdække og påpege disse forhold, kan et ansvar for revisionen
alene komme på tale, hvis retten finder, at revisionen senest ved påtegning på Sparekasses
årsrapport skulle have afdækket/påpeget fejl i kreditsagsbehandlingen og derved kunne have
forhindret, at bestyrelsen havde påtaget de af nærværende sag omhandlede bevillinger.

For det første bestrides overordnet, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at direktionen
og/eller bestyrelsen i årene 2004 som 2005 har handlet ansvarspådragende ved tilrettelæggelse
af Sparekasses kreditsagsbehandling og konkret ved bevilling af udlån, der henvises til Østre
Landsrets præmisser i Rokilde Bank-sagen (M side 6489, afsnit 8.6 ff.) og Højesterets
præmisser i Capinordic (M side 7059H).

Herunder har Finansiel Stabilitet ikke dokumenteret deres postulater om, at der ikke foreligger
et tilstrækkeligt bevillingsgrundlag i henhold til den dagældende norm for god
kreditsagsbehandling, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde Bank-sagen (M side
6489, afsnit 8.6 ff.).

Videre bestrides det, at det forhold at en bevilling er sket som presserende selvstændig
medfører, at bevillingen bliver uforsvarlig, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde
Bank-sagen (M side 6486, afsnit 8.6 ff.). Tilsvarende gælder, hvis direktøren i enkelte tilfælde
har overskredet sin bevillingsbeføjelse eller kreditinstruksen i øvrigt måtte være blevet
tilsidesat, idet bestyrelsen ved at bevilge lånet har godkendt dette uanset visse fejl i
kreditsagsbehandlingen. Se hertil Finans Danmarks bevarelse i Capinordic, M side 7042.

Det bestrides videre, at det forhold at en ejendom havde været genstand for et salg
umiddelbart forinden Sparekassens vurdering af tilsagn til erhvervelse af en ejendom til en
højere pris, i sig selv medfører at bevillingen bliver ansvarspådragende. Flere faktorer, som
eksempelvis at der er blevet udarbejdet et projekt for ejendommen, kan medføre at det er
forsvarligt at yde lån, til at erhverve ejendommen for en højere pris.

Vurderingen af hvorvidt det var forsvarligt at yde lånet, kræver imidlertid de fulde sagsakter
som ikke er tilstede i dag, se nærmere punkt 2.1.1. Der er derfor i dag ikke tilstrækkeligt
grundlag for at vurdere om det har været forsvarligt af direktionen/ bestyrelsen at bevilge de
pågældende udlån.

Videre bemærkes, at BDO i årerne 2005-2008 ikke ved sine stikprøvekontroller havde
konstateret problemer i relation til at de af sparekassen krævede sikkerheder ikke var etableret.



/

- 688 -

Det skal i tilknytning hertil bemærkes, at revisionen ikke skal vurdere, hvorvidt de konkrete
udlån har været forsvarlige. Der skal i den forbindelse videre henvises til Finansiel Stabilitets
processkrift af 15. februar 2018 (uddrag af Finansiel Stabilitets processkrift af 15. februar
2018, (E side 15317 – refereret ovenfor 2.1.3.) til Højesteret i ankesagen vedrørende Roskilde
Bank-sagen, hvoraf det bl.a. fremgår ”Revisors erklæring har ikke omfattet en vurdering af
forsvarligheden i at bevilge de pågældende udlånsengagementer.”

Der skal i tilknytning til spørgsmålet om, hvorvidt det har vært forsvarligt at bevilge de
enkelte engagementer henvises til sagsøgte 1-3’s processkrifter.

Det gøres videre gældende, at Finansiel Stabilitet ikke har dokumenteret, endsige påberåbt, at
BDO har handlet ansvarspådragende ved påtegningen på årsrapporterne henholdsvis den 28.
februar 2005 (årsrapport 2004) og den 7. marts 2006 (årsrapport 2005). Det skal videre
bemærkes, at Finanstilsynet ikke havde bemærkninger til de af Sparekassen opgjorte og at
revisionen reviderede OIV-beregninger, dette hverken ved Finanstilsynets ordinære
tilsynsbesøg i 2006 eller i 2008.

Det skal i det hele bestrides, at Finansiel Stabilitet har lidt tab som følge af undladelser udvist
af BDO i relation til de af nærværende punkt omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitets
tabsopgørelse bestrides derfor i det hele.

De af denne periode påtagne engagementer efter påtegningen på 2004, men forinden
påtegningen på 2005-årsrapporten, er følgende:

Ejendom/selskab Bevillingsn Bevilget på
r. Bevilling bestyrelsesmøde

Ågade 106 (Entrepriseselskabet
1/9 2003 ApS)

9497 (disp. 12.04.2005
7) (3263) 12.04.2005 (11808)

Linde Allé 14
(Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS
)

9634 (disp 13.12.2006
7) (3533) 10.01.2006 (11832)

Brøndby Allé 1 A-B
(Entrepriseselsk. 1/9 2003 ApS)

9654 (disp 26.01.2006
7) (3149) 14.02.2006 (11836)

De af denne periode påtagne engagementer efter påtegningen på 2005-årsrapporten, men
forinden påtegningen på 2006-årsrapporten er følgende:

Bevillings Bevilget påBevillingEjendom/selskab nr. bestyrelsesmøde
Strandparken Tornby P/S
(Jyske Ejendomme)

9672 (disp 07.03.2006
8) (3837) 07.03.2006 (11840)
9780 (disp 06.11.2006Ændring til oprindelig bevilling 8) (5019) 14.11.2006 (11860)



/

- 689 -

9799 (disp 04.01.2007(68Ændring til oprindelig bevilling 8) 17) 09.01.2007 (11866)
Nørre Allé 94 (CV Ejendomme
ApS)

9694 (disp 18.04.2006
4-5) (3989) 19.04.2006 (11844)

13.11.2006Ændring til oprindel ig bevilling 9778 (4953) 14.11.2006 (11860)
Landskronagade 25
(Landskronagade 25 ApS) 9694 (disp 18.04.2006

4) (3989)Vendelbobolig / Virksomhed ApS 1 19.04.2006 (11844)
9829 (disp 02.05.2007Ændring til oprindel ig bevilling 4) (7173) 08.05.07 (11880)
9841 (disp 12.06.2007Ændring til oprindel ig bevilling 4) (7341) 12.06.07 (11883)

Gl. Kongevej 33
(Ejendomsselskabet Voldbrohus
A/S)

9703 (disp 27.04.2006
5) (4241) 09.05.2006 (11846)

Øster Farimagsgade 28 A-B
(Entrepr. 1/9 2003 ApS )

9745 (disp 19.09.2006
7) (4825)

19.09.2006 (11856)
9781 (disp 10.11.2006Ændring til bevilling 7) (5269) 14.11.2006 (11860)

Funder Skovvej 12(Living
Grunde Funder Bakker ApS(
Virksomhed ApS 3)

9742 (disp 31.08.06
8) (4773) 19.09.2006 (11856)

Smallegade 20 B (K/S
Investeringsselskabet)

9757 (disp 10.10.2006
8) (4921) 10.10.2006 (11858)
9859 (disp 20.07.07Ændring til oprindel ig bevilling 8) (7837) 14.08.2007 (11886)
9899 (disp 31.10.07Ændring til oprindel ig bevilling 8) (8304) 20.11.2007 (11896)
9914 (disp 21.11.07Ændring til oprindel ig bevilling 8) (8323) 11.12.2007 (11899)
9968 (disp 19.05.08Ændring til oprindel ig bevilling 8) (9037) 20.05.2008 (11918)

Buddingevej 50 (Virksomhed ApS 1) 11.10.2006(Disp 5) (4957)
Dansk Jord ApS (DFC og
Virksomhed ApS 1)

9787-88 31.10.2006(50
(disp 4) 05+5013) 14.11.2006 (11860)

2.5.2007/9829/9841Ændring til oprindel ig bevilling 12.06.2007(disp 4) (7173/7341)
8.5/12.6.2007
(11880/11883)

2.2.2 Postulerede tabsgi vende engagementer i perioden 13. marts 2007 – 18. marts
2008

De i nærværende afsnit beh andlede engagementer er påtaget i perioden efter den 13. marts
2007 til 18. marts 2008, op gjort efter tidspunktet, hvor bevillingen er behandlet på
bestyrelsesmøde. Hvis et en gagement er på taget i denne periode, men der senere er sket
ændringer i engagementet, er engagementet medtaget på det tidspunkt hvor det første gang er
bevilget.



/

- 690 -

På baggrund af det anførte i punkt 2.1.2.2.1., hvor efter det relevante ansvar for bedømmelse
af revisors ansvar er påtegningstidspunktet og det anførte i punkt 2.1.2.3, hvorefter et ansvar
for revisionen må forudsætte, at sparekassens ledelse har begået ansvarspådragende fejl, som
har ført til tab for sparekassen, og at revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at
afdække og påpege disse forhold, kan et ansvar for revisionen alene komme på tale, hvis
retten finder, at revisionen senest ved påtegning på Sparekasses årsrapport skulle have
afdækket/påpeget fejl i kreditsagsbehandlingen og derved kunne have forhindret at bestyrelsen
havde påtaget de af nærværende sag omhandlede bevillinger.

For det første bestrides overordnet, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at direktionen
og/eller bestyrelsen i årene 2004 som 2005 har handlet ansvarspådragende ved tilrettelæggelse
af Sparekasses kreditsagsbehandling og konkret ved bevilling af udlån, der henvises til Østre
Landsrets præmisser i Rokilde Bank-sagen (M side 6489, afsnit 8.6 ff.) og Højesterets
præmisser i Capinordic-sagen (M side 7059H).

Herunder har Finansiel Stabilitet ikke dokumenteret deres postulater om, at der ikke foreligger
et tilstrækkeligt bevillingsgrundlag i henhold til den dagældende norm for god
kreditsagsbehandling, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde Bank-sagen (M side
6489, afsnit 8.6.ff.).

Videre bestrides det, at det forhold at en bevilling er sket som presserende selvstændig
medfører, at bevillingen bliver uforsvarlig, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde
Bank-sagen (M side 6486, afsnit 8.6. ff.). Tilsvarende gælder, hvis direktøren i enkelte tilfælde
har overskredet sin bevillingsbeføjelse eller kreditinstruksen i øvrigt måtte være blevet
tilsidesat idet bestyrelsen ved at bevilge lånet har godkendt dette uanset visse fejl i
kreditsagsbehandlingen. Se hertil Finans Danmarks bevarelse i Capinordic-dommen (M side
7042, dommen side 3).

Det bestrides videre, at det forhold at en ejendom havde været genstand for et salg
umiddelbart forinden Sparekassens vurdering af tilsagn et erhvervelse af en ejendom til en
højere pris, i sig selv medfører, at bevillingen bliver ansvarspådragende. Flere faktorer, som
eksempelvis at der er blevet udarbejdet et projekt for ejendommen, kan medføre at det er
forsvarligt at yde lån, til at erhverve ejendommen for en højere pris.

Videre bemærkes, at BDO i årerne 2005-2008 ikke ved sine stikprøvekontroller havde
konstateret problemer i relation til at de af sparekassen krævede sikkerheder ikke var etableret.

Det skal videre bemærkes, at det i sig selv ikke er ansvarspådragende at sparekassen benyttede
sig af rammebevillinger. Som det fremgår af Sagsøgte 1's partsforklaring er der tale om en
intern ramme, der blev benyttet i sparekassen, som ikke blev meldt ud til kunderne. Den
enkelte bevillinger skulle bevilges på vanlig vis.

Hvorvidt det var forsvarligt at yde lånet kræver imidlertid de fulde sagsakter som ikke er
tilstede i dag. Der er derfor i dag ikke tilstrækkeligt grundlag for at vurdere om det har været
forsvarligt af direktionen/ bestyrelsen at bevilge de pågældende udlån.



/

- 691 -

Det skal i tilknytning hertil bemærkes, at revisionen ikke skal vurdere, hvorvidt de konkrete
udlån har været forsvarlige. Der skal i den forbindelse videre henvises til Finansiel Stabilitets
processkrift af 15. februar 2018 (uddrag af Finansiel Stabilitets processkrift af 15. februar
2018 -E side 15317 – refereret ovenfor 2.1.3.) til Højesteret i ankesagen vedrørende Roskilde
Bank-sagen, hvoraf det bl.a. fremgår ”Revisors erklæring har ikke omfattet en vurdering af
forsvarligheden i at bevilge de pågældende udlånsengagementer.”

Der skal i tilknytning til spørgsmålet om, hvorvidt det har vært forsvarligt at bevilge de
enkelte engagementer henvises til sagsøgte 1-3’s processkrifter.

Det gøres videre gældende, at Finansiel Stabilitet ikke har dokumenteret, at BDO har handlet
ansvarspådragende ved påtegningen på årsrapporten for 2006 den 13. marts 2007. Det skal
videre bemærkes, at Finanstilsynet ikke havde bemærkninger til de af Sparekassen opgjorte og
at revisionen tiltrådte OIV-beregninger, dette hverken ved Finanstilsynets ordinære
tilsynsbesøg i 2008.

Det skal i det hele bestrides, at Finansiel Stabilitet har lidt tab som følge af undladelser udvist
af BDO i relation til de af nærværende punkt omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitets
tabsopgørelse bestrides derfor i det hele.

De af denne periode påtagne engagementer efter påtegningen på 2005-årsrapporten, men
forinden påtegningen på 2006-årsrapporten er følgende:

Bevilget påBevillingsnEjendom/selskab Bevilling bestyrelsesr. møde
Frederikssundsvej 84-86(Ejendoms.
Frederikssundsvej 84-86 ApS)

9829 (disp 05.05.2007
4/5 a) (7173)

08.05.2007
(11880)

9841 (Disp 12.06.2007Ændring til oprindelig bevilling 5a) (7341)
12.06.2007
(11883)

Meterbuen 18 (All Nordic Skovlunde/
Person 48)

31.07.2007(disp 6) (6565)

Efterbevillin
g 17.02.2009
(11969)

CV Ejendomme ApS - 9881( disp 4.09.2007rammebevilling 9) (8019)
18.09.2007
(11890)

Sveavej 2 Skagen ApS(Rammebevilling C- 9887 (disp 5.10.2007
Holding Group) 9) (8283)

08.10.2007
(11893)

H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 Ølsted 5.10.2007(disp 9)Rammebevilling (C-Holding Group) (8283) 08.10.2007
(11893)

C-Holding Group ApS (C-Holding
Group)

9887 (disp 5.10.2007
9) (8283)

8.10.2007(11
893)

Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé
210-212 (Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS )

9918 (disp 23.11.2007
7) (8327)

11.12.2007(1
1899)

2.2.3. Postulerede tabsgi vende engagementer i perioden efter den 18. marts 2008



/

- 692 -

De i nærværende afsnit behandlede engagementer er påtaget i perioden efter den 18. marts
2008, opgjort efter tidspunktet, hvor bevillingen er behandlet på bestyrelsesmøde. Hvis et
engagement er påtaget i denne periode, men der senere er sket ændringer i engagementet, er
engagementet medtaget på det tidspunkt hvor det første gang er bevilget.

På baggrund af det anførte i punkt 2.1.2.2.1., hvor efter det relevante ansvar for bedømmelse
af revisors ansvar er påtegningstidspunktet og det anførte i punkt 2.1.2.3, hvorefter et ansvar
for revisionen må forudsætte, at bankens ledelse har begået ansvarspådragende fejl, som har
ført til tab for banken, og at revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække og
påpege disse forhold, kan et ansvar for revisionen alene komme på tale, hvis retten finder, at
revisionen senest ved påtegning på Sparekasses årsrapport skulle have afdækket/påpeget fejl i
kreditsagsbehandlingen og derved kunne have forhindret at bestyrelsen havde påtaget de af
nærværende sag omhandlede bevillinger.

For det første bestrides overordnet, at Finansiel Stabilitet har dokumenteret, at direktionen
og/eller bestyrelsen i årene 2004 som 2005 har handlet ansvarspådragende ved tilrettelæggelse
af Sparekasses kreditsagsbehandling og konkret ved bevilling af udlån, der henvises til Østre
Landsrets præmisser i Roskilde Bank-sagen (M side 6489, afsnit 8.6 ff.) og Højesterets
præmisser i Capinordic-dommen (M side 7059H).

Herunder har Finansiel Stabilitet ikke dokumenteret deres postulater om, at der ikke foreligger
et tilstrækkeligt bevillingsgrundlag i henhold til den dagældende norm for god
kreditsagsbehandling, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde Bank-sagen (M side
6489, afsnit 8.6 ff.).

Videre bestrides det, at det forhold at en bevilling er sket som presserende selvstændig
medfører, at bevillingen bliver uforsvarlig, jf. hertil Østre Landsrets præmisser i Roskilde
Bank-sagen (M side 6486, afsnit 8.6 ff.). Tilsvarende gælder, hvis direktøren i enkelte tilfælde
har overskredet sin bevillingsbeføjelse eller kreditinstruksen i øvrigt måtte være blevet
tilsidesat idet bestyrelsen ved at bevilge lånet har godkendt dette uanset visse fejl i
kreditsagsbehandlingen. Se hertil Finans Danmarks bevarelse i Capinordic-dommen (M side
7042).

Det bestrides videre, at det forhold at en ejendom havde været genstand for et salg
umiddelbart forinden Sparekassens vurdering af tilsagn et erhvervelse af en ejendom til en
højere pris, i sig selv medfører at bevillingen bliver ansvarspådragende. Flere faktorer, som
eksempelvis at der er blevet udarbejdet et projekt for ejendommen, kan medføre at det er
forsvarligt at yde lån, til at erhverve ejendommen for en højere pris.

Videre bemærkes, at BDO i årerne 2005-2008 ikke ved sine stikprøvekontroller havde
konstateret problemer i relation til at de af sparekassen krævede sikkerheder ikke var etableret.

Det skal videre bemærkes, at det i sig selv ikke er ansvarspådragende, at sparekassen
benyttede sig af rammebevillinger. Som det fremgår af Sagsøgte 1's partsforklaring er der tale
om en intern ramme, der blev benyttet i sparekassen, som ikke blev meldt ud til kunderne.
Den enkelte bevillinger skulle bevilges på vanlig vis.



/

- 693 -

Hvorvidt det var forsvarligt at yde lånet kræver imidlertid de fulde sagsakter som ikke er
tilstede i dag. Der er derfor i dag ikke tilstrækkeligt grundlag for at vurdere om det har været
forsvarligt af direktionen/ bestyrelsen at bevilge de pågældende udlån.

Det skal i tilknytning hertil bemærkes, at revisionen ikke skal vurdere, hvorvidt de konkrete
udlån har været forsvarlige. Der skal i den forbindelse videre henvises til Finansiel Stabilitets
processkrift af 15. februar 2018 (uddrag af Finansiel Stabilitets processkrift af 15. februar
2018 - E side 15317 – refereret ovenfor 2.1.3.) til Højesteret i ankesagen vedrørende Roskilde
Bank-sagen, hvoraf det bl.a. fremgår ”Revisors erklæring har ikke omfattet en vurdering af
forsvarligheden i at bevilge de pågældende udlånsengagementer.”

Der skal i tilknytning til spørgsmålet om, hvorvidt det har vært forsvarligt at bevilge de
enkelte engagementer henvises til sagsøgte 1-3’s processkrifter.

Det gøres videre gældende, at Finansiel Stabilitet ikke har dokumenteret, endsige påvist at
BDO har handlet ansvarspådragende ved påtegningen på årsrapporten for 2007 den 18. marts
2008. Det skal videre bemærkes, at Finanstilsynet ikke havde bemærkninger til de af
Sparekassen opgjorte og at revisionen tiltrådte OIV-beregninger, dette hverken ved
Finanstilsynets ordinære tilsynsbesøg i 2008.

Det skal i det hele bestrides, at Finansiel Stabilitet har lidt tab som følge af undladelser udvist
af BDO i relation til de af nærværende punkt omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitets
tabsopgørelse bestrides derfor i det hele.

De af denne periode påtagne engagementer efter påtegningen på 2007-årsrapporten, er
følgende:

Bevilget påEjendom/selskab Bevillingsnr. Bevilling bestyrelsesmøde
Dyrehegnet 2 (Entrepriseselskabet 1/9 2003
ApS)

17.04.089973 (disp 7) (8781)
20.05.2008
(11918)

Thunøgade, Ny Munkegade og Hjelmensgade
(C-Holding) 9966 (disp 9) 19.05.2008

(9039)
20.05.2008
(11918)

H.J. Henriksens Vej 12 (All Nordic Ølsted ApS) 19.05.089969 (disp 6) (9055)
20.05.2008
(11918)

2.3. Koncerntab

Finansiel Stabilitet har rejst en række krav, der betegnes somresidualtab på koncerner,
opgjort som følger, E side 24706:

Residualtab koncerner
D.F.C Group 0 0
Voldbrohus 0 0
Virksomhed ApS 1 12.011.722 8.825.457
Entrepriseselskabet 1.133.789 900.772
C-Holding 12.737.851 7.908.940



/

- 694 -

CV Ejendomme 23.146.578 17.469.957
Captil Invest 2.041.228 705.834
Jyske Ejendomme 42.818.975 20.122.472
All Nordic 61.392.751 51.158.361

De ovennævnte postulerede tab e r knyttet op til de rammebevillinger sparekassen sta rtede op
med at anvende medio 2007. Revisionen havde ikke ved påtegningen af 2006 rapporten i
marts 2007 kendskab til at spar ekassen efterfølgende begyndte at anvende rammebevillinger.

På baggrund af det anførte i punkt 2.1.2.2.1., hvor efter det relevante ansvar for bedømmelse
af revisors ansvar er påtegningstidspunktet og det anførte i punkt 2.1.2.3, hvorefter et ansvar
for revisionen må forudsætte, at sparekassens ledelse har begået ansvarspådragende fejl, som
har ført til tab for banken, og at revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække
og påpege disse forhold, kan et ansvar for revisionen alene komme på tale, hvis retten finder,
at revisionen senest ved påtegning på Sparekasses årsrapport 2006 skulle have afdækket
forholdet omkring anvendelse af rammebevillinger og derved kunne have forhindret at
bestyrelsen havde påtaget de af nærværende sag omhandlede bevillinger. BDO bestrider på
den baggrund, at der kan foreligge et ansvar for BDO i relation til de postulerede tab der
knytter sig til sparekassens anvendelse af rammebevillinger.

Det bestrides i øvrigt, at forhold at sparekassen anvender rammebevillinger er videre i sig selv
ikke ansvarspådragende se ovenfor under punkt 2.4. og 2.5.

BDO bestrider på det grundlag de tab, Finansiel Stabilitet har opgjort under betegnelsen
koncerntab eller residualtab, dette både i forhold til ansvarsgrundlag, årsagsforbindelse og tab.

3. Øvrigt

BDO vil under den mundtlige procedure fremhæve det faktum, BDO finder landsretten kan
lægge til grund på baggrund af den gennemførte bevisførelse, samt uddybe de i nærværende
påstandsdokument anførte anbringender og henvisninger til retspraksis/lovgivning samt
revisionsfaglige normer.

Der henvises i tillige til BDO’s processkrift af 2. januar 2019 (E side 23954).

Endelig henvises til, at ethvert anbringende eller synspunkt, der fremføres af sagens øvrige
parter, og som er egnet til at støtte de af BDO nedlagte påstande, påberåbes ligeledes af BDO.

4. Friholdelses-/frifindelsespåstande i relation til de øvrige medsagsøgte 

Til støtte for de nedlagte friholdelsespåstande/frifindelsespåstande overfor tidl. direktør
Sagsøgte 1, tidl. bestyrelsesformand Sagsøgte 2 og tidl. næstformand for bestyrelsen Sagsøgte
3, gøres gældende, at det var direktionen/bestyrelsen, der bevilgede de af sagen omhandlede
udlån. Revisionen har ikke deltaget i bevillingen af de af sagen omhandlede udlån. De
handlinger der er indtalt vedrørende dette, er foretaget af



/

- 695 -

direktionen og bestyrelsen, hvorimod det der indtales af Finansiel Stabilitet overfor revisionen
er, at BDO ikke har afdækket de forhold som Finansiel Stabilitet påberåber overfor
direktionen og bestyrelsen. Såfremt retten måtte finde, at direktionen og/eller bestyrelsen har
handlet ansvarspådragende ved konkrete udlån, er det således denne persongruppes direkte
handlinger, der er årsag til eventuelle tab for sparekassen.
Direktionen og bestyrelsen er derfor nærmere til at bære et tab end revisionen.

5. Bevis/dokumentation 

BDO vil til støtte for de nedlagte påstande og anbringender henvise til det af ekstrakterne
omfattede materiale, samt de af parter og vidner afgivne forklaringer.

6. Processuelle meddelelser/bemærkninger til sagsomkostninger 

Det kan oplyses, at BDO, Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, er momsregisteret, medens
statsautoriseret revisorer Sagsøgte 4.

BDO gør gældende, at der ved fastsættelse af sagsomkostninger til BDO, bør tages hensyn til

• at sagen har verseret siden 2010,
• det omfattende ekstraktmateriale på mindst 24.000 sider,
• hovedforhandlingens varighed, samt
• sagens kompleksitet.”

6.5 Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 

Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 har i deres fælles skriftlige proceduredokument

anført følgende:

”….
2. ANBRINGENDER 

2.1 Sagsøgte 5 har ikke handlet ansvarspådragende

Som overordnet hovedanbringende gør jeg gældende, at Sagsøgte 5 ikke har handlet
erstatningspådragende overfor Sparekasse (sparekassen).

2.2. Bevistema og bevisbyrde

Det påhviler Finansiel Stabilitet at løfte bevisbyrden for, i) at Sagsøgte 5 ikke i
 
 
 

tilstrækkeligt omfang eller med den nødvendige omhu har udført de ham påhvilende pligter,
og ii) for, at det kan anses for culpøst og iii) har ført til, at Sparekasse har lidt et kausalt og
konkret dokumenteret adækvat tab.

Den bevisbyrde er ikke løftet.



/

- 696 -

Finansiel Stabilitet holder reelt Sagsøgte 5 ansvarlig for Sparekasses økonomiske
sammenbrud.

Finansiel Stabilitet bygger sin sag op om en kritik af sparekassens drift og behandling af en
række engagementer, som kun er delvist oplyst i sagen, uanset det under bevisførelsen blev
klarlagt, at lånesagerne rummede betydelige mængder af materiale. Denne mangel på
oplysning af sagen må komme Finansiel Stabilitet processuelt til skade.

Finansiel Stabilitet har under hovedforhandlingen fravalgt at dokumentere eller oplyse en lang
række væsentlige forhold omkring kritiserede engagementer, og sagens tvistepunkter skal
derfor afgøres alene ud fra det, der i forbindelse med bevisførelsen er fremlagt om disse
konkrete engagementer.

Jeg gør gældende, at Finansiel Stabilitet ikke har løftet bevisbyrden for de faktiske forhold,
som påberåbes i sagsøgerens sagsfremstillinger, og som Finansiel Stabilitet derved bygger
erstatningssagen mod Sagsøgte 5 på.

Der er alene tale om Finansiel Stabilitets egne subjektive kriterier, som er uden
retskildemæssig værdi eller relevans. Finansiel Stabilitets sagsfremstilling bestrides således i
vidt omfang, og jeg henholder mig til udlægningen af faktum i de sagsøgtes processkrifter og
ikke mindst i partsforklaringerne for Vestre Landsret.

Det forhold, at det skriftlige grundlag i sagen ikke er tilstrækkeligt for at fastlægge de faktiske
forhold i Sparekasse betyder, at Finansiel Stabilitets subjektive udlægning af faktum ikke er
dokumenteret.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Sagens forelæggelse og de forklaringer, der er afgivet for landsretten, har heller ikke
dokumenteret Finansiel Stabilitets hævdelser om de faktiske forhold i Sparekasse.

Jeg gør gældende, at det har formodningen imod sig og er ganske udokumenteret, at
Sparekassens sammenbrud skyldes ansvarspådragende adfærd hos Sagsøgte 5.

Revisor kan alene findes ansvarlig, hvis ledelsen har handlet ansvarspådragende.

Jeg gør gældende, at bevisførelsen ikke har godtgjort, at sparekassens ledelse har handlet
udenfor sit mandat eller i øvrigt har handlet på en måde, som efter ”the business judgement
rule ”, der er knæsat ved Højesterets dom i Capinordic-sagen, afsagt tirsdag den 15. januar
2019 i sag 226/2015, vil kunne være ansvarspådragende.

Herom udtaler Højesteret:

En beslutning om at yde et lån beror i vidt omfang på et forretningsmæssigt skøn navnlig
på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal foretages på et forsvarligt
grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå formålet med lånet, låntagers økonomiske
forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne til at drive sin virksomhed, herunder i
lyset af den almindelige økonomiske konjunktur. Hvilke krav, der skal stilles, for at en
bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil bero på en samlet vurdering i det enkelte
tilfælde. Højesteret finder, at der bør udvises
forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn, der er udøvet af bankens
bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån (Min understregning).



/

- 697 -

2.2.1 Finansiel Stabilitets tilrettelæggelse af sagen mod Sagsøgte 5

Finansiel Stabilitet har intet sted ulejliget sig med konkret at redegøre for, hvilket faktum
Finansiel Stabilitet konkret påberåber sig til støtte for erstatningskravet mod Sagsøgte 5.

Heller ikke af Finansiel Stabilitets processkrifter har jeg med sikkerhed kunnet udlede, hvilke
konkrete bilag om faktum, Finansiel Stabilitet påberåber sig til støtte for erstatningskravet
mod Sagsøgte 5.

Selv efter forelæggelsen og bevisførelsen er det uklart, hvilket skriftligt grundlag, Finansiel
Stabilitet påberåber sig til støtte for kravet mod Sagsøgte 5. Finansiel Stabilitets advokater
satte trods opfordring aldrig under forelæggelsen de enkelte bilag om forholdene i sparekassen
og engagementerne i forhold til kravet imod revisionen.

2.2.2 Allokering af ansvarsgrundlag og erstatningskrav

Jeg gør gældende, at de erstatningsretlige betingelser ikke er opfyldt.

Finansiel Stabilitet kan ikke ved en subjektiv fremstilling af faktum opstille præsumptioner
om de sagsøgtes – og af Finansiel Stabilitet påståede – ansvarsforhold, som de sagsøgte
herefter skal ”moddokumentere sig ud af” . Bevisbyrden ligger alene hos Finansiel Stabilitet.

Finansiel Stabilitets systematik, hvorefter de sagsøgte i vidt omfang behandles samlet, gør det
desuden vanskeligt konsekvent at skelne mellem, hvilke anbringender og hvilket faktum
Finansiel Stabilitet retter mod Sagsøgte 5 til støtte for erstatningskravet mod samme,
henholdsvis for erstatningskravene mod ledelsen.

Jeg ønsker at fremhæve, at det ansvarsgrundlag, som Finansiel Stabilitet påberåber sig, er
individuelt og må dokumenteres for hver enkelt af de sagsøgte; og at ansvarsgrundlaget for
revisor er forskelligt fra et ansvarsgrundlag for ledelsen.

Sagsøgeren har valgt en systematik, hvorefter Finansiel Stabilitet først opremser en række
påståede forhold i Sparekasse for derefter en bloc at allokere erstatningsansvaret på de
sagsøgte.

Finansiel Stabilitet må føre bevis for tilstedeværelsen af de øvrige erstatningsbetingelser,
herunder navnlig, men ikke kun, sammenhængen mellem hvert enkelt af de påståede
ansvarspådragende handlinger eller undladelser og det påståede tab.
Finansiel Stabilitet kan ikke blot pege på påståede ”fejl og mangler” ét sted, og dernæst pege
på et tab et andet sted, uden at kæde de to forhold sammen ”krone-for-krone” og godtgøre
årsagssammenhængen og påregneligheden.

Det udgangspunkt indtog Østre Landsret også i Capinordic-dommen:

Landsretten har for hvert af de engagementer, hvor sagsøgerne gør gældende, at der er
lidt et tab, foretaget en konkret vurdering af, om en eller flere af de sagsøgte kan
pålægges erstatningsansvar. Vurderingen er foretaget for hver enkelt af de sagsøgte på
grundlag af den enkelte sagsøgtes viden om engagementet og medvirken til bevillingen.



/

- 698 -

Og tilsvarende i Eik bank-dommen:

Landsrettens vurdering af, om de sagsøgte ledelsesmedlemmer er erstatningsansvarlige,
må foretages for hver enkelt af de sagsøgte på grundlag af den enkelte sagsøgtes viden
om engagementet og medvirken til bevillingen, […]

Finansiel Stabilitet har trods opfordringer end ikke redegjort for sammenhængen mellem
Sagsøgte 5's handlinger og postulerede undladelser og de enkelte tabsposter.

Da Finansiel Stabilitet gør forskellige, selvstændige ansvarsgrundlag gældende for de
sagsøgte i sagen, må Finansiel Stabilitet som minimum være forpligtet til at allokere
påstandsbeløbet til de enkelte sagsøgtes respektive, påberåbte ansvarspådragende handlinger
og undladelser. Det gælder uanset, at Finansiel Stabilitet gør gældende, at de sagsøgte hæfter
solidarisk.

Finansiel Stabilitet har ikke oplyst eller godtgjort, hvilket alternativt hændelsesforløb ekstern
revisions eventuelle bemærkninger eller forbehold i revisionsprotokollaterne og
revisionspåtegningerne skulle have ført til, som kunne have undgået eller begrænset tabet.

Det er vanskeligt at udlede, hvordan Finansiel Stabilitet påberåber sig det påståede
ansvarsgrundlag hos Sagsøgte 5 i forhold til tab på konkrete engagementer, som var bevilliget
og udbetalt forud for før påtegningen af årsregnskaberne. Tilsvarende gør sig gældende for
perioden fra Finanstilsynets sidste inspektion i Sparekassen til dennes overtagelse af Finansiel
Stabilitet. Som vidnet Vidne 16 fra Finanstilsynet forklarede, har revisor ikke pligter efter et
tilsynsbesøg, førend i forbindelse med næste årsregnskab.

Finansiel Stabilitet har ikke under forberedelsen eller hovedforhandlingen oplyst eller
godtgjort, hvordan Sagsøgte 5's bemærkninger eller forbehold i årsrapporterne om ledelsens
måling af engagementer skulle have forhindret eller begrænset tab på lån, som var bevilliget
og udbetalt længe før.

Jeg gør gældende, at Finansiel Stabilitet ikke har dokumenteret, at Sagsøgte 5 har handlet
ansvarspådragende. Der er ikke dokumenteret årsagssammenhæng og adækvans mellem
Sagsøgte 5's arbejdshandlinger og det påståede tab. Tabet er heller ikke dokumenteret af
Finansiel Stabilitet.

2.3 Revisors rolle

Revisor skal tilrettelægge og udføre revisionen med henblik på at nå til en begrundet
overbevisning om, at regnskabet giver et retvisende billede af sparekassens aktiver og
passiver, økonomiske stilling og resultat, og herunder at regnskabet ikke indeholder væsentlig
fejlinformation.

Det er overordnet revisionens opgave at udtrykke en konklusion om det regnskab for det
forløbne år, som sparekassens ledelse udarbejder. Formålet med revisionen er at opnå en høj
grad af sikkerhed for, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation.

Årsrapporten udtaler sig om det forløbne år og er reelt ”historisk” , så snart den er aflagt.

2.3.1 Revision indebærer ikke ansvar for sparekassens kommercielle beslutninger



/

- 699 -

I forhold til sparekassens ledelse adskiller Sagsøgte 5's rolle sig således særligt derved,
at revisionen ikke har nogen ledelses- eller beslutningskompetence i sparekassen.
Sagsøgte 5 var ikke en del af sparekassens ledelse, og bedømmelsen af 
Sagsøgte 5 evt. ansvar skal derfor foretages uafhængigt af ledelsens evt. ansvar.
Driftsmæssige beslutninger i sparekassen blev ikke foretaget af Sagsøgte 5 – men af
ledelsen. Det er ikke revisionens opgave at hverken drive virksomheden eller forholde sig
til den forretningsmodel, bestyrelsen har valgt. 
 
Ansvarsbedømmelsen af Sagsøgte 5 skal ske ud fra en professionsansvarsnorm baseret på et
almindeligt culpaansvar.

Det ansvar, deri givet fald vil kunne gøres gældende over for Sagsøgte 5, er – i modsætning til
det ansvar, der evt. vil kunne gøres gældende over for direktionen og bestyrelsen – ikke et
ansvar for sparekassens drift.

Sagsøgte 5 havde ikke et medansvar for Sparekasses kommercielle beslutninger om at bevilge
engagementer. Finansiel Stabilitets kritik af Sagsøgte 5 må forstås således, at, at ledelsen
præsumptivt ville have truffet andre (kommercielle) beslutninger, hvis han havde handlet
anderledes.

Det bestrider jeg som ganske udokumenteret.

Sagsøgte 5 havde ikke til opgave at drive Sparekasse eller at fastlægge eller blande sig i
Sparekasses forretningsmodel, forretningsstrategi, risikoprofil eller kreditpolitik.

Sagsøgte 5 er ikke og kan i sagens natur ikke være ansvarlig for ledelsens kommercielle
beslutninger og dispositioner, herunder i relation til sparekassens eksponering i
ejendomsmarkedet, udlånsporteføljen og bevillingerne af udlånsengagementer.

Det er meget vigtigt at have denne ansvars- og opgavefordeling mellem den eksterne revision,
bestyrelsen og direktionen for øje i ansvarsbedømmelsen. det var også udgangspunkt i Østre
Landsrets ansvarsbedømmelse i Roskilde Bank-dommen, jf. præmisserne:

Det ansvar, der vil kunne gøres gældende over for [revisionen] , er i modsætning til det
ansvar, der kan gøres gældende over for direktionen og bestyrelsen, ikke et ansvar for
bankens drift. [Revisionen] havde således navnlig ikke til opgave at drive banken eller
fastlægge bankens forretningsmodel, herunder bankens forretningsstrategi, risikoprofil
og kreditpolitik.

Og helt tilsvarende i Eik Bank-dommen:

Det ansvar, der kan gøres gældende over for [revisionen] , er ikke et ansvar for bankens
drift. Revisionen havde således navnlig ikke til opgave at drive banken eller fastlægge
bankens forretningsmodel, herunder bankens forretningsstrategi, risikoprofil og
kreditpolitik.



/

- 700 -

Sagsøgte 5 hverken var eller kunne være involveret i Sparekasses kommercielle
beslutningstagen, idet han som ekstern revisor herved ikke ville kunne overholde forbuddet
mod selvrevision.

Der er heller ikke grundlag for at holde Sagsøgte 5 ansvarlig for – som synes at være Finansiel
Stabilitets synspunkt – at have været ”medvirkende til” , at en postuleret uforsvarlig
kreditorganisation og risikostyring mv. i Sparekasse ikke blev bragt til ophør og tilpasset
sagsøgerens (selvopfundne) krav til en forsvarlig drift af sparekassen og en forsvarlig
kreditsagsbehandling.

Som dokumenteret under forelæggelsen og bevisførelsen var Finanstilsynet bekendt med
sparekassens udlånsvækst og strategi.

Jeg bestrider med henvisning til Roskilde Bank og Eik Bank-dommens præmisser, at der
skulle være grundlag for en skærpet ansvarsbedømmelse.
Revision udføres som udgangspunkt i tillid til, at sparekassens interne bogføring fungerer
korrekt; og en revision indebærer aldrig en fuldstændig gennemgang af selskabets grundlag
for udarbejdelsen af sit regnskab, men baseres på stikprøver. Disse forhold beskrives i
revisionspåtegningen.

Selv en korrekt udført revision er således ikke i sig selv en garanti mod fejl i regnskabet.
Revisionen baseres på stikprøvevise undersøgelser. Der vil derfor altid bestå en risiko for, at
fejlinformation i årsregnskabet ikke afdækkes, selvom revisionen udføres i overensstemmelse
med god revisionsskik.

En efterfølgende afsløring af fejlinformation i regnskabet siger tilsvarende ikke i sig selv
noget om utilstrækkelig planlægning eller udførelse af revisionen.

Revision er heller ikke nogen garanti mod tab i virksomheden, uanset om tabet skyldes
markedsforhold, dårlig ledelse eller andre forhold.

2.4 Finanskrisen

Sparekassens kollaps må ses i et større, historisk og samfundsøkonomisk perspektiv, herunder
ejendomsboblen, der bristede og finanskrisen i sommeren 2008 og frem.

Sagsøgte 5's påståede ansvarspådragende handlinger og undladelser er tidsmæssigt
sammenfaldende med, at finanskrisen ramte. Jeg mener, det er nærliggende at konkludere – og
gør gældende – at finanskrisen havde afgørende betydning for – hvis ikke var den eneste årsag
til – Sparekasses økonomiske sammenbrud.

Årsagerne til finanskrisen, som den udmøntede sig i Danmark, er behandlet af ”Udvalg om
finanskrisens årsager ”, som på baggrund af kommissorium givet af Erhvervs- og
Vækstministeriet udarbejde rapporten ”Den finansielle krise i Danmark – årsager,
konsekvenser og læring ” (Rangvid rapporten, fra den 18. september 2013).

Udvalget konkluderede blandt andet, at Danmark fra sommeren 2008 til efteråret 2010
gennemlevede en egentlig systemkrise:

Finanskrisen i Danmark opstod som konsekvens af et kompliceret samspil mellem en
række forudgående forhold, herunder en forholdsvis høj og tilsyneladende holdbar
økonomisk vækst, der medførte en udbredt optimisme og deraf følgende generel



/

- 701 -

undervurdering af risiko, procyklisk (konjunktur-medløbende) finanspolitik, procyklisk
regulering af den finansielle sektor, lempelige finansielle vilkår, risikosøgende
kreditinstitutter og utilstrækkelig selskabsledelse i en række pengeinstitutter. Årsagen til
finanskrisen er således en kombination af mange faktorer – både internationale og
nationale – der spillede sammen, og det er derfor ikke muligt at udpege én årsag eller
én skurk bag den finansielle krise.

Rangvid rapporten skriver videre s. 234 bl.a., at

De samlede nedskrivninger i pengeinstitutterne har i perioden 2008-12 været 174 mia.
kr. Nedskrivningerne er særligt sket på ejendomsrelaterede engagementer – særligt
byggeprojekter – og landbrug. I 2012 udgjorde nedskrivningerne på disse typer
engagementer 11,9 mia. kr. svarende til 40,4 pct. af de samlede nedskrivninger.

Nedgangen på ejendomsmarkedet resulterede således i næsten alle pengeinstitutter i meget
betydelige milliardnedskrivninger på ejendomsrelaterede udlån.

Hovedparten af (~alle) de tab (af relevans for denne sag), som Sparekasse led, indtrådte som
følge af finanskrisen og skyldtes, at mange kunder på en uventet og uforudsigelig måde og på
meget kort tid blev ude af stand til at opfylde deres forpligtelser, og at stillede sikkerheder på
kort tid faldt markant i værdi.

Jeg lægger betydelig vægt på, at den verdensomspændende finanskrise har haft afgørende
betydning for både Sparekasses og talrige andre danske og udenlandske bankers og andre
virksomheders økonomiske sammenbrud; ligesom finanskrisen havde en direkte indvirkning
på Sparekasses kunders likviditet og dermed på udlånenes bonitet.

Det konkrete forløb af de gennemgåede engagementer viser, at de værdier og
forretningsmæssige udsigter, der var til stede på bevillingstidspunkterne, og som ikke på noget
tidspunkt blev anfægtet af Finanstilsynet, blev stort set eroderet væk ”over night ”som følge af
finanskrisen.

Ingen - heller ikke Sagsøgte 5 – havde forudset hverken omfanget eller den ødelæggende
indflydelse, finanskrisen fik på den globale økonomi. Der er ikke grundlag for at kritisere
Sagsøgte 5 for det.

Finansiel Stabilitet har anlagt et ”frøperspektiv” , hvor sparekassens sammenbrud bliver
betragtet ganske uden forbindelse til, hvad der skete i samfundet i øvrigt; ligesom Finansiel
Stabilitets beskrivelse af årsagerne til sparekassens sammenbrud bestrides.

Sparekasses situation var i årene op til finanskrisen korrekt afspejlet i årsrapporterne, der blev
godkendt på den årlige generalforsamling.

I en årrække op til 2007 var var der internationalt et stabilt konjunkturforløb, en relativ høj
økonomisk vækst med få, og kun mindre udsving samt lav og stabil inflation. Årene inden
finanskrisen var imidlertid også karakteriseret ved opbygningen af en række
makroøkonomiske ubalancer, herunder kraftigt stigende boligpriser samt lave tab og høj
udlånsvækst i finansielle institutioner.

Den internationale finansielle uro startede, da bekymringerne om det amerikanske subprime-
lånemarked greb om sig på de finansielle markeder og udviklede sig til en egentlig finanskrise
hen på sommeren 2008, som blev efterfulgt af en dyb recession i de



/

- 702 -

avancerede økonomier fra udgangen af 2008 og gennem det meste af 2009. Recessionen var
med produktionstab på 5-10 pct. i de toneangivende økonomier den dybeste siden
depressionen i 1930'erne.

Dét forklarer, hvorfor sparekassen brød sammen!

Bevisførelsen under sagen har ikke godtgjort andet.

Faktorerne i systemkrisen (såsom sammenfald af makroøkonomiske forhold som global
udlånsstigning, mangelfuld national og international valutakursstyring, destabiliserende
eksterne forhold som lav rente og stor likviditet i lånemarkedet og liberalisering på det
finansielle område) er forhold, som ligger uden for Sagsøgte 5's kontrol.

Medvirkende til omfanget af den systemiske bankkrise var også en betydelig udlånsvækst
drevet af bl.a. den lave rente, afdragsfrie lån og skattestop med en deraf følgende
”ejendomsboble” .

I bakspejlet er det ikke svært at se, at der var en ejendomsboble i årene 2006-2008. Men som
det fremgår af Rangvid rapporten, var krisen ikke desto mindre ikke forudset -hverken af
regeringer, Nationalbanken, Finanstilsynet eller økonomiske eksperter. Ejendomsmarkedet
udviste heller ikke væsentlige svaghedstegn før det tidspunkt.

Sagsøgte 5 kunne derfor (selvsagt) (heller) ikke forudse hverken finanskrisen eller følgerne af
den og kunne og burde (selvsagt) ikke have taget højde for det ved udførelsen af sit arbejde
for Sparekasse.

Det påståede tab kan i langt højere grad henføres til finanskrisen, og dens følger, herunder
makroøkonomiske forhold og finanspolitiske tiltag, end nogen handling eller undladelse hos
Sagsøgte 5.

Risikoen for tab i Sparekasse blev ikke forøget som følge af Sagsøgte 5's forhold.

Sparekassen blev som blot én blandt mange offer for en systemisk bankkrise af et sjældent set
omfang, der medførte behov for statslig understøttelse til sikring af stort set hele den
finansielle sektors overlevelse; en krise som tog livet af et tocifret antal banker -hovedparten i
kategorien af mindre og mellemstore forretningsorienterede banker som Sparekasse – og
medførte milliardnedskrivninger i også de banker, der overlevede med eller uden indskud af
statslig hybrid kernekapital.

Krisen medførte, at den danske samfundsøkonomi blev ændret dramatisk på blot nogle få
måneder fra midten af 2008, hvor den internationale økonomiske krise nåede til Danmark med
en pludselighed og en styrke, som ingen havde forudset.

Havde det ikke været for den verdensomspændende finanskrise, var Sparekasse næppe brudt
sammen.

2.5 Den retlige ramme efter Roskilde Bank og Eik Bank-dommene

Østre Landsrets domme af 7. november 2017 i Roskilde Bank-sagen og 26. oktober 2018 i Eik
Bank-sagen har væsentlig og tung præjudikatsværdi for denne sag, ikke mindst for så vidt
angår sagen mod ekstern revision.



/

- 703 -

Da ingen af dommene er anket over for ekstern revision, er Østre Landsrets præmisser i de to
domme om revisionsansvar i relation til bankdrift endeligt fastslået gældende ret.

I begge dommene blev ekstern revisor frifundet for en række kritikpunkter, der har væsentligt
sammenfald med Finansiel Stabilitets kritikpunkter af ekstern revision i denne sag.

Det var i begge sager Østre Landsrets klare afgørelse, at der ikke var grundlag for at
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

kritisere ekstern revision, og at der ikke var grundlag for at statuere et ansvarsgrundlag.

Landsrettens præmisser om den retlige ramme for revisoransvar må derfor vægte tungere end
Finansiel Stabilitets subjektive forståelse af rammerne for revisionens arbejde.

2.5.1 Østre Landsrets præmisser angående ansvarsbedømmelsen

Østre Landsret har i begge de nævnte domme bl.a. udtrykt følgende i præmisserne om
ansvarsbedømmelsen for ekstern revision:

- Det ansvar, der i givet fald vil kunne gøres gældende over for ekstern revision, er i
modsætning til det ansvar, der kan gøres gældende over for direktionen og
bestyrelsen, ikke et ansvar for sparekassens drift. Ekstern revision havde ikke til
opgave at drive sparekassen eller at fastlægge sparekassens forretningsmodel,
herunder forretningsstrategi, risikoprofil og kreditpolitik.

- Ansvarsbedømmelsen af ekstern revision skal ske ud fra en professionsansvarsnorm
baseret på et almindeligt culpaansvar. Ved bedømmelsen af, om en revisor har
handlet ansvarspådragende, indgår det, om revisor har iagttaget god revisorskik og
god revisionsskik. En tilsidesættelse af god revisorskik og/eller god revisionsskik
indebærer dog ikke i sig selv, at der foreligger et ansvarspådragende forhold.

- Ud over revisionen af årsrapporten afgiver den eksterne revisor erklæringer og
oplysninger i revisionsprotokollen efter revisionsbekendtgørelsen for finansielle
virksomheder. Revisionsprotokollen er den eksterne revisions meddelelsesmiddel til
bestyrelsen, og de erklæringer og oplysninger, der afgives heri, er således ikke rettet
til offentligheden; og afgives dermed alene i et topartsforhold mellem den eksterne
revision og bestyrelsen. Ved disse erklæringer og oplysninger fungerer revisor
således ikke som ”offentlighedens tillidsrepræsentant” .

De samme forhold er af betydning for Vestre Landsrets bedømmelse i denne sag i spørgsmålet
om, hvorvidt Sagsøgte 5 har handlet ansvarspådragende i relation til sine revisionsopgaver for
Sparekasse.

2.6 Bedømmelsen af ansvarsgrundlag, bevisbyrde og bevistema

Vestre Landsret skal tage stilling til, om de almindelige betingelser for erstatningsansvar uden
for kontrakt er opfyldt i forhold til Sagsøgte 5 – herunder om Finansiel Stabilitet har løftet
bevisbyrden for de påståede faktuelle forhold og de anførte anbringender.



/

- 704 -

Det synes ubestridt, at Finansiel Stabilitet bærer bevisbyrden for, at de erstatningsretlige
betingelser skal være opfyldt for at statuere et erstatningsansvar.

Inden for rammerne af Roskilde Bank og Eik Bank-dommene påhviler det Finansiel Stabilitet
at løfte bevisbyrden for, i) at Sagsøgte 5 ikke i tilstrækkeligt omfang har foretaget de
nødvendige og pligtmæssige revisionshandlinger, samt ii) for at det må anses for culpøst og
iii) som en kausal følge har ført til at Sparekasse led et adækvat tab.

Ansvarsbedømmelsen skal ske ud fra en professionsansvarsnorm baseret på et almindeligt
culpaansvar.

Det er værd at holde sig for øje, at den foreliggende sag er en erstatningssag – ikke en
disciplinærsag!

En evt. tilsidesættelse af god revisorskik og god revisionsskik indebærer ikke i sig selv, at der
foreligger et ansvarspådragende forhold. Betingelsen om en tilsidesættelse af god revisorskik
og god revisionsskik er en nødvendig, men ikke i sig selv en tilstrækkelig, betingelse for at
statuere et ansvar.

Det har således ikke støtte i praksis, hvis Finansiel Stabilitet gør gældende, at det i sig selv er
ansvarspådragende at handle i strid med god revisionsskik. Det illustreres af Højesterets
afgørelser U.2008.1604H og U.2014.1346H, hvorefter tilsidesættelse af god skik-reglerne
ikke i sig selv medførte erstatningsansvar.

Finansiel Stabilitet har ikke indbragt Sagsøgte 5 for Revisornævnet. Der foreligger således
ikke en afgørelse fra Revisornævnet om, at Sagsøgte 5 har handlet i strid med god
revisionsskik/god revisorskik.

En revisor skal altid iagttage god revisorskik ved udførelsen af sit hverv, uanset om der er tale
om revision, regnskabsmæssig assistance eller rådgivning mv. Men ansvarsbedømmelsen af
ekstern revisions arbejdshandlinger i relation til henholdsvis revisionspåtegningen på
årsrapporterne og revisionsprotokollaterne er imidlertid ikke den samme.

Ved revision af årsrapporten, skal revisor i henhold til de dagældende revisorlovens § 1,
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

stk. 2, og erklæringsbekendtgørelsen, iagttage god revisionsskik inden for revisorlovens
område, idet revisionspåtegningen til årsregnskabet ikke udelukkende er bestemt til
sparekassens eget brug, men gives i et trepartsforhold, hvor ekstern revisor over for
omverdenen agerer som offentlighedens tillidsrepræsentant i revisionspåtegningen.

Ved afgivelsen af erklæringer og oplysninger i revisionsprotokollen i henhold til
revisionsbekendtgørelsen, jf. den dagældende revisorlovs regler om protokollen, handler
ekstern revisor uden for revisorlovens § 1, stk. 2. Revisionsprotokollen er den eksterne
revisions meddelelsesmiddel til bestyrelsen. De erklæringer og oplysninger, der afgives heri,
er således ikke rettet til offentligheden og afgives dermed alene i et topartsforhold mellem den
eksterne revision og bestyrelsen. Ved disse erklæringer og oplysninger fungerer revisor ikke
som offentlighedens tillidsrepræsentant. Erklæringerne og oplysningerne er derfor ikke
omfattet af den dagældende revisorlovs § 1, stk. 2, eller erklæringsbekendtgørelsen.

Ved bedømmelsen af, om Sagsøgte 5 ved afgivelse af revisionsprotokollen – og således ikke
som led i revisionsopgaver omfattet af den dagældende revisorlovs § 1, stk. 2



/

- 705 -

– har handlet culpøst, må der tages udgangspunkt i en almindelig faglig professionsnorm
inden for rammerne af de forpligtelser, som er pålagt revisor i kraft af lovgivningen,
hvorunder det indgår, om han har udvist den nødvendige omhu og professionalisme.

Uanset om landsretten måtte finde, at der er forhold, der kan kritiseres hos Sagsøgte 5, udgør
forholdene ikke fejl af en sådan grovhed, eller af en sådan betydning for det påståede tab, at
der er grundlag for at pålægge erstatningsansvar, jf. princippet i Højesterets dom i
U2014.345H.

Højesteret fandt i den sag, at en fejl begået af en direktør ikke var af en sådan grovhed og
heller ikke havde haft en sådan betydning for det opståede tab, at der var grundlag for at
pålægge direktøren erstatningsansvar.

Der henvises også til præmisserne i Capinordic-dommen, hvor Højesteret udtalte:

Bestemmelserne i § 70 og § 71 i lov om finansiel virksomhed opstiller krav til indretning
og drift af en bank. Højesteret finder, at bestemmelserne ikke har en sådan karakter, at
en tilsidesættelse i sig selv vil være tilstrækkelig til at anse et ledelsesmedlem i en bank
for erstatningsansvarlig. For så vidt angår andre bestemmelser i den finansielle
lovgivning må det bero på de hensyn, der ligger bag den enkelte bestemmelse, om en
overtrædelse vil kunne indebære erstatningsansvar for et ledelsesmedlem i en bank.

Finansiel Stabilitet skal løfte bevisbyrden for de påberåbte faktiske forhold i sagen, samt at
Sagsøgte 5 har tilsidesat sine offentligretlige og revisionsfaglige pligter med en sådan
grovhed, at der er grundlag for at statuere et ansvar. Derudover skal Finansiel Stabilitet løfte
bevisbyrden for, at der er indtrådt et konkret og dokumenteret tab, som var en adækvat og
kausal følge af hver enkel revisionshandling og/eller undladelse. Det er ikke sket.

2.6.1 Betydningen af tidspunktet for ansvarsbedømmelsen

Den retlige bedømmelse af Sagsøgte 5's arbejde skal ske på baggrund af de regler og de
oplysninger, der var tilgængelige for ham på det tidspunkt, hvor de påstående
ansvarspådragende handlinger og undladelser blev foretaget.

En revisor må kunne forudsætte, at hans arbejdshandlinger skal vurderes på det retsgrundlag,
der præsenteres af de relevante kilder på det tidspunkt, hvor arbejdshandlingerne udøves, og
ikke på basis af senere opstået praksis.

Det er min opfattelse, at Finansiel Stabilitet har bedømt og kritiseret Sagsøgte 5's arbejde
retrospektivt på baggrund af oplysninger, der er blevet tilgængelige efter
foretagelsen af de enkelte revisionshandlinger, herunder oplysninger om forløbet af de enkelte
udlånsengagementer, der indgår i Finansiel Stabilitets påstand.

Henset til finanskrisens udvikling og henset til, at der i revisors arbejde indgår betydelige
skønsmæssige elementer i relation til blandt andet bedømmelsen af spørgsmålet om
nedskrivning på udlånsengagementer, og hvorvidt et forhold bør omtales i en påtegning på en
årsrapport eller i et revisionsprotokollat, gør jeg gældende, at Finansiel Stabilitets kritik af
Sagsøgte 5's arbejde er båret af bagklogskab og efterrationaliseringer uden hjemmel i
gældende ret.



/

- 706 -

Der må tages udgangspunkt i de antagelser, der var rimelige og fornuftige, da handlingerne
blev foretaget.

Således må landsretten vurdere hvert enkelt revisionshandling for sig ud fra de regler og det
faktum, der var gældende på tidspunktet for handlingen. Ligesom landsretten må vurdere, om
det tab, som Finansiel Stabilitet har påstået, var en påregnelig følge af de enkelte handlinger
på de tidspunkter, hvor handlingerne blev foretaget i perioden.

2.7 Betydningen af Finanstilsynets undersøgelser af de konkrete engagementer

For så vidt angår Finanstilsynets rolle, henviser jeg til Højesterets dom vedrørende Capinordic
Bank. Højesteret tillagde Finanstilsynets vurdering ikke ubetydelig vægt i forhold til
ansvarsvurderingen af den sagsøgte ledelse:

Finanstilsynet foretager som led i sit tilsyn en gennemgang af udvalgte
låneengagementer. Tilsynet vurderer i den forbindelse det enkelte låns bonitet med
henblik på opgørelse af bankens solvensbehov. Der er ikke tale om, at Finanstilsynet
vurderer, om det var forsvarligt at bevilge lånet. Højesteret finder imidlertid, at det
ved vurderingen af, om en bankledelse har pådraget sig erstatningsansvar, efter
omstændighederne kan indgå, at Finanstilsynet har foretaget en bedømmelse af lånets
bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt på, hvilket oplysningsgrundlag
Finanstilsynet havde, og hvor tæt bedømmelsen tidsmæssigt er foretaget på lånets
bevilling. (Min understregning).

Finanstilsynets undersøgelser af Sparekasse angik bl.a. målingen af engagementer og
betydningen heraf for solvensreservationer i solvensbehovsopgørelsen. Det blev bekræftet af
tidligere undersøger i Finanstilsynet, Vidne 14 og fuldmægtig Vidne 16. Herom henvises til de
pågældendes respektive forklaringer.

Finanstilsynets undersøgelser og vurdering af engagementerne har derfor direkte bevismæssig
betydning for vurderingen af revisors tilslutning til ledelsens måling af engagementernes
bonitet.

- Finanstilsynet gennemgik Sparekasses kreditrisici, engagementerne og summen af
de store engagementer i Sparekasses regnskaber.

- Finanstilsynet gennemgik sparekassens største udlånsengagementer og tog
stikprøver af mindre engagementer og gennemgik sparekassens forretningsgange,
kreditpolitik, organisationen og bestyrelse.

- Vedrørende sparekassens kunder gennemgik Finanstilsynet kreditbevilling, en
organisationsoversigt vedrørende kunden samt en sikkerhedsoversigt,
værdiansættelse og en oversigt over engagementets samlede størrelse og de
underliggende delengagementer. Formålet var bl.a. at påse, om sparekassen havde
opgjort OIV korrekt, om der var foretaget (korrekt) nedskrivning, og om
sparekassen korrekt markerede kunder som svage, så de pågældende engagementer
korrekt indgik i opgørelsen af solvensbelastningsbehovet.

- Finanstilsynet dannede sig et overblik over sparekassens risikoprofil, herunder
fordelingen mellem gode og dårlige engagementer, herunder nødlidende
engagementer, og havde kendskab til sparekassens udlånssammensætning.



/

- 707 -

- Bonitetsvurderingen, der er udtrykt ved Finanstilsynets karakterer eller ”rating” ,
havde til formål at vurdere det enkelte instituts kunders aktuelle status.

Ekstern revision sendte årligt sin revisionsprotokol til Finanstilsynet. Og Finanstilsynet
foretog selv grundlæggende den samme vurdering af engagementerne mv., som Sagsøgte 5. I
denne konkrete sag – med henvisning til Finanstilsynets rapporter – fandt Finanstilsynet ikke
anledning til at give påbud, påtaler eller risikooplysninger om opgørelsen af
nedskrivningsbehov og solvensreservationer. Finanstilsynet gennemførte mere omfattende
undersøgelser, end ekstern revision var forpligtet til, og Finanstilsynet havde et endnu bredere
og dermed endnu bedre grundlag for at vurdere det.

Sagsøgte 5's vurdering af sparekassens målinger af engagementer svarer således til
Finanstilsynets vurdering.

Finanstilsynet gav generelt de konkrete engagementer pæne karakterer.

Sparekassens, Sagsøgte 5's og Finanstilsynets opfattelse af nedskrivningsbehovet og
solvensreservationer pga. engagementer var således stort set på linje. Det er dokumenteret ved
Finanstilsynets karaktergivning og Finanstilsynets rapporter.

2.8 Ansvarsgrundlag

Finansiel Stabilitet har ikke løftet bevisbyrden for, at ekstern revision har handlet
ansvarspådragende ved hvert revisionsprotokollat for regnskabsårene 2005-2007.

Så selv, hvis landsretten finder, at der måtte være begået fejl, eller at Sagsøgte 5 på enkelte
punkter ikke har efterleveret sine revisionsfaglige pligter, er der ikke godtgjort et
ansvarsgrundlag. Og selv, hvis der måtte være begået fejl, er der ikke tale om fejl med en
sådan grovhed og med sådanne konsekvenser, at der er grundlag for at statuere et
ansvarsgrundlag.

Der ses ikke at være eksempler fra retspraksis, hvor revisor er blevet gjort ansvarlig for ikke at
have reageret på risikable eller uforsvarlige driftsmæssige dispositioner før
håbløshedstidspunktet.

Det er heller ikke oplagt, at sådanne eksempler i det hele taget skulle kunne findes, idet
revisor jo som nævnt netop ikke har nogen indflydelse på sparekassens drift. Revisor i en bank
eller sparekasse er som nævnt ikke involveret i instituttets beslutninger om kreditgivning. Det
tilkommer suverænt sparekassens ledelse. Revisors arbejde knytter sig til den efterfølgende
revision af årsregnskabet.

2.9 Årsagssammenhæng

Uanset om Finansiel Stabilitet måtte have ret – hvilket jeg bestrider – i sine synspunkter om,
at revisionen skulle have rapporteret anderledes eller mere, gør jeg gældende, at det ikke er
godtgjort, at det det ville have ændret noget i et forløb, hvor der var store og
verdensomspændende økonomiske kræfter i spil.

Finansiel Stabilitet gør gældende, at i hvert fald noget af tabet skyldes revisionens angivelige
fejl.



/

 

- 708 -

For at få medhold i det må Finansiel Stabilitet krone-for-krone kunne påvise en forbindelse
mellem de postulerede fejl og et derved udløst tab. Det er bevismæssigt en særdeles
kompliceret – og efter min opfattelse noget nær umulig øvelse. Og Finansiel Stabilitet har
ikke løst den.

Jeg gør gældende, at der ikke er nogen forbindelse mellem de af Finansiel Stabilitet
påståede ansvarspådragende forhold og nogen del af det indtrådte tab.

Finansiel Stabilitet har foretaget en ganske kryptisk og hypotetisk beskrivelse af
årsagssammenhængen, som er aldeles udokumenteret.

Det er ikke tilstrækkeligt for at statuere erstatningsansvar, at ekstern revision måtte have
tilsidesat offentligretlige forpligtelser i sit arbejde, herunder selv ved en overtrædelse af lov
om finansiel virksomhed og regler fastsat i medfør heraf. Det afgørende er, om
overtrædelsen har været culpøs og årsagen til et påregneligt tab. Det har støtte i
foreliggende praksis.

2.9.1 Intet alternativt hypotetisk hændelsesforløb

Det er almindeligt antaget, at en sagsøger – især ved påstået ansvar for undladelser – må
godtgøre, eller i det mindste sandsynliggøre et alternativt hypotetisk hændelsesforløb, som
ville have ført til, at tabet var undgået eller begrænset. Dette alternative hændelsesforløb
skal ikke blot være et ud af flere sandsynlige forløb; det skal være det mest sandsynlige
forløb, da sagsøgeren ellers ikke har løftet bevisbyrden. Sagsøgeren skal desuden føre
bevis for, at den ansvarspådragende adfærd eller undladelse var hovedårsagen til tabet.

Jeg henviser til dommen U.2014.1346H (”eHuset”), hvor Højesteret bl.a. udtalte, at der:

.. ikke er grundlag for at antage, at en korrektion af årsresultaterne ville have ændret
eHusets bestyrelses positive forventninger til fremtiden. Det kan på den baggrund
ikke antages, at bestyrelsen ville have ageret væsentligt anderledes, hvis den var
blevet præsenteret for regnskaber, der var revideret i overensstemmelse med god
revisionsskik. (Min understregning).

Ligeledes henviser jeg til Højesterets dom af 27. marts 2015 (U.2015.2075H ”Memory
Card”), hvor Højesteret bl.a. udtalte følgende:

Det er heller ikke godtgjort, at sådanne ændringer i årsregnskabets værdiansættelser
og revisionspåtegning i sig selv ville have ført til, at bestyrelsen ville have indstillet
eller tilpasset virksomhedens drift. Efter forklaringerne fra bankernes medarbejdere
og i lyset af sparekassens villighed til at yde lån i november 2000 efter at være blevet
bekendt med underskuddet på 36 mio. kr. ifølge regnskabet for første kvartal af
regnskabsåret 2000/01 er det endvidere ikke godtgjort, at bankerne ville have nægtet
fortsat långivning, hvis 1998/99-regnskabet var blevet korrigeret som anført for de
ansvarspådragende fejl. Højesteret finder herefter, at det ikke er godtgjort, at der
årsagsforbindelse mellem de ansvarspådragende fejl i forbindelse med
årsregnskabet 1998/99 og tabet.

 
 
 
 
 
 
 
 
Bevisbyrden for, at de påståede overtrædelser af lov om finansiel virksomhed og regler fastsat
i medfør heraf har været årsag til tab for Sparekasse, er ikke løftet.



/

- 709 -

Det har formodningen for sig, at tabet var indtrådt uanset Sagsøgte 5's arbejde. Allerede idet
både bestyrelsen og Finanstilsynet var bekendt med de forhold i Sparekasse, som Finansiel
Stabilitet i dag mener, at Sagsøgte 5 skulle have reageret på. Og allerede idet sparekassen og
Finanstilsynet var enig i målingen af engagementerne.

Det er entydigt fremgået af bevisførelsen for Vestre Landsret, at det var Sparekasses strategi at
vækste inden for udlån til erhverv, herunder udlån til ejendomsbranchen. Det var et
kommercielt valg, som både direktion og bestyrelse var enige om, og som Finanstilsynet var
vidende om i hele perioden.

Der er intet grundlag for at anse det for sandsynliggjort, at Sparekasse ville have forladt sin
strategi om udlån til bl.a. ejendomssektoren eller undladt at bevilge de konkrete
engagementer, hvis Sagsøgte 5 havde gjort bemærkninger eller taget forbehold i
revisionsprotokollerne.

Det må indgå med en ikke ubetydelig vægt i vurderingen af årsagssammenhæng, at der er tale
om forhold, som bestyrelsen var bekendt med uanset revisionsprotokollaterne. det gælder
navnlig, men ikke udelukkende, for så vidt angår Finanstilsynets påbud og breve.

Det må også indgå med en ikke ubetydelig vægt, at Finanstilsynet var bekendt med forholdene
i sparekassen gennem jævnlige, omfattende undersøgelser og besøg i sparekassen.

2.10 Påregnelighed

Selv hvis landsretten når til, at Sagsøgte 5's mulige fejl eller undladelser har årsagsforbindelse
til sparekassens tab, er årsagsforbindelsen under alle omstændigheder ikke adækvat.

Finansiel Stabilitet har bevisbyrden for, at tabet er en påregnelig følge af Sagsøgte 5's påståede
ansvarspådragende handlinger og undladelser. På trods af det har Finansiel Stabilitet ikke
ulejliget sig med konkret at redegøre for, at de påståede tab var en følge af ekstern
revisions/Sagsøgte 5's handlinger og undladelser.

Allerede af den grund må det anses for udokumenteret og ubegrundet, at risikoen for tabet
blev forøget ved Sagsøgte 5's påståede ansvarspådragende handlinger og undladelser.

Det har enhver formodning for sig, at tabet var indtrådt uanset Sagsøgte 5's arbejde.

Kæden af begivenheder, der går fra Sagsøgte 5's påståede undladelser til tabet, er simpelthen
for lang til, at tabet var eller kan være påregneligt for Sagsøgte 5 ved de enkelte
arbejdshandlinger.

Afstanden mellem Sagsøgte 5's påståede fejl, såvel tidsmæssigt som i materiel betydning, er
så stor, og de mellemkommende begivenheder og udfaldsmulighederne heri så mange, at
Sagsøgte 5 – skyldgraden også taget i betragtning – ikke med nogen rimelighed kan pålægges
risikoen for tabet og dermed erstatningspligt for det påståede tab.

Sagsøgte 5 kunne ikke og skulle ikke som led i revisionen fastlægge Sparekasses risikoprofil
og strategi. Allerede derfor har det formodningen imod sig, at det var Sagsøgte 5's handlinger
og undladelser, der førte til sparekassens tab på de



/

- 710 -

konkrete engagementer. Uanset det, var både direktion, bestyrelse og Finanstilsynet bekendt
med Sparekasses risikoprofil og strategi.

Det må anses for ganske usandsynligt, at en eventuel manglende opsummering af
bemærkninger i revisionsprotokollatet til årsrapporten og eventuelle manglende forbehold i
revisionspåtegningen til årsrapporten førte til eller forøgede risikoen for et tab.

Jeg bestrider således opsummerende, at der er lidt et tab i Sparekasse som følge af
 
 handlinger eller undladelser foretaget af Sagsøgte 5. Og jeg bestrider, at der består kausalitet
eller adækvans mellem det påståede tab og evt. fejl eller mangler ved Sagsøgte 5's arbejde.

Mine ovenstående anbringender er bekræftet ved Østre Landsrets domme af Roskilde Bank og
Eik Bank-dommene.

Finansiel Stabilitet har heller ikke løftet bevisbyrden for, at noget tab var en adækvat følge af
Sagsøgte 5's påståede ansvarspådragende handlinger og undladelser. Det bestrides som både
udokumenteret og aldeles usandsynligt, at Sagsøgte 5 kunne påregne, at manglende
bemærkninger eller forbehold ville kunne forøge Sparekasses risiko for tab. Det påståede tab
er derfor under alle omstændigheder ikke adækvat.

2.11 De enkelte engagementer og et evt. ansvar for disse

Som gennemgået ovenfor om revisors opgaver og pligter gør jeg gældende, at der ikke kan
gøres noget ansvar gældende overfor Sagsøgte 5 for nogen af de enkelte engagementer,
Finansiel Stabilitet kræver erstatning for.

2.12 Den sagkyndige erklæring

Jeg bestrider de konklusioner, der er indeholdt i skønserklæringerne.

Skønsmændene har – jfr. herved bl.a. deres henvendelser til Finanstilsynet, der er
koncernforbundet med sagsøgeren – vist, at de ikke havde de faglige kundskaber, der
forudsattes ved deres udmeldelse og har ved både at drøfte spørgsmålene med Finanstilsynet
og ved i vidt omfang på egen hånd inddrage materiale, der ikke var Sparekassen bekendt og
emner, de ikke er spurgt om, vist., at de ganske har misforstået deres rolle. I det omfang,
Vestre Landsret beslutter ikke i det hele at tilsidesætte rapporten gør jeg gældende, at den
sagkyndige erklæring er blevet til under sådanne forhold, at den reelt ikke kan tillægges nogen
bevisværdi

Jeg tilslutter mig i øvrigt Advokat Søren Halling-Overgaards og advokat Birgitte Sølvkær
Olesens bemærkninger herom.

3. TAB 

Det er Finansiel Stabilitets bevisbyrde, at der er lidt et påregneligt tab på de omhandlede
engagementer, og at der er årsagssammenhæng mellem Sagsøgte 5's evt.
ansvarspådragende adfærd og det tab, der kræves erstattet.

Jeg gør gældende, at hverken Sparekasse eller Finansiel Stabilitet har lidt noget tab i
forbindelse med sparekassens kollaps. Tabet er overvæltet. Sparekassen er således sikret



/

- 711 -

mod tab i kraft af Bankpakke I, og den koncern, som Finansiel Stabilitet indgår i, har som
samlet haft et overskud på ca. 13 mia. kr., heri medregnet betalinger efter Bankpakke I.

Finansiel Stabilitets tabsopgørelse bestrides.

Jeg gør gældende, at tabet i forhold til Sagsøgte 5 ikke kan opgøres med udgangspunkt i
bevillingerne, som ekstern revisor ikke er ansvarlig for.

4. FORÆLDELSE 

Finansiel Stabilitets evt. krav er forældet.

Efter forældelseslovens § 3, stk. 1, er den almindelige forældelsesfrist på tre år. Fristen regnes
efter lovens § 2, stk. 1, fra det tidligste tidspunkt, til hvilket fordringshaveren kunne kræve
fordringen opfyldt.

Det rejste krav angår erstatning uden for kontrakt. Forældelsesfristen for et sådant krav regnes
efter § 2, stk. 4, fra tidspunktet for skadens indtræden. Det er herefter spørgsmålet, hvornår en
skade må anses for indtrådt, og om forældelsesfristen evt. har været suspenderet, jf. herved
forældelseslovens § 3, stk. 2.

Finansiel Stabilitets erstatningskrav er rejst som sparekassens krav mod tidligere
ledelsesmedlemmer og revisionen. Begyndelsestidspunktet for forældelsen af det krav beror
på, hvornår følgerne af de påståede forhold og handlinger har vist sig på en sådan måde, at
sparekassen eller Finansiel Stabilitet havde rimelig anledning til og mulighed for at rejse et
sådant erstatningskrav, jf. forarbejderne til forældelseslovens § 2, stk. 4, og Højesterets dom af
28. august 2018 (sag 11/2018).

Jeg gør gældende, at et evt. erstatningsansvar er forældet efter forældelseslovens § 3, stk. 1.

Fristen i Forældelseslovens § 2, stk. 1, jfr. stk. 4, skal regnes fra tidspunktet for skadens
indtræden. Forældelsesspørgsmålet skal i hvert enkelt tilfælde prøves i forbindelse med
gennemgang af de forhold, der er påberåbt af Finansiel Stabilitet som ansvarspådragende.

Som sagsøgerens påstande og anbringender er formuleret, må det påståede ansvar i givet fald
være pådraget i forbindelse med lånebevillingerne. Det er derfor bevillingstidspunktet, der må
være udgangspunkt for vurdering af, om der er indtrådt forældelse er indtrådt eller ikke.

Sagen er anlagt den 23. december 2010, hvorfor ethvert ansvar forud for 23. december 2007
må anses for forældet.

Sagen har nu verseret i mere end otte år og vil fortsætte for første instans frem slutningen af
2019. Jeg gør derfor subsidiært gældende, at Finansiel Stabilitets evt. krav under alle
omstændigheder er forældet, idet Finansiel Stabilitet ikke har fremmet sagen behørigt.

5. LEMPELSE OG INDBYRDES FORDELING 

5.1 Lempelse

Sagsøgte 5 har ikke og får aldrig mulighed for at honorere et krav på 275.000.000 kr.



/

- 712 -

Sagsøgte 5's eventuelle ansvar skal lempes efter den dagældende aktieselskabslovs § 143 og
erstatningsansvarslovens § 24. Set i forhold til ledelsens dispositioner, er Sagsøgte 5's
eventuelle culpa subsidiær og beskeden. Jeg forholder mig herved ikke til, om de øvrige
sagsøgte har handlet ansvarspådragende.

Jeg gør tillige gældende, at et eventuelt erstatningsbeløb, som Sagsøgte 5 måtte blive tilpligtet
at betale til Finansiel Stabilitet, skal nedsættes i overensstemmelse med selskabslovens § 363,
stk. 1, jf. § 361, stk. 2.

Hvis Sagsøgte 5 findes erstatningsansvarlig, gør jeg til støtte for en nedsættelse af et eventuelt
erstatningskrav gældende, at retten efter eget skøn kan udmåle et erstatningsbeløb, der er
mindre end påstået af Finansiel Stabilitet bl.a. under hensyn til, at tabet ikke findes
dokumenteret, kausalt eller adækvat i sin helhed, men kun i mindre grad.

Hertil kommer, at de forsømmelser, Finansiel Stabilitet mener, Sagsøgte 5 har begået, har en
endog meget fjern forbindelse til tabet.

Sagsøgte 5's ansvar skal endelig lempes, da han alene forestod en meget beskeden andel af
revisionsopgaverne for sparekassen og herfor alene modtog et yderst begrænset årligt vederlag
på kr. 25.000.

Finansiel Stabilitets erstatningskrav på kr. 275.000.000 kr. (eller 11.000 gange honoraret
(sic!)) står i et aldeles skærende misforhold til det og vil under alle omstændigheder være
urimeligt tyngende for sagsøgte 6 og 7, der alene har en ret begrænset sum under sin
ansvarsforsikringsdækning, og som er uformuende.

6. SAGSOMKOSTNINGER 

Finansiel Stabilitet er flere gange under sagen blevet opfordret til at redegøre nærmere for
sagens tilrettelæggelse og tilskæring. Finansiel Stabilitet har ikke redegjort for
sammenhængen mellem ekstern revisions påstået ansvarspådragende handlinger og
undladelser og de enkelte tabsposter.

Finansiel Stabilitet måtte som minimum være forpligtet til at allokere påstandsbeløbet til hver
enkelt af de påberåbte ansvarspådragende handlinger og undladelser for at undgå en
unødvendig vidtløftiggørelse af sagen.

Finansiel Stabilitet har ved tilrettelæggelsen af sagen og den manglende tilskæring forsømt sin
pligt til at fremme sagen med den nødvendige hurtighed og til at undgå unødige sagsskridt, jf.
retsplejelovens § 336 a.

Finansiel Stabilitets tilsidesættelse af forpligtelserne i retsplejelovens § 336 a, skal have
omkostningsmæssige konsekvenser til fordel for Sagsøgte 5, jf. retsplejelovens § 318, stk. 2,
hvorefter parter kan pålægges de omkostninger, som de har forårsaget ved handlemåde, der er
i strid med retsplejelovens § 336 a. Finansiel Stabilitet skal erstatte Sagsøgte 5 de udgifter, der
er afholdt som følge af Finansiel Stabilitets vidtløftiggørende procesførelse, selv om Finansiel
Stabilitet i øvrigt vinder hele eller dele af sagen, jf. retsplejelovens § 318, stk. 1.

7. DE ØVRIGE SAGSØGTES ANBRINGENDER MV.



/

- 713 -

Jeg tilslutter mig de påstande, anbringender og beviseligheder mv., som er fremsat eller
fremsættes af de øvrige sagsøgte i det omfang, det kan anføres til støtte for Sagsøgte 5.”

7 Landsrettens begrundelse og resultat

7.1 Sagens baggrund og problemstillinger

Sagens hovedspørgsmål er, om de sagsøgte i deres egenskab af direktør (Sagsøgte 1),

henholdsvis formand og næstformand for bestyrelsen (Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3), og ekstern

revision (BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, statsautoriseret revisor Sagsøgte 4,

Sagsøgte Revisionsfirma ApS og registreret revisor Sagsøgte 5) i Sparekasse har handlet

ansvarspådragende over for sparekassen, og i givet fald om de sagsøgtes ansvarspådragende

adfærd har påført sparekassen et tab, som Finansiel Stabilitet kan kræve erstattet.

Sagen angår navnlig en række konkrete bevillinger i sparekassens udlån til erhverv i perioden

fra 2005 til sparekassens økonomiske sammenbrud i marts 2009.

I hele overnævnte periode var Sagsøgte 1 direktør i sparekassen, Sagsøgte 2

bestyrelsesformand og Sagsøgte 3 næstformand, mens BDO og Sagsøgte Revisionsfirma ApS

udgjorde sparekassens revision. I sagen er direktøren, formand og næstformand samt

revisionen sagsøgt. De øvrige bestyrelsesmedlemmer med undtagelse af de medarbejdervalgte

bestyrelsesmedlemmer og Vidne 2 er alle procestilvarslet.

Landsretten skal, i det omfang der pålægges et erstatningsansvar, desuden tage stilling til, om

erstatningskravet er forældet, om der er grundlag for at lade erstatningsansvaret bortfalde eller

lempe i medfør af erstatningsansvarslovens § 24, stk. 1, ligesom de sagsøgtes indbyrdes

friholdelsespåstande og fordeling af ansvaret mellem de sagsøgte skal vurderes. Endelig skal

der tages stilling til Finansiel Stabilitets rentepåstand, herunder om der er grundlag for at

lempe rentekravet.

Landsretten forholder sig først til de anbringender, der er gjort gældende til støtte for et

erstatningsansvar i relation til den generelle drift af sparekassen i perioden, og dernæst til om

et muligt erstatningsansvar i relation til en række bevillinger i konkrete engagementer.

Efterfølgende behandles et eventuelt ansvar for revisionen.



/

- 714 -

7.2 Grundlaget for erstatningsansvar

7.2.1 Bevisbyrden

Det er Finansiel Stabilitets bevisbyrde, at der er udvist ansvarspådragende adfærd, og at de

øvrige erstatningsbetingelser er opfyldt, herunder at der er lidt et adækvat tab ved den

generelle drift af sparekassen eller på de omhandlede udlånsengagementer, og at der er

årsagssammenhæng mellem den eventuelt ansvarspådragende adfærd og det tab, der kræves

erstattet.

7.2.2 Ansvarsvurderingen

Som fastslået af Højesteret i dom af 15. januar 2019 om Capinordic Bank (U2019.1907),

gælder der for ledelsen af et pengeinstitut samme ansvarsnorm, som for selskabsledelsen i et

aktieselskab, dvs. et almindeligt culpaansvar, jf. dagældende aktieselskabslovs § 140, 1. pkt.,

og selskabslovens § 361, stk. 1, 1. pkt. Der er ikke i lovgivningen i øvrigt eller efter

retspraksis grundlag for at fastslå, at der gælder en skærpet ansvarsnorm for

ledelsesmedlemmer i et pengeinstitut.

Ovenstående er efter landsrettens opfattelse udtryk for almindelig selskabsret og både disse

principper og de bestemmelser, der ikke er henvist til i den dagældende bestemmelse i § 84 i

lov om finansiel virksomhed, kan efter omstændighederne anvendes som udtryk for

almindelig selskabsret ved afgørelsen af selskabsretlige spørgsmål vedrørende sparekasser.

Af Capinordic-dommen følger, at en beslutning om at yde et lån i vidt omfang beror på et

forretningsmæssigt skøn navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager. Skønnet skal

foretages på et forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må blandt andet indgå formålet med

lånet, låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne til at drive sin

virksomhed, herunder i lyset af den almindelige økonomiske konjunktur. Hvilke krav, der skal

stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, beror på en samlet vurdering i det

enkelte tilfælde. Der bør udvises forsigtighed med at tilsidesætte det forretningsmæssige skøn,

der er udøvet af sparekassens bestyrelse og direktion ved bevillingen af et lån.

Der skal ikke udvises samme forsigtighed, hvis det må antages, at en bevilling af et lån



/

- 715 -

eller en anden disposition knyttet hertil ikke alene er foretaget ud fra forretningsmæssige

hensyn til sparekassen, men også ud fra andre – og sparekassen uvedkommende – hensyn. I

denne sag er det ikke gjort gældende, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 har foretaget

dispositioner ud fra andre og sparekassen uvedkommende hensyn, og der er heller intet, som

understøtter dette. Der er derfor ikke grundlag for at fravige udgangspunktet om at udvise

forsigtighed med at tilsidesætte ledelsens forretningsmæssige skøn ved lånebevillingerne.

Ansvaret for det enkelte ledelsesmedlem må vurderes i lyset af den særlige indsigt, den

pågældende måtte have. Vurderingen af, om bevillingen af et lån var forsvarlig, må foretages

på baggrund af de oplysninger, som forelå på bevillingstidspunktet. Der må lægges vægt på

den viden, som det enkelte ledelsesmedlem på dette tidspunkt havde eller havde adgang til.

Det må desuden tillægges betydning, om direktionen eller bestyrelsen, hvis der har været

anledning hertil, har sørget for, at nødvendige yderligere oplysninger blev tilvejebragt, før

lånet blev bevilget.

Det må indgå i ansvarsvurderingen, at samtlige bevillinger, der indgår i denne sag, er givet

forud for Finanstilsynets ordinære tilsynsbesøg i sommeren 2008 og før finanskrisen.

7.2.3 Betydningen af eventuelle overtrædelser af lovgivningen

Pengeinstitutter er undergivet en omfattende regulering efter lov om finansiel virksomhed,

men loven indeholder kun i begrænset omfang krav til pengeinstitutters långivning og

kreditvurdering. Bestemmelserne i § 70 og § 71 i lov om finansiel virksomhed opstiller krav

til indretning og drift af en finansiel virksomhed, men som anført af Højesteret i Capinordic-

dommen har bestemmelserne ikke en sådan karakter, at en tilsidesættelse i sig selv er

tilstrækkelig til at anse et ledelsesmedlem i et pengeinstitut for erstatningsansvarlig. For så

vidt angår andre bestemmelser i den finansielle lovgivning, herunder eventuelle overtrædelse

af § 145 i den dagældende lov om finansiel virksomhed, må det bero på en konkret vurdering

af de hensyn, der ligger bag de enkelte bestemmelser, om en konstateret overtrædelse

indebærer erstatningsansvar for et ledelsesmedlem.

Vedrørende spørgsmålet om overtrædelse af § 145 i den dagældende lov om finansiel

virksomhed bemærker landsretten, at Finanstilsynet ved tilsynsbesøgene i 2006 og 2008 ikke

havde bemærkninger til sparekassens opgørelse af sammenhængende engagementer.



/

- 716 -

Spørgsmålet om eventuel overtrædelse af bestemmelsen er i øvrigt behandlet under de

konkrete engagementer, hvor Finansiel Stabilitet har gjort dette gældende. Landsretten

henviser til, at Finansiel Stabilitet i sit proceduredokument, afsnit 1.5, har anført, at forholdet

er inddraget under de konkrete engagementer i det omfang, det har relevans.

7.2.4 Betydningen af eventuel overtrædelse af sparekassens interne regler

Bevillingsbeføjelserne i en sparekasse tilkommer bestyrelsen, som helt eller delvist inden for

nærmere rammer kan delegere sin bevillingsret til direktionen, jf. herved § 70 i lov om

finansiel virksomhed. De nærmere retningslinjer for denne delegation fastsættes af bestyrelsen

i kreditinstruksen, der også fastlægger rammerne for direktionens adgang til videredelegation.

I kreditpolitikken beskrives den kreditpolitik, som bestyrelsen ønsker, at sparekassens ansatte

følger.

Som anført i Capinordic-dommen kan den omstændighed, at bestyrelsen fraviger egne

retningslinjer for direktionen eller accepterer, at sparekassens direktion fraviger disse, ikke i

sig selv anses for ansvarspådragende. Et ansvar må forudsætte, at det efter en konkret

vurdering har været uforsvarligt at fravige egne retningslinjer eller at acceptere en sådan

fravigelse. Sparekassens direktion vil efter omstændighederne kunne være ansvarlig for

fravigelse af sådanne retningslinjer, hvis dette sker uden bestyrelsens accept.

7.2.5 Betydningen af Finanstilsynets vurdering af engagementer

Som anført af Højesteret i Capinordic-dommen må der ved vurderingen af, om der er handlet

ansvarspådragende, tages hensyn til eventuelle advarsler mv. fra Finanstilsynet, og om

bevillingen er foretaget før eller efter finanskrisens indtræden. Finanstilsynets manglende

påtale eller vurdering kan dog ikke i sig selv fritage ledelsen for ansvar.

Ved vurderingen af om ledelsen har pådraget sig et erstatningsansvar, kan det endvidere efter

omstændighederne indgå, at Finanstilsynet har bedømt lånets bonitet. Der må i den

forbindelse lægges vægt på, hvilket oplysningsgrundlag Finanstilsynet havde, og hvor tæt

bedømmelsen tidsmæssigt er foretaget på lånets bevilling.

De sagsøgte har flere gange henvist til Finanstilsynets skema med karakterer og

tabssandsynlighed, som tilsynet ved undersøgelsen i sommeren 2008 gav sparekassens 50



/

- 717 -

største engagementer. De sagsøgte har herunder bl.a. anført, at Finanstilsynet ved

karaktergivningen har undersøgt boniteten af det enkelte engagement, og at Finanstilsynets

vurdering må inddrages i bedømmelsen af forsvarligheden af de enkelte bevillinger. Hertil

kommer, at Finanstilsynets bedømmelse af engagementerne medio 2008 understøtter de

sagsøgtes synspunkt om, at finanskrisen var årsagen til, at sparekassen senere måtte realisere

tab på de omhandlede engagementer.

Finansiel Stabilitet har anført, at Finanstilsynets gennemgang af engagementerne ikke har

betydning for vurderingen af, om bevillingerne var forsvarlige på bevillingstidspunktet.

Finanstilsynets karaktergivning er ikke sket i tidsmæssig sammenhæng med de bevillinger, der

er omhandlet af denne sag, og som hovedsagelig har fundet sted i perioden fra medio maj

2006 til udgangen af 2007. Hertil kommer, at Finanstilsynets karaktergivning skal læses i

sammenhæng med den risikooplysning, der blev givet i undersøgelsesrapporten om, at der i

sparekassen var en væsentlig større andel af svage engagementer end i sammenlignelige

pengeinstitutter, og at karaktergivningen er baseret på oplysninger, som Finanstilsynet fandt

utilstrækkelige.

Vidne 15, der var vicedirektør i Finanstilsynet, har om tilsynets gennemgang og

karaktergivning af de enkelte engagementer bl.a. forklaret, at tilsynet som udgangspunkt

stolede på de oplysninger, som de fik fra pengeinstitutterne. De foretog ikke en egentlig

gennemgang af dokumenterne, og de kontrollerede ikke, om sikkerheder eksempelvis var

blevet tinglyst. Oplysningerne fra pengeinstituttet blev som udgangspunkt lagt til grund.

Tilsynets virksomhed bygger på, at tilsynet både skriftligt og mundtligt får korrekte

oplysninger fra pengeinstitutterne. Tilsynet får oplysningerne på forhånd, så tilsynet har

mulighed for at forberede sig, men det er vigtigt at få en dialog med kredit-sagsbehandlerne

under selve tilsynsbesøgene. Karakteren 2a kunne de normalt ikke give uden at være i

besiddelse af seneste regnskab, hvis sikkerhederne var dårlige.

Vidne 14, der var inspektør i Finanstilsynet, har om samme emne bl.a. forklaret, at tilsynets

engagementsgennemgang skulle munde ud i, at de kunne lave deres egen bedømmelse af

engagementet og give det en karakter efter tilsynets karakterskala, ligesom de skulle forholde

sig til, om der var behov for yderligere nedskrivninger. Selvom de i flere tilfælde ikke havde

de nyeste regnskabsoplysninger for kunden, kunne de godt give engagementet en karakter ud

fra de oplysninger, de havde. Tilsynet kiggede herunder på hvilken branche, kunden var i.

Hvis de ikke fik fyldestgørende oplysninger, ville det nok



/

- 718 -

afspejle sig i den karakter, de gav engagementet. Oplysning om kundens branche var

overordentlig vigtigt. Karakteren 2a blev anvendt til et normalt godt engagement. Der skulle

være gode regnskabstal, og engagementet skulle være fornuftigt afdækket med sikkerheder.

Man kan godt sige, at karakteren 2a blev givet til et engagement med en god bonitet. Der kan

sagtens være et blankoelement i et 2a-engagement. Karaktergivningen er et øjebliksbillede og

beror på en samlet vurdering. Hvis der manglede oplysninger, f.eks. nyere regnskabstal, ville

de normalt ikke give karakteren 2a til et engagement, men det var en konkret vurdering.

Vedrørende Finanstilsynets karaktergivning bemærker landsretten, at denne vurdering af det

enkelte låns bonitet er foretaget med henblik på opgørelse af sparekassens solvensbehov. Der

er ikke tale om en vurdering af, hvorvidt det var forsvarligt at bevilge lånet. Som anført af

Højesteret i Capinordic-dommen kan det imidlertid indgå ved vurderingen af, om

sparekassens ledelse har pådraget sig erstatningsansvar, at Finanstilsynet har foretaget en

bedømmelse af lånets bonitet. Der må i den forbindelse lægges vægt på, hvilket

oplysningsgrundlag Finanstilsynets havde, og hvor tæt bedømmelsen tidsmæssigt er foretaget

på lånets bevilling.

Finanstilsynets bedømmelse af engagementerne er foretaget i sommeren 2008, hvilket var

relativt tæt på finanskrisens indtræden, mens de omhandlede bevillinger hovedsageligt blev

givet i perioden fra maj 2006 til maj 2008. Landsretten bemærker, at der ikke er belæg for at

nå frem til, at engagementernes bonitet generelt skulle være blevet forbedret i perioden fra

bevillingen og frem til Finanstilsynets vurdering i sommeren 2008.

7.2.6 Betydningen af revisionen

Som anført af Højesteret i Capinordic-dommen kan sparekassens revisions vurdering af et

låneengagement og behov for nedskrivning indgå i bedømmelsen af, om bevillingen af et lån

var forsvarligt. At revisionen ikke har påtalt et forhold, er dog ikke i sig selv ensbetydende

med, at sparekassens ledelse er ansvarsfri.

7.2.7 Øvrige spørgsmål af betydning ved ansvarsvurderingen

I denne sag er lånebeløb vedrørende nogle af engagementerne, som skulle bevilges af

bestyrelsen, helt eller delvist udbetalt forud for bestyrelsens godkendelse af bevillingen



/

- 719 -

(efterbevillinger), ligesom sparekassen i vidt omfang – trods advarsler herom fra

Finanstilsynet – har gjort brug af presserende bevillinger. Det må efter bevisførelsen lægges til

grund, at Sagsøgte 2, Sagsøgte 3 og den øvrige bestyrelse ikke har påtalt eller søgt at forhindre

denne praksis, og de må derfor anses for at have accepteret fremgangsmåden. Dette indebærer,

at i de tilfælde, hvor en bevilling må anses for uforsvarlig, er de erstatningsansvarlige for tabet

på hele lånet, uanset om lånet eller en del heraf var udbetalt, da de deltog i bestyrelsens

beslutning om efterbevilling af lånet.

Som anført af Højesteret i Capinordic-dommen kan det forhold, at et lån er udbetalt forud for

bestyrelsens bevilling, ikke i sig selv medføre erstatningsansvar. Det samme gør sig gældende

vedrørende brug af presserende bevillinger. Det afgørende er, om bevillingen ud fra det

grundlag, der forelå for Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 på det tidspunkt, hvor de traf beslutning om

bevilling, må anses for forsvarlig.

I de tilfælde, hvor Sagsøgte 1 har indstillet til bestyrelsen at bevilge et lån, og

kreditindstillingen er uforsvarlig, fritager det ham ikke for erstatningsansvar, at bestyrelsen

efterfølgende har godkendt lånet.

7.3 Indholdet af kundemapper

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne.

Under sagens forberedelse har BDO i svarskrift af 28. oktober 2011 fremsat følgende

opfordring:

”På den baggrund opfordres (12) sagsøgeren til at fremlægge
sagsmapper/sagschartek - indeholdende samtlige dokumenter fra oprettelsen i
Sparekasse til dato - på de engagementer, som sagsøgeren gør gældende,
sagsøgeren har lidt et erstatningsrelevant tab på. Når disse oplysninger
foreligger, vil BDO forholde sig yderligere til det fremlagte materiale, og i den
forbindelse tillige fremkomme med yderligere bemærkninger til spørgsmålet
om årsagsforbindelse.”

Finansiel Stabilitet har i tillæg II til replik af 21. maj 2012 besvaret opfordringen på følgende

måde:



/

- 720 -

”Der henvises til stævningen og replikkens afsnit 3 og 6. Det tab, der gøres
gældende, er at tab er lidt ved den af Direktøren og Formandskabet letsindige
kreditgivning, herunder til Sparekassens allerstørste kunder. Eksempler på
letsindig kreditgivning er påvist ved det mangelfulde og flere gange misvisende
indhold af de bevillingsindstillinger, der blev forevist bestyrelsen, men hvor
kreditter allerede var ydet af Direktøren eller underordnede medarbejdere
forinden. Hermed er påvist såvel letsindighed og uagtsomhed fra
Direktørens som Formandskabets side. I dette materiale indgår flere eksempler
på kreditgivning til Sparekassens mest betydende kundeforhold. Sparekassen
har specifikt lidt store tab på blandt andet disse kundeforhold, men også på
andre kundeforhold.

BDO har ikke angivet, hvilken betydning de underliggende dokumenter, der
måtte have foreligget vedrørende de konkrete kreditter, forventes at have for
ansvarsbedømmelsen, årsagssammenhængen og tabet. BDO har navnlig ikke
angivet, hvilken betydning sådant materiale forventes at have for BDO's ansvar
mv. BDO må i givet fald foretage en nærmere angivelse heraf for specifikke
kunder, forinden Sparekasse kan tage stilling til nogen yderligere besvarelse af
opfordringen.

Det skal dog for god ordens skyld bemærkes, at Sparekassen indtil
overdragelsen af aktiviteten i marts 2009 foretog løbende arkivering af
materiale vedrørende kundesager. Arkivmaterialet har således ikke været
inddelt kunde for kunde og år for år. Arkivmaterialet vedrørende kundeforhold
blev derimod opbevaret ordnet efter arkiveringsdato, således at flere
dokumenter arkiveret vedrørende flere forskellige kunder samme dag blev
opbevaret sammen. En eventuel fremskaffelse af arkivmateriale vedrørende et
større antal kundeforhold kan derfor vise sig forbundet med vanskelighed,
ligesom det vil indebære et omfattende arbejde og store omkostninger.”

Oplysningen om, at materiale vedrørende kundesager løbende blev arkiveret og opbevaret

ordnet efter arkiveringsdato og ikke inddelt kunde for kunde, er ikke bekræftet af nogen af de

medarbejdere, der har afgivet forklaring under sagen eller af andre, der har haft adgang til

sparekassens materiale, herunder revisionen og Finanstilsynets inspektører.

En række af sparekassens medarbejdere har forklaret, at der i sparekassen var kundemapper,

der indeholdt forskelligt materiale om den enkelte kunde.

Sagsøgte 1 har bl.a. forklaret, at underliggende materiale som f.eks. offentlige

ejendomsvurderinger, mægler- og valuarvurderinger, beregning af huslejeindtægter lå i

kundemappen. Kundemappen var opdelt i undermapper med lånebevillinger,

sikkerhedsbeskrivelser, håndpanterklæringer, fysiske sikkerheder, regnskabs- og

budgetoplysninger, vurdering og øvrigt materiale. Mødereferater fra årlige regnskabs- og



/

- 721 -

budgetmøder med kunden blev ligeledes lagt i kundemappen, og det samme var tilfældet for

regnskabsanalyser. I sin forklaring vedrørende konkrete engagementer har han tillige flere

gange henvist til, at der har ligget uddybende oplysninger i kundemappen om kunden og den

konkrete lånesag.

Vidne 3, der var erhvervsmedarbejder i sparekassen, har bl.a. forklaret, at kundemapperne var

opdelt i undermapper med henholdsvis indstilling/bevilling, dokumenter, sikkerheder og

øvrige dokumenter. Hun har videre forklaret, at mails, kundemødereferater og eventuelle

mæglervurderinger tillige blev lagt i kundemappen.

Vidne 5, der var erhvervskundechef i sparekassen, har i sin forklaring adskillige gange henvist

til kundemapperne og herunder forklaret om tilstedeværelse af bl.a. valuarvurderinger,

ejendomsdriftsregnskaber, notater om bl.a.

sikkerhedsværdiberegninger og ejendomsbesigtigelser, mødereferater og

kreditforeningslånetilbud i konkrete kundemapper. I sin forklaring vedrørende de konkrete

engagementer har han ofte henvist til, at der findes yderligere oplysninger i kundemappen om

den konkrete lånesag, og at disse oplysninger er anvendt til brug for bedømmelse af

lånesagen.

Forklaringerne om kundemapper og disses indhold er støttet af forklaringerne fra revisor

Sagsøgte 4, revisor Vidne 12, Vidne 11, der var erhvervsrådgiver i sparekassen, og Vidne 4,

der var administrationschef i sparekassen.

Tilstedeværelsen af kundemapper er endvidere bekræftet af advokat Vidne 1 i mail af 30.

december 2012.

Landsretten lægger på denne baggrund til grund, at der i kundemapperne var samlet en række

oplysninger og materiale om den enkelte kunde, herunder materiale der dannede grundlag for

udarbejdelsen af låneindstillinger. Det er ikke muligt ud fra bevisførelsen generelt at fastslå

det nærmere indhold af kundemapperne, ligesom det ikke er muligt generelt at afvise, at der i

kundemapperne har foreligget materiale, som har haft betydning for en låneindstilling, uden at

materialet direkte er omtalt i selve indstillingen. I det omfang der synes at mangle oplysninger

i en låneindstilling, kan dette således enten skyldes, at oplysningerne har foreligget, men ikke

er fundet relevante at omtale i selve



/

- 722 -

låneindstillingen, eller at de ikke er indhentet. Da der ikke foreligger præcise oplysninger om

indholdet af kundemapperne, kan landsretten derfor ikke alene på baggrund af

låneindstillingerne fastslå, at bestemte oplysninger ikke har foreligget ved behandlingen af

låneindstillingen.

Som tidligere anført har Finansiel Stabilitet bevisbyrden for, at en eller flere af de sagsøgte har

handlet ansvarspådragende. Dette gælder også i forhold til forsvarligheden af

bevillingsgrundlaget. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet

af kundemapperne, heller ikke for de konkrete engagementer, hvor Finansiel Stabilitet gør

gældende, at der er handlet ansvarspådragende. Den bevismæssige uklarhed i forhold til

indholdet af kundemapperne må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel

Stabilitet til skade og må således inddrages i landsrettens bevisbedømmelse i forhold til

forsvarligheden af bevillingsgrundlaget. Dette gælder navnlig i forhold til det, der er gjort

gældende af Finansiel Stabilitet om et generelt mangelfuldt bevillingsgrundlag, men også i

forhold til landsrettens bedømmelse af bevillingsgrundlaget i de konkrete engagementer, hvor

Finansiel Stabilitet gør gældende, at der er handlet ansvarspådragende.

Landsretten bemærker, at det også i forhold til skønserklæringen må tillægges væsentlig

betydning, at skønsmændene heller ikke har haft adgang til eller kendskab til indholdet af

oplysningerne i kundemapperne.

7.4 Spørgsmål om ansvar for den generelle drift og indretning af sparekassen Finansiel

Stabilitet har gjort en række anbringender gældende i relation til den generelle

kreditsagsbehandling og indretning af sparekassen. Disse anbringender er behandlet i dette

afsnit, mens landsretten nedenfor i afsnittet om de konkrete engagementer har forholdt sig til

de anbringender, der er gjort gældende i relation til de konkrete engagementer.

7.4.1 Bevillingsgrundlaget for lån og kreditter

Som anført af Højesteret i Capinordic-dommen beror en beslutning om at yde et lån i vidt

omfang på et forretningsmæssigt skøn navnlig på grundlag af en kreditvurdering af låntager.

Skønnet skal foretages på et forsvarligt grundlag. I kreditvurderingen må bl.a. indgå formålet

med lånet, låntagers økonomiske forhold, den stillede sikkerhed og kundens evne til at drive

sin virksomhed, herunder i lyset af den almindelige økonomiske



/

- 723 -

konjunktur. Hvilke krav der skal stilles, for at en bevilling kan anses for at være forsvarlig, vil

bero på en samlet vurdering.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at der som følge af svigtende kreditstyring blev

bevilget lån på et uforsvarligt og ufyldestgørende grundlag. Finansiel Stabilitet har i den

forbindelse navnlig henvist til de låneindstillinger mv., der er fremlagt vedrørende de konkrete

engagementer, der er gennemgået under sagsfremstillingen, men har samtidig anført, at der er

tale om et generelt uforsvarligt forhold.

Der er for landsretten alene fremlagt et begrænset antal låneindstillinger, der alle har relation

til de konkrete engagementer, hvor der efter Finansiel Stabilitets opfattelse er tale om et

konkret ansvar for bl.a. bevillingerne. Det er som tidligere anført uafklaret, i hvilket omfang

kundemapperne indeholdt underliggende materiale til de enkelte låneindstillinger.

Landsretten har således ikke grundlag for at vurdere den generelle kvalitet af sparekassens

bevillingsgrundlag eller mulighed for at fastslå, at sparekassens egne retningslinjer herom er

blevet tilsidesat.

Hverken indholdet af de fremlagte låneindstillinger eller bevisførelsen i øvrigt giver således

tilstrækkeligt grundlag for at nå frem til, at bevillingsgrundlaget for sparekassens lån og

kreditter generelt har været uforsvarligt. Det, der er anført i skønserklæringen om

bevillingsgrundlaget, kan under disse omstændigheder ikke føre til et andet resultat.

Spørgsmålet om, hvorvidt de fremlagte bevillinger i de konkrete engagementer kan medføre

erstatningsansvar, er behandlet nedenfor i afsnittet om de konkrete engagementer.

7.4.2 Sparekassens behandling af lånesager, herunder brug af presserende bevillinger

Finansiel Stabilitet har vedrørende bestyrelsens behandling af lånesager overordnet gjort

gældende, at det grundlag, bestyrelsen skulle træffe beslutning om bevilling af lån på

baggrund af, generelt var uforsvarligt, idet der ikke blev forelagt bestyrelsen et grundlag, som

kunne sætte bestyrelsen i stand til at vurdere den med finansieringen forbundne risiko.

Finansiel Stabilitet har videre anført, at en omfattende brug af presserende bevillinger

manifesterede den lemfældige kreditsagsbehandling i bestyrelsen, idet der ikke i



/

- 724 -

bestyrelsen blev brugt lang tid på behandlingen af de enkelte kreditter, der allerede var

bevilget som presserende, ligesom der ikke i bestyrelsesmødereferaterne er dokumenteret

drøftelser af lån, som var bevilget presserende i stedet for at være indstillet til bestyrelsen til

bevilling.

I forhold til Sagsøgte 1 har Finansiel Stabilitet gjort gældende, at han som direktør er

ansvarlig for den manglende overholdelse af kreditinstruksen og den uforsvarlige långivning.

Videre har Finansiel Stabilitet anført, at Sagsøgte 1 ved sin forudgående bevilling og

indstilling af lånene til bevilling i bestyrelsen er solidarisk ansvarlig med formandskabet for

den ansvarspådragende bevilling af lånene. Sagsøgte 1 er også ansvarlig for at have handlet

uden for sit mandat ved at have accepteret udbetaling af lån over 5 mio. kr. uden at have været

forelagt bestyrelsen, uanset at långivningen efterfølgende måtte være stiltiende accepteret af

bestyrelsen.

Efter skønserklæringen og bevisførelsen i øvrigt lægger landsretten til grund, at der har været

en omfattende brug af presserende bevillinger, der blev bevilget af Sagsøgte 1 i henhold til

adgangen hertil i punkt 2.2.7 i bestyrelsens § 70-instruks. Det kan samtidig lægges til grund,

at de presserende bevillinger, der efterfølgende er forelagt for bestyrelsen, ikke gav

bestyrelsen anledning til bemærkninger. Bestyrelsen har således været enig i bevillingerne.

Det forhold, at et lån er bevilget som presserende og eventuelt også udbetalt forud for

bestyrelsens bevilling, kan som tidligere anført ikke i sig selv medføre et erstatningsansvar.

Det afgørende er, om bevillingen, ud fra det grundlag der forelå for bestyrelsen, var forsvarlig,

og herunder om bestyrelsen sikrede sig et forsvarligt grundlag for bevillingen.

Det fremgår af forklaringerne fra Sagsøgte 1 og Sagsøgte 3, at de presserende bevillinger blev

behandlet på samme måde som andre lånesager, der skulle bevilges af bestyrelsen. Sagsøgte 3

har videre forklaret, at der efter hans opfattelse generelt var tale om en grundig gennemgang

af lånesagerne på bestyrelsesmøderne.

Der må efter forklaringerne lægges til grund, at det skriftlige materiale, der blev forevist for

bestyrelsen vedrørende den enkelte lånesag, blev suppleret af Vidne 5 og Sagsøgte 1's

mundtlige gennemgang. Vidne 5 har herunder forklaret, at når han gennemgik en lånesag for

bestyrelsen, supplerede han låneindstillingen med yderligere oplysninger om sagen, ligesom

han jævnligt medbragte



/

- 725 -

hele lånesagen, så han kunne svare på eventuelle yderligere spørgsmål fra bestyrelsen.

Sagsøgte 1 har om bestyrelsens behandling af lånesager bl.a. forklaret, at når de kom til

punktet med lånesager, kom erhvervskundechefen op på mødet med lånesagerne. Lånesagerne

blev alle gennemgået på storskærmen med præsentation af låneindstilling, sikkerheder,

regnskab og budgetter. Dette blev suppleret med mundtlige oplysninger, hvorefter bestyrelsen

behandlede lånesagen.

Landsretten lægger videre til grund, at den efterfølgende behandling i bestyrelsen af de

presserende bevillinger skete på grundlag af et tilsvarende materiale som i andre sager til

bevilling. Der er herefter ikke grundlag for at fastslå, at den omfattende brug af presserende

bevillinger har haft en sådan betydning for sparekassens kreditgivning, at dette – uanset at den

fremstår letsindig og rummer risiko for, at bestyrelsen mister styring med kreditgivningen – i

sig selv er ansvarspådragende for bestyrelsen. Der er heller ikke grundlag for at fastslå, at

anvendelsen af presserende bevillinger har ført til indgåelse eller udvidelse af engagementer,

som sparekassen ikke ville have indgået i øvrigt.

Det er ikke godtgjort, at bestyrelsens grundlag for behandlingen af lånesagerne – i form af det

skriftlige materiale, der blev forevist for bestyrelsen vedrørende den enkelte lånesag og

suppleret af oplysninger fra Vidne 5 og Sagsøgte 1 – generelt var utilstrækkeligt. Landsretten

henviser i den forbindelse også til det, der er anført ovenfor om den bevismæssige betydning

af, at det er uafklaret, hvilket materiale der var til stede i kundemapperne af betydning for de

enkelte lånesager.

Landsretten anser det på denne baggrund ikke for bevist, at bestyrelsens behandling af

kreditsager generelt er sket på en sådan måde, at formandskabet herved har pådraget sig

erstatningsansvar. Hverken den omstændighed, at referaterne af bestyrelsesmøder er

påfaldende kortfattede i relation til behandling af lånesager, eller et skøn over den tid, der har

været til rådighed for drøftelse af de enkelte sager, kan føre til et andet resultat.

Efter det ovenfor anførte er der endvidere ikke grundlag for at pålægge Sagsøgte 1 et

erstatningsansvar som følge af brugen af presserende bevillinger. Finansiel Stabilitet har heller

ikke godtgjort, at Sagsøgte 1 er erstatningsansvarlig for en generel tilsidesættelse af

kreditinstruksen.



/

- 726 -

Spørgsmålet om, hvorvidt bestyrelsen har handlet ansvarspådragende ved behandling af de

konkrete lånesager, er behandlet nedenfor i afsnittet om de konkrete engagementer.

7.4.3 Organisationen af Sparekasse

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at der var mangler ved sparekassens organisatoriske

indretning, da sparekassen ikke var indrettet med henblik på at håndtere de øgede risici, der

knyttede sig til sparekassens markante vækst inden for de komplekse- og arbejdskraftintensive

udlånsområder ved ejendoms- og projektfinansiering. Finansiel Stabilitet har henvist til, at

ledelsen i sparekassen har handlet ansvarspådragende ved gentagen og systematisk

tilsidesættelse af egne krav til og retningslinjer for en forsvarlig kreditgivning samt ved at

have undladt at tilpasse retningslinjer og forretningsgange på kreditområdet, så de i højere

grad kom til at afspejle kravene til en forsvarlig kreditvurdering inden for ejendoms- og

projektfinansiering.

Finansiel Stabilitet har videre gjort gældende, at ledelsen har handlet ansvarspådragende ved

ikke at sikre, at der var etableret en forsvarlig kreditorganisation og forretningsgange, der

sikrede en effektiv og funktionel kreditopfølgning og -overvågning i overensstemmelse med

dagældende regler i lov om finansiel virksomhed § 54 og § 71, stk. 1, og selskabslovens §

115. Direktøren havde som den øverste daglige leder og kreditchef ansvaret for, at der skete en

forsvarlig kreditopfølgning på engagementerne, og at der blev ført det fornødne tilsyn med, at

forudsatte sikkerheder blev etableret.

På bestyrelsesmødet den 25. januar 2005 ændrede bestyrelsen strategi og vedtog et nyt

overordnet idegrundlag, ny målsætning og ny strategi. Som forklaret af bl.a. Sagsøgte 1,

ændrede sparekassen i den forbindelse også strategi i forhold til den store

obligationsbeholdning, der skulle reduceres og erstattes af større udlån til solide

virksomheder.

I perioden 2004 til 2008 steg sparekassens udlån fra 476 mio. kr. til 1.466 mio. kr.

Udlånsvæksten var i 2004, 2005, 2006, 2007 og 2008 henholdsvis 22,2%, 44,1%, 65,3%,

33,1% og -2,3%. Sparekassens udgifter til lønninger steg fra 2005 til 2008 fra 13 mio. kr. til

18,3 mio. kr.

Af bestyrelsesmødereferaterne af 21. februar og 12. april 2005 fremgår bl.a., at Vidne 5 pr. 1.

juli 2005 udnævnes til erhvervskundechef, at Vidne 9 den 1.



/

- 727 -

maj 2005 tiltræder som erhvervsrådgiver, og at direktøren og bestyrelsen var af den opfattelse,

at sparekassen havde de fornødne resurser til yderligere vækst. Af bestyrelsesmødereferatet af

14. februar 2006 fremgår bl.a., at Vidne 10 pr. 1. marts 2006 ansættes som erhvervsrådgiver,

og at ansættelsen sker som led i den fortsatte vækst i forretningsomfanget.

Sparekassen var organiseret i 6 afdelinger, herunder erhvervsafdelingen der herefter bestod af

erhvervskundechef Vidne 5, landbrugschef Vidne 6 og fem øvrige medarbejdere, hvor flere

havde læst HD.

Sparekassen havde ikke en selvstændig kreditafdeling, og det lægges efter Sagsøgte 1's

forklaring til grund, at han stod for kreditbevillinger af en vis størrelse, og at han ikke selv

sagsbehandlede.

Sagsøgte 1 har forklaret, at det var hans vurdering, at medarbejderne både teoretisk og

praktisk var tilstrækkelig klædt på til at tackle væksten i forretningsomfanget, herunder

håndteringen af de større engagementer omhandlende boligejendomme mv.

Sagsøgte 3 har forklaret, at sparekassen havde dygtige medarbejdere, som kunne klare en

stigning i udlånet. Der blev brugt lang tid på den nye organisationsplan, og der blev foretaget

3 nyansættelser. Det var ikke bestyrelsens opfattelse, at kreditsagsbehandlingen var

mangelfuld, og hverken revisionen eller Finanstilsynet havde bemærkninger til sparekassens

organisation, før tilsynet i 2008 påbød sparekassen at etablere en kreditafdeling.

Sagsøgte 4 har forklaret, at der først blev talt om en kreditafdeling i sparekassen efter

Finanstilsynets besøg i 2008. I 2006 og 2007 var revisionen tilfredse med, at Sagsøgte 1, der

ikke havde kunder eller kundekontakt, var kreditchef og direktør.

Vidne 11, der var erhvervsrådgiver, har forklaret, at han opfattede Vidne 5 som faglig

kompetent.

Vidne 9, der var erhvervsrådgiver, har forklaret, at hun i sparekassen af og til savnede

kompetencer til at sige nej til meget store engagementer. Der var stor kompleksitet i nogle



/

- 728 -

af engagementerne, og det krævede et vist detektivarbejde at gennemskue

selskabskonstruktionerne.

Af Finanstilsynets tilsynsrapport af 20. august 2002 fremgår bl.a., at sparekassens

kreditpolitik skulle ajourføres, og tilsynet opfordrede sparekassen til at føre kontrol med

medarbejdernes bevillinger. Af tilsynets undersøgelsesrapport af 23. juni 2006 fremgår bl.a.,

at tilsynet ved gennemgangen af sparekassens kreditpolitik konstaterede, at der var tale om en

kombination af en kreditpolitik og en forretningsgang. Tilsynet bemærkede som en

risikooplysning, at kreditpolitikken burde indeholde retningslinjer for kreditgivning med

hensyn til brancher, engagementsstørrelser mv.

Af Finanstilsynets rapport af 12. august 2008 fremgår bl.a., at tilsynet påbød sparekassen at

udarbejde forretningsgange for løbende overvågning af sparekassens engagementer, og at

oprette en kreditfunktion, der i sin daglige funktion og opgaver opfylder betingelserne om

adskillelse fra og uafhængighed af de arbejdsopgaver, der varetages af erhvervsafdelingen. På

et møde den 19. august 2008 blev rapporten forelagt for sparekassens bestyrelse, som

besluttede, at påbuddene skulle udføres efter tilsynets ønsker. Den 1. oktober 2008 skrev

Sagsøgte 1 til Finanstilsynet, at sparekassen ville udfærdige en ny separat kreditpolitik, og at

man muligvis ville ansætte en kreditchef. Af referaterne fra bestyrelsesmødet og

morgenmødet henholdsvis den 4. og 19. november 2008 fremgår bl.a., at sparekassen søger en

kreditchef.

Efter forklaringerne om kreditarbejdet og oplysningerne om bemandingen af

erhvervsafdelingen samt under hensyn til sparekassens størrelse har landsretten ikke grundlag

for at fastslå, at kreditsagsbehandlingen generelt var mangelfuld eller uforsvarlig som følge af

sparekassens organisation. Der er efter bevisførelsen heller ikke grundlag for at antage, at

sparekassens kreditpolitik og forretningsgange mv. konsekvent blev tilsidesat.

Landsretten lægger til grund, at sparekassens organisation uden selvstændig kreditfunktion

medførte en risiko for, at der ikke var den fornødne kontrol af sparekassens kreditgivning og -

opfølgning. Det er imidlertid ikke godtgjort, at den manglende funktionsadskillelse og den

øvrige organisering af sparekassen, som var et gruppe 3-pengeinstitut, generelt medførte en

uforsvarlig eller mangelfuld kreditsagsbehandling og opfølgning. Det bemærkes herved, at

Finanstilsynet først i august 2008 påbød sparekassen at oprette en særskilt kreditfunktion, og

at sparekassen handlede i overensstemmelse hermed. Det



/

- 729 -

forhold, at det alene var Sagsøgte 1, der varetog den endelige kreditfunktion i forhold til

sparekassens betydelige erhvervsengagementer satte imidlertid sparekassen i en sårbar

position især under hensyn til væksten i udlånsmassen og ændringerne i risikoprofilen.

Efter bevisførelsen lægges det til grund, at der var mangler ved de forretningsgange og

procedurer, der blev praktiseret i forbindelse med långivning og kreditopfølgning i

sparekassen, og at de eksisterende forretningsgange og procedurer i en række situationer ikke

blev efterlevet. Det kan imidlertid ikke i sig selv anses for ansvarspådragende, at sparekassens

kreditpolitik blev fraveget. Afgørende er således, om en fravigelse konkret må anses for saglig

og velbegrundet. Ved vurderingen af fravigelse af sparekassens kreditpolitik og overtrædelse

af forretningsgange mv. skal der herefter tages udgangspunkt i de konkrete engagementer, og

der skal i den forbindelse foretages en vurdering af mulige konsekvenser for sparekassens

kreditgivning og -opfølgning.

7.4.4 Finanstilsynets advarsler

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at det er udtryk for et generelt uforsvarligt forhold, at

sparekassen fortsatte den uforsvarlige udlånspraksis på trods af Finanstilsynets gentagne

advarsler, påbud og risikooplysninger om kritisabel og utilstrækkelig kreditsagsbehandling og

risikostyring. Finansiel Stabilitet har anført, at det skal anses som en skærpende

omstændighed ved ansvarsvurderingen, at sparekassens ledelse har undladt at reagere på den

gentagne kritik fra Finanstilsynet. Finansiel Stabilitet har herunder navnlig henvist til, at

Finanstilsynet både i 2002 og 2006 kritiserede, at bestyrelsen kun foretog ganske få

bevillinger, idet direktøren havde forhåndsbevilget de fleste lånesager, og at

forhandlingsprotokollen var meget summarisk. Finansiel Stabilitet har videre henvist til, at

Finanstilsynet ved undersøgelsen i 2006 anførte som en risikooplysning, at kreditpolitikken

burde indeholde retningslinjer for kreditgivning med hensyn til brancher,

engagementsstørrelse samt for, hvor mange store engagementer sparekassen ønskede, og at

sparekassen pr. 31. marts 2006 havde 13 engagementer større end 10% af basiskapitalen.

Det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at sparekassen har besvaret henvendelser fra

Finanstilsynet, og at tilsynet generelt modtog det materiale, tilsynet bad om. Henvendelser til

og fra Finanstilsynet er i vidt omfang blevet forelagt for bestyrelsen af Sagsøgte 1. Selvom

sparekassen ikke i alle tilfælde var enig med Finanstilsynet, er det ikke



/

- 730 -

godtgjort, at sparekassen ignorerede Finanstilsynets påbud og risikooplysninger på en sådan

måde, at dette i sig selv kan begrunde et erstatningsansvar for ledelsen.

Som tidligere anført kan Finanstilsynets advarsler og oplysninger i tilsynets

undersøgelsesrapporter indgå i vurderingen af forsvarligheden af de enkelte bevillinger.

Med hensyn til de påbud og risikooplysninger, der er indeholdt i Finanstilsynets rapport af 12.

august 2008, bemærker landsretten, at de konkrete lån, der er omhandlet af denne sag alle er

udbetalt/bevilget forud for denne rapport.

7.4.5 Sammenfatning vedrørende det generelle ansvar

Gennemgangen af sparekassens generelle forhold og indholdet af Finanstilsynets

undersøgelser viser, at der i perioden fra 2005 til marts 2009 på flere punkter har foreligget

forhold, som har indebåret risici ved sparekassens drift og indretning, herunder navnlig ved

sparekassens sårbare kreditfunktion med den i et vist omfang manglende funktionsadskillelse

mellem direktør Sagsøgte 1 og erhvervskundechef Vidne 5.

Spørgsmålet er herefter, om disse forhold sammenholdt med sparekassens høje risikoprofil

samlet kan føre til, at sparekassens direktør eller bestyrelse må anses for at have udvist

ansvarspådragende adfærd ved varetagelsen af den overordnede ledelse og daglige drift af

sparekassen i strid med kravene i § 54 i dagældende aktieselskabslov og selskabslovens § 115,

jf. § 84 i lov om finansiel virksomhed, samt § 71 i lov om finansiel virksomhed, eller at der i

øvrigt er udvist ansvarspådragende adfærd af sparekassens ledelse. Denne vurdering må

foretages inden for rammerne af en almindelig og sædvanlig ansvarsvurdering.

Landsretten finder efter bevisførelsen, at der ikke er grundlag for efter en samlet bedømmelse

at fastslå et erstatningsansvar for sparekassens direktør eller formandskab for den generelle

drift og organisatoriske indretning i den omhandlede periode, idet forholdene ikke har en

sådan karakter, at de ved en samlet bedømmelse indebærer, at det allerede på baggrund heraf

kan fastslås, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 generelt har handlet

ansvarspådragende.



/

- 731 -

Ovenstående udelukker dog ikke, at de påpegede generelt kritisable forhold vedrørende

indretningen og driften af sparekassen, kan indgå som et moment ved vurderingen af

forsvarligheden af de konkrete udlån på erhvervsengagementerne.

7.5 Forældelse

De sagsøgte har gjort gældende, at et erstatningsansvar for de engagementer, som efter

Finansiel Stabilitets processkrift 6 af 23. maj 2018 og processkrift 7 af 3. december 2018

udgør grundlaget for sagen, er forældet, idet der ikke er den fornødne identitet mellem de

krav, der oprindelig blev anført i stævningen af 23. december 2010 og de efterfølgende krav.

Stævningen har derfor ikke haft den nødvendige fristafbrydende virkning, jf.

forældelseslovens § 16, stk. 2. Subsidiært har de sagsøgte gjort gældende, at stævningen ikke

har bevaret sin fristafbrydende virkning, fordi Finansiel Stabilitet ikke har fremmet sagen

behørigt.

Forældelsesloven (lov nr. 522 af 6. juni 2007 om forældelse af fordringer) trådte i kraft den 1.

januar 2008, og loven finder også anvendelse på tidligere stiftede fordringer, som ikke inden

ikrafttrædelsesdagen var forældet efter de hidtil gældende regler, jf. lovens § 30, stk. 1, 1. pkt.

I lovens § 30, stk. 1, 2. og 3. pkt., er der dog indført en overgangsregel, hvorefter forældelse

tidligst indtræder den 1. januar 2011, medmindre fordringen inden dette tidspunkt ville være

forældet såvel efter forældelseslovens bestemmelser som efter de hidtil gældende

bestemmelser. I sidstnævnte tilfælde anvendes det seneste tidspunkt for forældelsens

indtræden.

I perioden indtil den 1. januar 2011 skal vurderingen af, om et krav er forældet, derfor

foretages både i medfør af den tidligere forældelseslov fra 1908 (”1908-loven”) og efter den

nye forældelseslov.

Sagen er anlagt den 27. december 2010, og forældelse skal derfor være sket efter det seneste

tidspunkt efter forældelsesloven og 1908-loven. Det bemærkes herved, at det i denne sag

alene er bevillingerne vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af henholdsvis

Ågade 106 og Linde Allé 14 (låneindstilling nr. 9497 af 12. april 2005 og låneindstilling nr.

9634 af 13. december 2005), der kunne være forældet efter den 5-årige forældelsesfrist i § 1,

nr. 5 i 1908-loven.



/

- 732 -

Efter forældelseslovens § 3, stk. 1, gælder der en almindelig forældelsesfrist på 3 år, som i

medfør af § 2, stk. 1, regnes fra det tidligste tidspunkt, til hvilket fordringshaveren kunne

kræve fordringen opfyldt, medmindre andet følger af andre bestemmelser. Finansiel Stabilitets

krav er et krav om erstatning uden for kontraktforhold, og forældelsesfristen skal

derfor regnes fra tidspunktet for skadens indtræden, jf. lovens § 2, stk. 4.

Begyndelsestidspunktet for forældelse af dette krav beror på, hvornår følgerne af de

eventuelle ansvarspådragende forhold og handlinger har vist sig på en sådan måde, at

sparekassen og senere Finansiel Stabilitet havde rimelig anledning til og mulighed for at rejse

et sådant erstatningskrav, jf. forarbejderne til forældelseslovens § 2, stk. 4, og Højesterets dom

af 28. august 2018 (U2018.3584H).

Efter forældelseslovens § 16, stk. 1, afbrydes forældelsen, når fordringshaveren foretager

retslige skridt mod skyldneren med henblik på bl.a. at erhverve dom, der fastslår fordringens

eksistens og størrelse, og forfølger disse skridt inden for rimelig tid. Efter bestemmelsens stk.

2, nr. 1, sker dette ved bl.a. indlevering af stævning til retten, og efter bestemmelsens stk. 2,

nr. 2, når påstanden om fordringen nedlægges under retssagen, herunder som modkrav. Af

lovforslag nr. 165 af 28. februar 2007 om forældelse af fordringer (forældelsesloven) fremgår,

at indholdet af bestemmelsen i det væsentlige svarer til 1908-lovens tilsvarende bestemmelse,

og at der ved bestemmelsen i nr. 2 på samme måde som efter gældende ret skal ske afbrydelse,

når påstanden om fordringen nedlægges under sagen.

Finansiel Stabilitet anlagde i december 2010 et kombineret fuldbyrdelses- og

anerkendelsessøgsmål, idet der blev nedlagt påstand om betaling af 275 mio. kr. og påstand

om, at direktøren, formandskabet og revisionen skulle anerkende, at de havde handlet

ansvarspådragende over for den tidligere sparekasse. Det fremgår af stævningen, at ansvaret

hovedsagelig var knyttet op på et generelt ansvar for drift af sparekassen navnlig i 3-4 år op til

sparekassens økonomiske sammenbrud, og der var i stævningen givet eksempler fra

bevillingspraksis. Med stævningen var oprindeligt fremlagt bilag 153 med en oversigt over

udviklingen i sparekassens 20 største engagementer pr. 31. marts 2009, og bilag 154, litra A-

BV, som indeholder en række af de centrale bevillinger i sagen.

Oversigten over de største engagementer blev fremlagt i en opdateret version med replikken af

21. maj 2012, som sagens bilag 153 II.



/

- 733 -

Efter afholdelse af syn og skøn indleverede Finansiel Stabilitet processkrift 6 og 7 af

henholdsvis 23. maj og 3. december 2018. I processkrifterne blev redegjort for konkrete

ansvarspådragende handlinger og undladelser vedrørende långivningen til sparekassens største

kunder, og de tidligere nedlagte påstande blev fastholdt. Der blev i den forbindelse fremlagt

adskillige nye bilag bl.a. angående tabsopgørelsen, men også vedrørende grundlaget for

kravet, herunder nye bevillinger. Finansiel Stabilitet har i processkrifterne og under

hovedforhandlingen fastholdt betalingspåstanden på 275 mio. kr. og påstanden om et

selvstændigt ansvar for den generelle drift af sparekassen.

Vurderingen af, om stævningen har afbrudt forældelsesfristen, beror derfor på, om der er den

fornødne sammenhæng mellem kravet i stævningen og de senere processkrifter, herunder om

grundlaget for en stillingtagen til de krav, som følger af de senere processkrifter, var indeholdt

i stævningen. En sådan stillingtagen vil mest hensigtsmæssigt kunne foretages i forbindelse

med en gennemgang af de konkrete engagementer. Under hensyn til frifindelsen vedrørende

engagementerne, jf. herom nedenfor, har landsretten imidlertid ikke anledning til at tage

stilling til spørgsmålet om, hvorvidt der er sket afbrydelse af forældelsen i hvert enkelt

engagement.

7.6 Konkrete engagementer

7.6.1 Ejendomsfinansieringer

7.6.1.1 Dansk Jord ApS

Dette engagement angår lån til Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S med henblik

på erhvervelse af selskabet Dansk Jord ApS. Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at

bevillingerne er ansvarspådragende for direktøren og formandskabet navnlig som følge af

mangelfuldt bevillingsgrundlag. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at direktøren og

formandskabet er erstatningsansvarlige som følge af en helt utilstrækkelig kreditopfølgning.

På bestyrelsesmødet den 14. november 2006 godkendte bestyrelsen låneindstilling nr. 9787 og

9788, der indeholdt bevilling af en fælles kredit på 14,3 mio.kr. til Virksomhed ApS 1 og

D.F.C. Group Holding A/S samt yderligere to kreditter på 15 mio. kr. til henholdsvis

Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S. Kreditfaciliteterne var forinden bevilget

som presserende af Sagsøgte 1, ligesom det efter fremlagte



/

- 734 -

breve og kontoudtog kan lægges til grund, at beløbene også allerede var udbetalt i

overensstemmelse med et finansieringstilsagn i brev af 5. september 2006 fra Vidne 5. Det

fremgår af et senere notat fra Vidne 9, at dette finansieringstilsagn blev meddelt som svar på

et brev af 4. september 2006 fra Person 21, som imidlertid ikke er fremlagt i sagen.

På bestyrelsesmødet den 12. juni 2007 godkendte bestyrelsen låneindstilling nr. 9841, der bl.a.

indeholdt endelig bevilling af en yderligere kredit på 15 mio. kr. til D.F.C. Group Holding

A/S. Bestyrelsens bevilling af låneindstilling nr. 9841 er sket i forlængelse af, at bestyrelsen

den 8. maj 2007 havde meddelt en betinget bevilling af samme kredit ved låneindstilling nr.

9829. De betingelser, der fremgik ved bevillingen på bestyrelsesmødet den 8. maj 2007, blev

ikke opretholdt ved bestyrelsens endelige bevilling den 12. juni 2007, men det fremgår af

låneindstilling nr. 9841, at der er nye sikkerheder i forhold til låneindstilling nr. 9829.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

I de konkrete låneindstillinger med bilag og i det i øvrigt fremlagte vedrørende dette

engagement er der en række henvisninger til materiale og oplysninger, som ikke er fremlagt,

men som kan have betydning for en vurdering af det samlede bevillingsgrundlag. Som anført

ovenfor er lånene omfattet af låneindstilling nr. 9787 og 9788 bevilget på baggrund af en

anmodning af 4. september 2006 fra Person 21, der ikke er fremlagt. I Vidne 5's brev af 5.

september 2006 er omtalt en skrivelse af 21. august 2006 fra Revisionsfirma ApS, der ikke er

fremlagt. I Vidne 10's notat af 27. januar 2009 er det anført, at der foreligger en kopi af en

ikke underskrevet købsaftale vedrørende Dansk Jord ApS, og i Vidne 5's brev af 6. oktober

2006 er der henvist til en købsaftale underskrevet den 12. september 2006, men ingen af disse

købsaftaler er fremlagt. Der er i Vidne 10's notat videre henvist til et brev fra Person 21, og det

fremgår, at der heri er nærmere oplysninger om baggrunden for overførslen af 16.737.551,75

kr. den 6. juni 2007. Denne overførsel har relation til låneindstilling nr. 9841, men brevet fra

Person 21 er ikke fremlagt.



/

- 735 -

Sagsøgte 1 har vedrørende de omhandlede bevillinger til erhvervelse af Dansk Jord ApS bl.a.

forklaret, at de givetvis har gennemgået regnskaberne for Dansk Jord ApS. Han vil mene, at

de har inddraget årsrapporten for 1/7-2005 – 30/6-2006 i deres bevilling. Han husker det ikke

konkret, men sådan gjorde de generelt.

Vidne 5 har bl.a. forklaret vedrørende låneindstilling nr. 9787, at han ikke husker den konkrete

sag, men udover selve låneindstillingen kunne der eksempelvis foreligge en valuarvurdering

til belysning af værdien af ejendommene. Til notatet om vurdering af aktiverne i Dansk Jord

ApS, der medfulgte låneindstilling nr. 9841, har han bl.a. forklaret, at når det er anført, at ”Der

har været snakket om priser på op til 6.000 / kvm” , må det skyldes, at eksterne har nævnt en

sådan pris, men han husker det ikke. Han husker heller ikke, om der forelå en vurdering.

Vidne 9 har vedrørende de omhandlede bevillinger bl.a. forklaret, at der på lånesagen ikke var

en mæglervurdering eller lignende.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemapperne for Virksomhed ApS 1 og D.F.C.

Group Holding A/S indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der

har befundet sig i sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel

Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den

bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af

det samlede bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel

Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at de omhandlede

bevillinger vedrørende Dansk Jord ApS er ydet på et utilstrækkeligt eller i øvrigt uforsvarligt

grundlag.

Det kan lægges til grund, at anparterne i Dansk Jord ApS aldrig blev overdraget til

Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S, selvom de bevilgede kreditter til

erhvervelse af selskabet blev udbetalt, og at de sikkerheder, der var forudsat ved

låneindstillingerne, ikke blev etableret i tæt tidsmæssig tilknytning til bevillingerne. Det er

ikke afklaret for landsretten, hvad der var årsagen hertil.



/

- 736 -

Ingen af de medarbejdere i sparekassen, der var involveret i de pågældende lånesager, har

afgivet forklaring om forløbet, herunder om årsagerne til at sikkerhederne ikke straks blev

etableret, hvorfor overdragelsen af Dansk Jord ApS alligevel ikke blev gennemført, og om de

tiltag der eventuelt er gjort for at få tilbageført købesummen. Der er heller ikke afgivet

forklaring af personerne bag de involverede selskaber.

Det fremgår af Vidne 10's notat af 27. januar 2009, at det beløb på 14,277 mio.kr., som

sparekassen overførte den 3. oktober 2006, blev deponeret på en konto i Sparekassen Lolland

og senere overført til SparNord i Næstved. Der er i notatet henvist til ”korrespondance i

sagen” og til, at Vidne 10 har haft kontakt til en medarbejder i SparNord, der ville fremsende

”kopi af skøde, deponering, frigivelse …” , men dette materiale er ikke fremlagt i sagen.

I Vidne 9's notat af 25. februar 2009 er bl.a. anført: ”Vi har haft en kontakt til Dansk Jord

ApS, Person 118, om tilbagebetaling af beløbet, jfr. vedlagte. bl.a. fremgår heraf at handelen

er ophævet.” Det materiale, der omtales som vedlagt, er ikke fremlagt i sagen sammen med

notatet.

I et udateret notat fra Vidne 9 er bl.a. anført: ”Handelen med anparterne er efterfølgende

hævet/forsøgt hævet – jfr. vedlagte” . Heller ikke i dette tilfælde er det materiale, der omtales

som vedlagt, fremlagt i sagen sammen med notatet. Der er i øvrigt i samme notat henvist til et

brev af 6. juni 2007, der angives at have relation til overførslen af 16.737.551,75 kr., og dette

brev er ligeledes ikke fremlagt.

Disse forhold bestyrker, at der i sparekassen var yderligere materiale af mulig betydning for

kreditopfølgningen, men som Finansiel Stabilitet ikke har fremlagt. Dette skal sammenholdes

med, at kundemapperne for Virksomhed ApS 1 og D.F.C. Group Holding A/S indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, og som dermed også kan have

betydning for en vurdering af, hvilke krav der i den konkrete situation kan stilles til en

forsvarlig kreditopfølgning.

Selv i mangel af fuldstændige oplysninger og materiale vedrørende forløbet efter

bevillingerne med relation til Dansk Jord ApS forekommer det nærliggende, at

kreditopfølgningen har været utilstrækkelig i forhold til at påse, at handlen med anparterne i

Dansk Jord ApS blev gennemført, og at de forudsatte sikkerheder straks blev etableret.



/

- 737 -

Efter forklaringerne om arbejdsgangene i forbindelse med kontrol af etablering af sikkerheder

mv. lægger landsretten til grund, at ansvaret for at sikre en forsvarlig kreditopfølgning i første

omgang påhvilede Vidne 5.

Uanset om der er begået væsentlige fejl af Vidne 5 i forbindelse med kreditopfølgningen, har

landsretten imidlertid ikke med de foreliggende oplysninger tilstrækkeligt grundlag for at

statuere et erstatningsansvar for direktør Sagsøgte 1, heller ikke selvom han også fungerede

som kreditchef, eller formandskabet som følge af mangelfuld kreditopfølgning.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Dansk Jord ApS.

7.6.1.2 Buddingevej 50

Dette engagement angår en finansiering i oktober 2006 og marts 2007 af Virksomhed ApS 1's

køb af ejendommen beliggende Buddingevej 50 i Lyngby for 35 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at udbetalingen af lånet til Virksomhed ApS 1's køb af

Buddingevej uden forudgående behandling af en låneindstilling og kreditvurdering og uden

forelæggelse af denne for bestyrelsen til bevilling er ansvarspådragende for direktøren.

Direktøren kendte eller burde kende til engagementet, da der var tale om et lån på 35 mio. kr.,

som fremgik af de månedlige etableringslister og aktiveftersynet.

Ifølge et skøde og en allonge af 12. oktober 2006 erhvervede Person 21 eller ordre

Buddingevej 50 for en samlet købesum på 35 mio. kr., hvoraf 5 mio. kr. skulle betales ved

underskrift, mens den resterende købesum skulle betales pr. overtagelsesdagen den 1. marts

2007. Det fremgår af et brev af 11. oktober 2006 fra Vidne 5, at sparekassen havde deponeret

5 mio. kr. hos Danske Bank. Restkøbesummen på 30 mio. kr. blev overført den 1. marts 2007.

Beløbet på 30 mio. kr. blev overført fra en nyoprettet konto i sparekassen tilhørende

Virksomhed ApS 1. Det er i sagen uoplyst, om beløbet på 5 mio. kr. er et lån fra sparekassen.

Ifølge en kassekreditkontrakt fra juli 2008, som var en ændring af en bestående kredit, fik

Virksomhed ApS 1



/

- 738 -

en kreditramme på 30,5 mio. kr. Som sikkerhed havde sparekassen forinden fået håndpant

ifølge særskilte håndpantsætningserklæringer fra marts 2007 og 2008, som ikke er fremlagt i

sagen, og håndpant i et ejerpantebrev på 40 mio. kr. med pant i ejendommen Buddingevej 50

ifølge en håndpantsætningserklæring af 4. juni 2008.

Der er ikke fremlagt en låneindstilling på bevillingen af lånet til købet af Buddingevej 50.

Revisor Sagsøgte 4's har forklaret, at han forstår revisor Sagsøgte 5's flueben ved lånet på 30,5

mio. kr. på låneindstillingen til brug for aktiveftersynet således, at Sagsøgte 5 har kontrolleret,

at der forelå en godkendt bevilling, og Vidne 5 har forklaret, at der må have foreligget en

bevilling. På baggrund af de øvrige oplysninger i sagen, herunder det forhold at lånet ikke ses

behandlet i bestyrelsen, sammenholdt med forklaringerne fra Sagsøgte 1 og Sagsøgte 3 lægger

landsretten imidlertid til grund, at der ikke foreligger en bevilling på finansieringen af

Virksomhed ApS 1's køb af Buddingevej 50.

Det er kritisabelt, at et lån på 30,5 mio. kr. udbetales uden en bevilling af hverken direktøren

eller bestyrelsen. Ifølge sparekassens kreditpolitik og forklaringerne i sagen fik direktøren

hver måned etableringslisten til kontrol. Revisor Sagsøgte 4 har forklaret, at

etableringslisterne bl.a. var Sagsøgte 1's kontrol med, at medarbejderne overholdt deres

bevillingskompetencer, og Vidne 9 har forklaret, at Vidne 5 skulle bruge etableringslisterne til

at kontrollere medarbejderne, og at disse højere oppe i systemet skulle bruges til at kontrollere

Vidne 5.

På baggrund heraf finder landsretten, at direktøren – som samtidig var kreditchef – ved sin

månedlige gennemgang af etableringslisterne burde have konstateret, at et lån på 30,5 mio. kr.

var udbetalt uden bevilling. Et erstatningsansvar for Sagsøgte 1 forudsætter dog, at det ville

have været uforsvarligt at bevilge lånet.

Finansiel Stabilitet har anført, at formanden og næstformanden er erstatningsansvarlige, da de

hverken ved aktiveftersynet, ved regnskabsaflæggelsen i 2007 eller på noget andet tidspunkt

forholdt sig til det manglende grundlag for udbetalingen, og at de ikke har ført det fornødne

tilsyn med direktøren.

Sagsøgte 3 har bl.a. forklaret, at bestyrelsen v ed aktiveftersynet ikke kontrollerede, om der lå

en bevilling på alle sager, at aktiveftersynet var et helikopteroverblik og ikke en



/

- 739 -

genbevilling, og at aktiveftersynet var et oplæg til årsrevisionen. Revisor Sagsøgte 4 har forklaret,

at revisionens gennemgang af engagementerne typisk fandt sted et stykke tid efter bestyrelsens

aktiveftersyn, og at revisionens gennemgang af engagementerne skete på baggrund af

aktiveftersynet. Det må på den baggrund lægges til grund, at formålet med bestyrelsens

aktiveftersyn, som lå i nær tidsmæssig tilknytning til revisionens gennemgang af engagementerne,

var en gennemgang af sparekassens største engagementer navnlig med henblik på at konstatere, om

disse var målt korrekt, og om der eventuelt skulle nedskrives på engagementerne.

Sagsøgte 1 har forklaret, at man skulle have en god hukommelse, hvis man ved aktiveftersynet

skulle kunne huske, at en bevilling ikke var blevet givet, og Sagsøgte 3 har forklaret, at der

ved aktiveftersynet ingen mulighed var for at følge op på, om et lån var bevilget, og at det slet

ikke var et tema ved aktiveftersynet. Vidne 5 har forklaret, at bestyrelsen ved aktiveftersynet

ikke gik de enkelte lån i et engagement nærmere igennem.

Under disse omstændigheder finder landsretten, at det ikke er ansvarspådragende for

formanden og næstformanden, at de ikke ved aktiveftersynet, regnskabsaflæggelsen eller på et

senere tidspunkt opdagede, at lånet aldrig var bevilget.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på tidspunktet

for udbetalingen af lånet. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Lånet på 30,5 mio. kr. vedrørende Buddingevej fremgår af en låneindstilling af 10. oktober

2007, udarbejdet af Vidne 5 til brug for aktiveftersynet 20. november 2007. Ifølge

indstillingen var der deponeret godt 42 mio. kr. fra salg af ejendommen på Buddingevej,

hvoraf der skulle indfries et lån på 30,5 mio. kr. Af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt

sammen med låneindstillingen, fremgår et kontantindestående på 42,126 mio. kr. hos Person

21 personligt. Sagsøgte 1 har forklaret, at der var deponeret 42 mio. kr., som vedrørte dette

engagement.

Det er uoplyst i sagen, hvad formålet med købet af ejendommen var, men af



/

- 740 -

låneindstillingerne nr. 9787 og 9788 begge af 31. oktober 2006, som angår Virksomhed ApS 1

og D.F.C. Group Holding A/S´ køb af Dansk Jord ApS, fremgår det, at selskaberne sammen

havde købt en ejendom i Lyngby for 35 mio. kr., hvoraf der var deponeret 5 mio. kr. Ifølge

låneindstillingerne var ejendommen solgt videre med projekt (ændring til lejligheder) for godt

82 mio. kr., hvor køberen skulle stille garanti for halvdelen af beløbet, og hvor sparekassen

som sikkerhed skulle have transport i denne garanti.

Der foreligger ikke i sagen nærmere oplysninger om det påtænkte videresalg af ejendommen.

Der er fremlagt en låneindstilling vedrørende selskabet Euro909.dk A/S, udarbejdet af Vidne 9

den 10. oktober 2007 til brug for aktiveftersynet 20. november 2007 vedrørende en

erhvervskredit på 50 mio. kr., som var udnyttet med 42,176 mio. kr. Af sikkerhedsoversigten,

der er fremlagt sammen med låneindstillingen, fremgår et ejerpant på 50 mio. kr. i

Buddingevej 50 uden foranstående hæftelser. Af en mail af 26. juni 2008 fra Vidne 9 med

overskriften ”Eng. nr. 16 - Euro909.dk A/S” fremgår bl.a., at købsprisen var 72.126.000 kr.,

og at formålet med købet var en ombygning af ejendommen (tidligere skole) til 31

seniorboliger, men at dette imidlertid ikke var sket, og at købesummen fortsat var deponeret.

Endvidere fremgår det, at ejendommen stod tom og var uden indtægter, ligesom ejendommen

ikke var overtaget af Euro909.dk A/S, idet købsaftalen ikke var opfyldt. Endelig fremgår det,

at der var forhandlinger mellem parterne, men at sparekassen ikke forventede, at købet blev til

noget.

På tidspunktet for udbetalingen af beløbet på 30 mio. kr. i marts 2007 var Virksomhed ApS 1,

der allerede var kunde i sparekassen, ikke længere under tvangsopløsning. Ifølge

låneindstillingerne vedrørende Dansk Jord ApS var ejendommen videresolgt inden

sparekassens udbetaling af lånet.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Virksomhed ApS 1 indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen på

udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke alene ved henvisning til



/

- 741 -

manglende dækkende sikkerhed, Virksomhed ApS 1's økonomiske forhold og evne til at drive

sin virksomhed godtgjort, at det ville have været uforsvarligt at bevilge et lån til køb af

Buddingevej 50. Efter det anførte er det således ikke godtgjort, at Sagsøgte 1 er

erstatningsansvarlig for sparekassens finansiering af købet af ejendommen på Buddingevej.

Der er herefter ikke grundlag for at pålægge Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 et

erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Buddingevej 50.

7.6.1.3 Landskronagade 25

Dette engagement angår en finansiering i april 2006 af Virksomhed ApS 1 og C-Holding

Group ApS’ køb af ejendommen Landskronagade 25 i København for 14,5 mio. kr. Endvidere

angår engagementet en finansiering i april 2006 af Vendelbo Bolig ApS’ køb af ejendommen

for 26 mio. kr. og renoveringen af denne for 10 mio. kr. Endelig angår engagementet en

efterfølgende finansiering i 2007 af All Nordic Landskronagade 25 ApS’ køb af ejendommen

for 29 mio. kr. fra konkursboet efter Vendelbo Bolig ApS.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende, da lånene er bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt

beslutningsgrundlag og uden dækkende sikkerhed. Informationen om, at ejendommen

omgående skulle stige 11,5 mio. kr. i værdi, burde have givet direktøren og formandskabet

anledning til at meddele afslag på bevillingen, da sparekassen selv finansierede

værdiforøgelsen, og da både Virksomhed ApS 1, C-Holding Group ApS og Vendelbo Bolig

ApS var nye kunder i sparekassen. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at det var uforsvarligt

at bevilge og udbetale lånene uden regnskabsoplysninger vedrørende låntagerne og uden

dokumentation for, hvordan låntagerne – særligt Vendelbo Bolig ApS – skulle være i stand til

at afdrage og renteservicere lånene. Endelig har Finansiel Stabilitet anført, at der burde være

foretaget nedskrivninger på engagementet med Vendelbo Bolig ApS i forbindelse med

regnskabsaflæggelsen for 2006, idet Vendelbo Bolig ApS var gået konkurs, og sikkerhederne

var utilstrækkelige.

Vendelbo Bolig ApS gik konkurs den 10. november 2006, og Finansiel Stabilitet har opgjort et

tab på dette engagement på baggrund af All Nordic Landskronagade 25 ApS’



/

- 742 -

efterfølgende køb af ejendommen fra konkursboet efter Vendelbo Bolig ApS.

All Nordic Landskronagade 25 ApS blev stiftet den 4. juni 2007. Ved skøde af 23. maj 2007

overdrog kurator for Vendelbo Bolig ApS under konkurs ejendommen Landskronagade 25 til

All Nordic Landskronagade 25 ApS for 29 mio. kr. Sparekassen gav i den forbindelse All

Nordic Landskronagade 25 ApS en kreditramme på 4,5 mio. kr. ved en kassekreditkontrakt af

18. juli 2007. Sparekassen fik i henhold til særskilt håndpantsætningserklæring af 16. juli

2007, der ikke er fremlagt i sagen, yderligere sikkerhed i en række effekter. Ved

håndpantsætningserklæring af 1. november 2007 fik sparekassen håndpant i et ejerpantebrev

på 4,5 mio. kr. med pant i Landskronagade 25, hvor der var 12 foranstående hæftelser for

samlet 25 mio. kr.

Ejeren af All Nordic Landskronagade 25 ApS, Person 48, meddelte i en mail af 28. februar

2007 til Vidne 5, at han ville vurdere ejendommens værdi til 25 mio. kr., men at de ville købe

ejendommen for 29 mio. kr. under forudsætning af, at sparekassen bevilgede en gunstig kredit

på 55 mio. kr., hvoraf de 29 mio. kr. skulle bruges til at erhverve Landskronagade 25, mens

det resterende beløb skulle være en kreditramme. I en mail af 3. maj 2007 fra Advokat 4 til

Vidne 5 fremgår det, at der var finansiering til køb af Landskronagade 25 på 24,5 mio. kr. et

andet sted, og at sparekassen skulle finansiere 4,5 mio. kr.

Vidne 5 har ifølge advokat Vidne 13's notat fra et møde den 26. februar 2009 udtalt, at

sparekassen indgik i finansieringen med All Nordic Gruppen med en fuld finansiering af All

Nordic Landskronagade 25 ApS’ køb af ejendommen fra konkursboet efter Vendelbo Bolig

ApS og et salg af pantebreve for ca. 25 mio. kr., for derved at få inddækket et nødlidende

engagement. Vidne 5 har for landsretten forklaret, at All Nordic fik pantebrevsfinansiering på

en større ejendom, og at det gav sparekassen mulighed for at få engagementet med All Nordic

koncernen nedbragt.

På baggrund af ovenstående må forløbet med finansieringen af ejendommen til All Nordic

Landskronagade 25 ApS anses for et forsøg på en tabsbegrænsende foranstaltning for derved

at redde eller i hvert fald minimere sparekassens tab på et nødlidende engagement. Under

disse omstændigheder og da det forhold, at der ikke blev udfærdiget en kreditindstilling om

finansieringen, ikke kan antages at have indebåret en forøgelse af sparekassens risiko, er der

ikke grundlag for at tilsidesætte ledelsens skøn over, at et sådant



/

- 743 -

engagement i den daværende situation samlet set ville være til sparekassens bedste.

Direktøren og formandskabet har derfor ikke handlet ansvarspådragende i forbindelse med

finansieringen af All Nordic Landskronagade 25 ApS’ køb af Landskronagade 25.

Da der i øvrigt ikke er realiseret et tab på bevilling nr. 9694 af 12. april 2006 er der allerede af

denne grund ikke grundlag for et pålægge direktøren og formandskabet et erstatningsansvar

vedrørende finansieringen af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS’ køb af

Landskronagade 25.

Det var finansieringen af Vendelbo Bolig ApS’ køb af ejendommen, der førte til ovennævnte

tabsbegrænsende foranstaltninger. Den centrale bevilling er herefter låneindstilling nr. 9701 af

24. april 2006 vedrørende sparekassens finansiering af Vendelbo Bolig ApS’ køb af

ejendommen af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Låneindstilling nr. 9701 angår to byggekreditter på 5,5 mio. kr. og 37,5 mio. kr. til køb af

henholdsvis Torvet 3 og Landskronagade 25. Ifølge låneindstillingen havde sparekassen ”set

budget for renovering af begge ejendomme” . Det fremgår endvidere, at Landskronagade 25

købes for 26 mio. kr. og renoveres for ca. 10 mio. kr., og at en finansiering på 5 mio. kr. skete

via sælgerne Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS. Endelig fremgår det, at der

forventes en samlet salgspris på godt 50 mio. kr., hvilket ville give et provenu på ca. 13 mio.

kr.

Sagsøgte 1 har om engagementet bl.a. forklaret, at årsagen til, at ejendommen steg i værdi, var

et projekt på ejendommen. Videre har han forklaret, at sparekassen har haft en

mæglervurdering, der bekræftede, at ejendommen kunne sælges for 50 mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Vendelbo Bolig ApS indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i sparekassen

på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil –

ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i



/

- 744 -

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstillingen, fremgår et

ejerpantebrev på 37,5 mio. kr. værdiansat til 23,4 mio. kr., idet sikkerhedsværdien er beregnet

på baggrund af 90% af købsprisen på 26 mio. kr. Sparekassen fik desuden pant stillet af

Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS i et indestående på 5 mio. kr., og endelig

kautionerede begge selskaber med en begrænset kaution på hver 1,5 mio. kr.

Sagsøgte 1 har forklaret, at det ikke var sædvanligt, at sælger stillede sikkerhed og

kautionerede for købers lån, og Vidne 5 har forklaret, at han formoder, at det forhold, at

sælgeren har stillet sikkerhed med 5 mio. kr. i kontanter og kaution for 3 mio. kr., er udtryk

for, at sparekassen har vurderet, at der var en vis risiko ved projektet.

Landsretten finder, at det forhold, at der handles internt mellem sparekassens kunder, og at

sparekassen finansierer begge køb, medfører en forøgelse af risikoen ved engagementet. Det

må desuden anses for usædvanligt, at sælger af en ejendom påtager sig kaution og stiller pant

for 5 mio. kr. over for køberen. Hverken dette forhold eller fravigelsen af kreditpolitikken kan

dog i sig selv anses for ansvarspådragende. Fravigelsen af kreditpolitikken kan således være

konkret begrundet i de oplysninger, som kundemappen måtte indeholde.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at bevilge og udbetale lånet på 37,5 mio. kr. til

Vendelbo Bolig ApS’ køb af Landskronagade 25 må således inddrages oplysningerne om det

samlede engagement, herunder sikkerhederne og muligheden for at øge værdien af

ejendommen ved at renovere den, og det må antages, at der var tale om et engagement, der i

høj grad hvilede på en forventning om en markedsmæssig værdistigning. I vurderingen må

også indgå, at ejendommen, som anført ovenfor, efterfølgende blev solgt af et konkursbo for

29 mio. kr., og at sparekassen ved handlen og salget af pantebreve blev fyldestgjort for en

væsentlig del af sit tilgodehavende.

Revisor Sagsøgte 4 har forklaret, at når en kunde var i betydelige økonomiske vanskeligheder ved

et engagement, skulle der foretages en OIV-vurdering og en beregning af,



/

- 745 -

om der skulle ske nedskrivning. Sikkerhederne fik først betydning, når der var konstateret OIV. Da

det ikke kan udelukkes, at der på daværende tidspunkt kunne have været dækning via

sikkerhederne på engagementet, er der ikke – alene med henvisning til, at Vendelbo Bolig ApS var

gået konkurs – grundlag for at anse det som selvstændigt ansvarspådragende, at der ikke ved

regnskabsaflæggelsen for årsrapporten for 2006 blev foretaget nedskrivninger på engagementet.

Landsretten finder det på denne baggrund heller ikke godtgjort, at direktøren eller

formandskabet har pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med finansieringen af

Vendelbo Bolig ApS’ køb af ejendommen.

Der er herefter ikke grundlag for at pålægge Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3

erstatningsansvar for engagementet vedrørende Landskronagade 25.

7.6.1.4 Nørre Allé 94

Dette engagement angår en finansiering i april 2006 af Virksomhed ApS 1 og C-Holding

Group ApS’ køb af ejendommen Nørre Allé 94 i Aarhus for 25,75 mio. kr., og en finansiering

i maj 2006 af CV Ejendomme ApS’ efterfølgende køb af ejendommen for 29 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at bevillingen og udbetalingen af lånene til

Virksomhed ApS 1, C-Holding Group ApS og CV Ejendomme ApS var ansvarspådragende

for direktøren og formandskabet, idet de ikke har forholdt sig kritisk til finansieringen af en

ejendom, der blev handlet mellem sparekassens kunder med en prisstigning på 3,25 mio. kr.

på én dag, og idet bevillingen blev givet på et mangelfuldt og risikofyldt grundlag. Videre har

Finansiel Stabilitet anført, at direktøren kendte eller burde kende til finansieringen af CV

Ejendomme ApS’ køb af ejendommen, da dette fremgik af de månedlige etableringslister, og

at både direktøren og formandskabet burde have konstateret etableringen af det store lån ved

den efterfølgende låneindstilling til CV Ejendomme ApS eller allersenest i forbindelse med

vurderingen af engagementet ved årsregnskabet for 2006, hvor engagementet var blandt de 10

største. Endelig har Finansiel Stabilitet anført, at formandskabet burde have skredet ind over

for direktørens overskridelse af sin bevillingskompetence.



/

- 746 -

Af låneindstilling nr. 9694 af 12. april 2006 fremgår, at Virksomhed ApS 1 og C-Holding

Group ApS havde købt Nørre Allé 94 for 25,75 mio. kr., og at ejendommen skulle

videresælges samme dag til 29 mio. kr. Desuden er det anført, at køberen vil sælge

ejendommen til andelsboliger.

Ved betinget skøde af 1. maj 2006 solgte Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS

ejendommen Nørre Allé 94 til CV Ejendomme ApS for en kontant købesum på 29 mio. kr.

Den 12. juli 2007 blev endeligt skøde på ejendommen tinglyst til CV Ejendomme ApS. Af et

notat af 29. september 2009 udarbejdet af kreditchef Person 49 fremgår det, at der den 22. juni

2006 blev etableret en byggekonto, hvorefter der blev overført 29 mio. kr. til en

deponeringskonto tilhørende Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS.

Da der således ikke er realiseret et tab på bevilling nr. 9694 af 12. april 2006, er der allerede af

denne grund ikke grundlag for at pålægge direktøren og formandskabet et erstatningsansvar

vedrørende finansieringen af Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS’ køb af Nørre Allé

94.

Der er ikke fremlagt en låneindstilling på bevillingen af lånet til finansieringen af CV

Ejendomme ApS’ køb af ejendommen, og lånet ses heller ikke behandlet af bestyrelsen. Af

det ovenfor nævnte notat udarbejdet af kreditchef Person 49 fremgår, at der på sagen ligger en

låneindstilling udarbejdet af Vidne 5 den 8. maj 2006, som ikke er underskrevet. Herefter og

efter forklaringerne lægger landsretten til grund, at der ikke foreligger en bevilling på

finansieringen af CV Ejendomme ApS’ køb af ejendommen for 29 mio. kr.

Det er kritisabelt, at et lån på 29 mio. kr. udbetales uden en bevilling af hverken direktøren

eller bestyrelsen. Af de grunde, der er anført ovenfor under engagementet med Buddingevej,

finder landsretten, at direktøren – som samtidig var kreditchef – ved sin månedlige

gennemgang af etableringslisterne burde have konstateret, at et lån på 29 mio. kr. ikke var

bevilget. Et erstatningsansvar for Sagsøgte 1 forudsætter dog, at det ville have været

uforsvarligt at bevilge lånet.

Lånet til CV Ejendomme ApS’ finansiering af Nørre Allé 94 fremgår af en efterfølgende

låneindstilling nr. 9778, der er dateret den 10. oktober 2006. Indstillingen angår etablering



/

- 747 -

af en erhvervskredit på 4 mio. kr., og det er angivet, at kreditten er til betaling af selskabsskat

mv. Det fremgår af indstillingen, at selskabets eksisterende engagement udgjorde 29,772 mio.

kr., fordelt på en byggekredit på 3 mio. kr. og et udlandslån i CHF på 26,772 mio. kr.

vedrørende Nørre Allé 94. Sikkerheden for det eksisterende engagement var i

låneindstillingen angivet til 15 mio. kr., men af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt

sammen med låneindstillingen, fremgår et ejerpant på 30 mio. kr. med 1.

prioritets pant i Nørre Allé 94 og pant i Willemoesgade 10 med foranstående hæftelser.

Sparekassen værdiansatte ejerpantet i Nørre Allé 94 til 26,1 mio. kr., idet der som

beregningsgrundlag blev anvendt 90% af handelsprisen på 29 mio. kr. Det må antages, at det

beror på en fejl, at denne sikkerhed i selve låneindstillingen er anført under det

sammenhængende engagement med Person 23 personligt.

Det forhold, at lånet på 29 mio. kr. fremgår som et eksisterende engagement på en senere

bevilling til CV Ejendomme ApS i oktober 2006 ved bevilling af en erhvervskredit til betaling

af selskabsskat, bevirker ikke, at formandskabet derved burde have konstateret, at der ikke

allerede forelå en bevilling til finansiering af Nørre Allé 94 i maj/juni 2006. Herefter og da

formandskabet, som anført ovenfor vedrørende engagementet med Buddingevej 50, ikke

burde have opdaget forholdet ved aktiveftersynet eller regnskabsaflæggelsen, er det ikke

ansvarspådragende for formanden og næstformanden, at de ikke ved den efterfølgende

bevilling til CV Ejendomme ApS, ved aktivgennemgangen eller ved regnskabsaflæggelsen

opdagede, at lånet aldrig var bevilget. Formandskabet havde dermed ikke anledning til at

gribe ind over for direktørens eventuelle overskridelser af bevillingskompetencen.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på tidspunktet

for udbetalingen af lånet. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Landsretten finder, at det forhold, at der handles internt mellem sparekassens kunder, og at

sparekassen finansierer begge køb, medfører en forøgelse af risikoen ved engagementet, men

hverken dette forhold eller fravigelsen af kreditpolitikken ved beregningen af

sikkerhedsværdien kan dog i sig selv anses for ansvarspådragende. Fravigelsen af

kreditpolitikken kan således være konkret begrundet i de oplysninger, som kundemappen



/

- 748 -

måtte indeholde.

Ifølge en senere håndpantsætningserklæring af 27. juni 2007 fik sparekassen håndpant i bl.a.

et ejerpantebrev på 4 mio. kr. med pant i Nørre Allé 94 efter et kreditforeningslån til

Realkredit Danmark på 26,494 mio. kr. Ifølge ovenstående notat udarbejdet af kreditchef

Person 49 udstedte Realkredit Danmark den 6. marts 2007 et lånetilbud på 26,494 mio. kr. På

denne baggrund lægger landsretten til grund, at ejendomskøbet i hvert fald efterfølgende blev

realkreditfinansieret.

Sagsøgte 1 har forklaret, at der var dokumentation for, hvorfor ejendommen ville stige i pris,

og at der skulle laves et projekt på ejendommen. Vidne 5 har forklaret, at når ejendommen er

solgt videre samme dag med god fortjeneste, kan det hænge sammen med, at sparekassens

kunde har set potentialet ved at videresælge ejendommen som andelsboliger.

Det fremgår desuden af en låneindstilling nr. 6292 vedrørende Person 23 af 18. april 2006, at

sparekassen ville modtage regnskab på Person 23 og CV Ejendomme ApS i løbet af ca. 1

måned. CV Ejendomme ApS’ årsregnskab for 2004/2005 er påtegnet af direktion og revisor

den 21. juni 2006, som er dagen før udbetalingen af beløbet til købet af Nørre Allé 94.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for CV Ejendomme ApS indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen på

udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at udbetale lånet på 29 mio. kr. i juni 2006 til CV

Ejendomme ApS’ køb af Nørre Allé 94 må inddrages oplysningerne om det samlede

engagement, herunder muligheden for at øge værdien af ejendommen ved at renovere den og

eventuelt sælge den som andelsboliger. Det må antages, at der var tale om et engagement, der

i høj grad hvilede på en forventning om en markedsmæssig værdistigning. I vurderingen må

også indgå, at ejendommen i 2007 blev realkreditfinansieret for 26,494 mio. kr., og at

Finanstilsynet i sommeren 2008 vurderede det samlede engagement med CV



/

- 749 -

Ejendomme ApS til karakteren 2a med en tabssandsynlighed på 10%.

Efter det anførte er det ikke godtgjort, at det ville have været uforsvarligt at bevilge lånet, og

Sagsøgte 1 er således ikke erstatningsansvarlig for sparekassens finansiering af købet af

ejendommen.

Der er herefter ikke grundlag for, at pålægge Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 et

erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Nørre Allé 94.

7.6.1.5 Gl. Kongevej 33

Dette engagement angår en finansiering i april 2006 af Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S´

køb af ejendommen Gl. Kongevej 33 i København for 73 mio. kr., hvoraf sparekassen

finansierede 40 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende, da lånet er bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag,

idet der ikke i forbindelse med bevillingen blev forelagt dokumentation for den oplyste

husleje, og da der ikke har været indhentet en ekstern vurdering til belysning af ejendommens

værdi.

Ved et betinget skøde af 27. marts 2006 solgte Virksomhed ApS 5 ejendommen Gl. Kongevej

33 til Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S for en kontant købesum på 73 mio. kr. og med

overtagelse den 1. april 2006. Det fremgår af skødet, at ejendommen var en

udlejningsejendom med erhvervslejemål og et garageanlæg. Det er angivet i skødet, at sælger

oplyser, at den årlige lejeindtægt var 1.988.486,40 kr. ekskl. moms. Købesummen skulle

betales kontant pr. overtagelsesdagen.

Af låneindstilling nr. 9703 af 27. april 2006 fremgår, at sparekassen finansierede et lån på 40

mio. kr. Det fremgår af indstillingen, at der skulle etableres pant på 40 mio. kr. med 1. prioritet

og selvskyldnerkaution af Person 50. Sikkerhedsværdien af pantet er angivet til 39,39 mio. kr.,

beregnet ud fra en lejeværdi på 3,939 mio. kr. ganget med faktor 10. Det fremgår af

indstillingen, at Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S købte ejendommen af Person 21, som

havde henvist ejendomsselskabet til



/

- 750 -

sparekassen. Desuden er det anført, at sparekassen var tilbudt 1. prioritet på 40 mio. kr., og at

Bank fik 2. prioriteten med 23 mio. kr., mens der var en egenfinansiering på ca. 10 mio. kr.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Med anmodningen om lånet fremsendte Person 21 i en telefax af 26. april 2006 til Vidne 5 12

siders materiale til sparekassen. Af telefaxen fremgår, at relevant materiale vedrørende

ejendommen medsendes via fax, og at sparekassen allerede havde modtaget seneste regnskab

på Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S. Den 27. april 2006 fremsendte Person 21 endnu en

telefax til Vidne 5 på 7 sider med nærmere oplysninger om ejendommen. Med telefaxerne

fulgte dele af en lejekontrakt vedrørende Dansk Folkeferies leje af lokaler på Gl. Kongevej 33,

og der var vedhæftet et driftsbudget med bl.a. angivelse af en ”normalleje” på 3,922 mio. kr.,

ligesom der var anført oplysninger om en ”vennetjeneste” på 1,5 mio. kr. Ifølge telefaxen

skulle Person 21 og Vidne 5 mødes om fredagen, som var dagen efter.

Lånet blev bevilget af Sagsøgte 1 den 27. april 2006, hvor der under bevillingen med

håndskrift er påført, at ”Lejeindtægt på 1,5 mio. skal dokumenteres” . Det må antages, at det

var den ovenfor anførte ”vennetjeneste” , som skulle dokumenteres. Sagsøgte 1 har forklaret,

at det er ham, der har påført, at lejeindtægten på 1,5 mio. kr. skal dokumenteres, og at han har

betinget sin bevilling af dette. Med låneindstillingen var vedlagt en regnskabsanalyse for

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S, og i låneindstillingen var oplyst, at selskabet havde en

balance på knap 500 mio. kr. med en egenkapital på 125 mio. kr., et overskud i 2005 på 5 mio.

kr. og opskrivninger af ejendomme på godt 26 mio. kr. efter skat. Af den sikkerhedsoversigt,

der er fremlagt sammen med låneindstillingen, fremgår et ejerpant på 40 mio. kr. i Gl.

Kongevej 33 til sparekassen uden foranstående hæftelser og med en beregnet sikkerhedsværdi

på 39,39 mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet



/

- 751 -

sig i sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at bevilge og udbetale lånet på 40 mio. kr. til

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S’ køb af Gl. Kongevej 33 må inddrages de samlede

oplysninger om engagementet, herunder navnlig den forudsatte sikkerhed. Uanset at det i

sikkerhedsoversigten er anført, at beregningsgrundlaget var 100% af handelsprisen, må det på

baggrund af beløbet og oplysningerne i selve låneindstillingen antages, at

beregningsgrundlaget var en lejeværdi på 3,939 mio. kr. ganget med faktor 10.

Kautionsforpligtelsen fra Person 50 blev af sparekassen værdiansat til 0 kr. Den samlede

sikkerhed for engagementet på 40 mio. kr. var dermed værdiansat til 39,39 mio. kr. Ifølge

sparekassens kreditpolitik burde sikkerhedsværdien på daværende tidspunkt have været

opgjort på baggrund af en årlig bruttoleje ganget med faktor 8 eller 9. Det er uoplyst, hvorfor

der blev ganget med faktor 10, og hvorfor der blev anvendt en lejeværdi på 3,939 mio. kr.

Sagsøgte 1 har forklaret, at beløbet må være den anslåede lejeindtægt for ejendommen, der er

ganget med en faktor efter ejendommens beliggenhed. Videre har han forklaret, at han ikke

kan huske, hvorfor sparekassen anvendte et lejeniveau på 3,939 mio. kr. fremfor det tal, der

fremgår af budgettet, men at tallet meget ligner tallet under normal udlejning i budgettet på

3,922 mio. kr.

Fravigelsen af sparekassens egne retningslinjer for værdiansættelse af sikkerheder kan have

været konkret begrundet, og det kan ikke udelukkes, at der i kundemappen var øvrige

oplysninger om bl.a. lejeniveauet.

Ved vurderingen af forsvarligheden skal der lægges vægt på, at engagementet på

bevillingstidspunktet var forudsat nærmest fuldt ud dækket via et ejerpant med 1. prioritet i

ejendommen. I vurderingen må også indgå, at Finanstilsynet i deres vurdering af

engagementet i sommeren 2008 vurderede engagementet til karakteren 2a med en

tabssandsynlighed på 2%. Uanset forklaringerne fra Vidne 15 og Vidne 14 er der ikke

grundlag for at antage, at denne karakter alene er opnået på grund af



/

- 752 -

oplysningerne om et eventuelt salg.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Finansiel Stabilitet har videre anført, at direktøren er erstatningsansvarlig som følge af

mangelfuld kreditopfølgning, idet han ikke drog omsorg for, at de nødvendige sikkerheder

blev etableret. Købesummen blev således udbetalt til fri disposition til sælger, uden at

ejerskiftet blev berigtiget, og uden at sparekassen fik tinglyst pant i ejendommen.

Ifølge et gældsbrev, der er udskrevet den 28. april 2006, men ikke underskrevet, har

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S opnået et lån i sparekassen på 40 mio. kr. Det fremgår af

gældsbrevet, at det vedrører Gl. Kongevej, og at der stilles sikkerhed i form af

selvskyldnerkaution fra Person 50 og håndpant i henhold til særskilt

håndpantsætningserklæring af 28. april 2006, som ikke er fremlagt i sagen.

Den 30. april 2006 udstedte Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S et ejerpantebrev på 40 mio.

kr. med pant i Gl. Kongevej 33. Det fremgår af ejerpantebrevet, at pantet var udstedt med

første prioritetspant i ejendommen. Dagen efter anmodede Person 21 i en mail til Vidne 10 om

overførsel af 35.890.999,44 kr. til Spar Nord, København. Ifølge en kontoudskrift af 24.

september 2006 tilhørende Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S er det pågældende beløb

trukket på kontoen den 1. maj 2006. Først den 20. marts 2007 blev ejerpantebrevet tinglyst

med anmærkninger om fire foranstående pantebreve på i alt 11,5 mio. kr. Det er oplyst i

sagen, at de fire foranstående pantebreve alle var tinglyst allerede den 7. juli 2004. Vidne 5

har forklaret, at når der var anmærkninger om foranstående hæftelser, burde købesummen ikke

have været frigivet, før dette var på plads. Ved et brev af 15. januar 2008 fra Vidne 5 til

Ejendomsselskabet Voldbrohus A/S bemærkede sparekassen, at der ifølge tingbogen fremgik

en anden ejer af ejendommen.

Selv om sparekassen havde fået lyst ejerpantebrevet i april/maj 2006, ville ejerpantebrevet

stadig have fået anmærkninger, da de foranstående hæftelser allerede var lyst på dette

tidspunkt. Efter oplysningerne om, at der ikke var sket ejerskifte af ejendommen, må det

herefter antages, at selve berigtigelsen af ejendomshandlen aldrig blev gennemført. Det er

kritisabelt, at sparekassen således udbetalte lånet og stillede beløbet til sælgers disposition,



/

- 753 -

før ejendomshandlen var berigtiget med et endeligt og anmærkningsfrist skøde.

Sparekassen fik således ikke som forudsat 1. prioritet i ejendommen. Om Sagsøgte 1 er

erstatningsansvarlig herfor, beror herefter på, om han burde have opdaget dette forhold.

Efter forklaringerne og de øvrige oplysninger i sagen kan det lægges til grund, at der i

sparekassen var retningslinjer for kreditopfølgning og dokumenthåndtering med en indbygget

kontrolfunktion. Det må antages, at disse retningslinjer ikke blev fulgt ved berigtigelsen af

ejendomshandlen med Gl. Kongevej 33, og at der således er sket en fejl i sparekassen.

Landsretten lægger til grund, at ansvaret for at sikre en forsvarlig kreditopfølgning og

dokumenthåndtering i første omgang påhvilede bl.a. Vidne 5. Der er efter de foreliggende

oplysninger ikke tilstrækkeligt grundlag for at statuere et erstatningsansvar for Sagsøgte 1,

heller ikke selv om han også fungerede som kreditchef, som følge af mangelfuld

kreditopfølgning.

Landsretten finder det på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller

Sagsøgte 3 har pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende

Gl. Kongevej 33.

7.6.1.6 H.J. Henriksens Vej 12

Dette engagement angår All Nordic Ølsted ApS’ (tidligere Estate Developer ApS) køb af

ejendommen H.J. Henriksens Vej 12 i Ølsted for 40 mio. kr., hvoraf sparekassen i slutningen

af april 2007 finansierede 38 mio. kr., men hvor engagementet den 1. juni 2007 blev nedbragt

til 18 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at udbetalingen af lånet til All Nordic Ølsted ApS’ køb

af H.J. Henriksens Vej 12 uden forudgående behandling af en låneindstilling og

kreditvurdering og uden forelæggelse af denne for bestyrelsen til bevilling er

ansvarspådragende for direktøren. Direktøren kendte eller burde kende til engagementet, da

der var tale om et lån på 38 mio. kr., som fremgik af de månedlige etableringslister. Det var

uforsvarligt at udbetale lånet, og det er en skærpende omstændighed, at lånet ikke blev

behandlet som et sammenhængende engagement med de øvrige lån i All Nordic koncernen.

Videre har Finansiel Stabilitet anført, at både direktøren og formandskabet er

erstatningsansvarlige, da de ikke hverken ved aktiveftersynet og regnskabsaflæggelsen i



/

- 754 -

2007, ved den efterfølgende låneindstilling nr. 9969 i maj 2008 eller på noget andet tidspunkt

forholdt sig til det manglende grundlag for udbetalingen. Endelig har Finansiel Stabilitet

anført, at det var uforsvarligt, at formandskabet ikke foranledigede tilvejebragt yderligere

oplysninger om ejendommen og debitor, og at de undlod at gribe ind over for de gentagne

tilsidesættelser af direktørens bevillingskompetence i kreditinstruksen.

Ved et betinget skøde af 28. marts 2007 erhvervede Estate Developer ApS ejendommen H.J.

Henriksens Vej 12 i Ølsted for en kontant købesum på 40 mio. kr. Købesummen skulle

deponeres senest på overtagelsesdagen den 20. april 2007. Endeligt skøde blev tinglyst den 2.

maj 2007. Ifølge en kassekreditkontrakt af 20. april 2007 fik Estate Developer ApS tilsagn om

en kreditramme på 38 mio. kr. Det fremgår af kontrakten, at sparekassen som sikkerhed fik

håndpant i henhold til en særskilt

håndpantsætningserklæring af samme dato og selvskyldnerkaution af bl.a. All Nordic Group

ApS og Person 48. Samme dag udstedte Estate Developer ApS et ejerpantebrev på 7 mio. kr.

med pant i ejendommen H.J. Henriksens Vej 12 med oprykkende panteret efter et

ejerpantebrev på 18 mio. kr. Ifølge allonger af 20. og 23. april 2007 blev ejerpantebrevet på 18

mio. kr. overdraget til Estate Developer ApS, og meddelelser i henhold til ejerpantebrevet

skulle sendes til sparekassen. Ved efterfølgende allonger til ejerpantebrevene af 31. maj 2007,

tinglyst den 1. juni 2007, er det angivet, at ejerpantebrevene yderligere respekterede 71

sideordnede pantebreve på hver 500.000 kr. Det fremgår af en posteringsoversigt, at der fra

kassekreditkontoen den 23. april 2007 via 3 overførsler blev trukket samlet 38 mio. kr., og at

der efterfølgende den 1. juni 2007 blev indbetalt 20 mio. kr.

Der er ikke fremlagt en låneindstilling vedrørende sparekassens finansiering af Estate

Developer ApS’ (All Nordic Ølsted ApS) køb af H.J. Henriksens Vej 12. Sagsøgte 1 har

forklaret, at han ikke kan forklare, hvordan der i sparekassens system kan være kodet et

maksimum på 18 mio. kr. ind, uden at der har foreligget en bevilling. Vidne 5 har forklaret, at

det er underligt, hvis der ikke foreligger en bevilling, men at han ikke kan afvise, at der kan

være sket en fejl i sparekassen. På denne baggrund og efter de øvrige oplysninger i sagen,

herunder det forhold at lånet ikke ses behandlet i bestyrelsen, lægger landsretten til grund, at

der ikke foreligger en bevilling på finansieringen af købet af H.J. Henriksens Vej 12.

Det er kritisabelt, at et lån på oprindeligt 38 mio. kr. udbetales uden en bevilling af hverken



/

- 755 -

direktøren eller bestyrelsen. Ifølge sparekassens kreditpolitik og forklaringerne i sagen fik

direktøren hver måned etableringslisten til kontrol. Revisor Sagsøgte 4 har forklaret, at

etableringslisterne bl.a. var Sagsøgte 1's kontrol med, at medarbejderne overholdt deres

bevillingskompetencer, og Vidne 9 har forklaret, at Vidne 5 skulle bruge etableringslisterne til

at kontrollere medarbejderne, og at disse højere oppe i systemet skulle bruges til at kontrollere

Vidne 5.

På baggrund heraf finder landsretten, at direktøren – som samtidig var kreditchef – ved sin

månedlige gennemgang af etableringslisterne burde have konstateret, at et lån på 38 mio. kr.

ikke var bevilget. Et erstatningsansvar for Sagsøgte 1 forudsætter dog, at det ville have været

uforsvarligt at bevilge lånet.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på tidspunktet

for udbetalingen af lånet. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 til brug for aktiveftersynet, at All

Nordic Ølsted ApS’ engagement på daværende tidspunkt udviste en debetsaldo på 18.305.547

kr., hvori indgik et overtræk på 305.547 kr. Af den efterfølgende låneindstilling nr. 9969 af 19.

maj 2008 vedrørende All Nordic Group ApS fremgår lånet på 18 mio. kr. til All Nordic Ølsted

ApS som et sammenhængende engagement. Det fremgår desuden, at der til lånet på de 18

mio. kr. var sikkerhed med en angivet værdi på 25 mio. kr. Det samlede engagement med All

Nordic koncernen er i indstillingen angivet til ca. 73 mio. kr. Af den sikkerhedsoversigt, der er

fremlagt sammen med låneindstillingen, fremgår bl.a. et ejerpant på 18 og 7 mio. kr. i

ejendommen H.J. Henriksens Vej 12, beregnet til en sikkerhed på 25 mio. kr., idet

sikkerhedsværdien var beregnet til 36 mio. kr. på baggrund af 90% af købsprisen på 40 mio.

kr. Det er anført, at der ikke var foranstående prioriter til ejerpantebrevet på 18 mio. kr., og for

så vidt angår ejerpantebrevet på 7 mio. kr., var ejerpantebrevet på 18 mio. kr. anført som

foranstående prioritet.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at udbetale lånet på 38 mio. kr. i april 2007 til All

Nordic Ølsted ApS’ køb af H.J. Henriksens Vej 12 må inddrages oplysningerne om

ejendommens værdi og de stillede sikkerheder samt om det samlede engagement med All



/

- 756 -

Nordic koncernen. Det må på baggrund af den tidsmæssige sammenhæng antages, at der

foreligger en sammenhæng mellem nedbringelsen af gælden med 20 mio. kr. den 1. juni 2007

og udarbejdelse af allongerne den 31. maj 2007, hvorefter ejerpantebrevene fik prioritet efter

35,5 mio. kr., men der er ingen oplysninger i sagen om den nærmere baggrund herfor.

Der er ingen oplysninger i sagen om formålet med købet af grunden, men af to senere

”låneindstillinger” af henholdsvis den 20. marts og 31. maj 2008, udarbejdet af Vidne 5 til

brug for Finanstilsynets tilsynsbesøg, fremgår det, at sparekassen har finansieret et areal, der

er godkendt til udstykning, og at ejendommen er videresolgt for 37,5 mio. kr. Ifølge en

ejendomsværdipåtegning havde ejendommen pr. 1. oktober 2006 en offentlig ejendomsværdi

på 32,5 mio. kr. Af en efterfølgende sikkerhedsbeskrivelse udarbejdet i februar 2009 fremgår

en ejendomsvurdering fra 2007, som ligeledes vurderede ejendommen til 32,5 mio. kr. Det må

på den baggrund lægges til grund, at sparekassen har været i besiddelse af disse vurderinger.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for All Nordic Group koncernen, og

herunder All Nordic Ølsted ApS, indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag,

der har befundet sig i sparekassen på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Efter det anførte kan det ikke lægges til grund, at det ville have været uforsvarligt at bevilge

lånet. Det er derfor ikke godtgjort, at Sagsøgte 1 er erstatningsansvarlig for sparekassens

finansiering af købet af ejendommen H.J. Henriksens Vej 12.

Lånet på 18 mio. kr. fremgår som et sammenhængende engagement på en senere bevilling til

All Nordic Group ApS i maj 2008 vedrørende en mindre låneomlægning og med et samlet

engagement på ca. 73 mio. kr. Efter forklaringerne i sagen finder landsretten ikke, at

formandskabet derved burde have konstateret, at der ikke allerede forelå en bevilling til

finansiering af H.J. Henriksens Vej 12 et år tidligere. Herefter og da formandskabet, som

anført ovenfor vedrørende engagementet med Buddingevej 50, ikke burde have opdaget

forholdet ved aktiveftersynet, regnskabsaflæggelsen for 2007 eller den efterfølgende



/

- 757 -

bevilling til All Nordic Group ApS, er det ikke ansvarspådragende for formanden og

næstformanden, at de ikke opdagede, at lånet aldrig var bevilget. Formandskabet havde

dermed ikke anledning til at gribe ind over for direktørens eventuelle overskridelser af

bevillingskompetencen.

Der er herefter ikke grundlag for, at pålægge Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 et

erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende H.J. Henriksens Vej 12.

7.6.1.7 Meterbuen 18

Dette engagement angår finansiering af 20 mio. kr. til K/S All Nordic Skovlunde I i

forbindelse med køb af ejendommen Meterbuen 18 i Skovlunde i juli 2007 for 36,8 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at udbetalingen af lånet til K/S All Nordic Skovlunde I

uden forudgående behandling af en låneindstilling og kreditvurdering og uden forelæggelse af

denne for bestyrelsen til bevilling er ansvarspådragende for direktøren. Direktøren kendte eller

burde kende til engagementet, som fremgik af de månedlige etableringslister. Det var

uforsvarligt at udbetale lånet til en ny kunde, som ikke havde påvist selvstændig betalingsevne

og uden kendskab til ejendommen. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at både direktøren og

formandskabet er erstatningsansvarlige, da de ikke ved aktiveftersynet og

regnskabsaflæggelsen i 2007 eller på noget andet tidspunkt forholdt sig til det manglende

grundlag for udbetalingen. Endelig har Finansiel Stabilitet anført, at det var uforsvarligt, at

formandskabet udlod at gribe ind over for de gentagne tilsidesættelser af direktørens

bevillingskompetence i kreditinstruksen.

Ved endeligt skøde af 31. juli 2007 erhvervede Person 48 ejendommen Meterbuen 18 i

Skovlunde for en købesum på 36,8 mio. kr. Det er angivet i skødet, at købesummen skulle

berigtiges efter nærmere aftale mellem parterne, og at overtagelsesdagen var den 1. juli 2007.

Det er videre angivet, at køberen respekterede og overtog alle sælgerens forpligtelser i

henhold til 8 private pantebreve for et samlet nominelt beløb på 22 mio. kr. I et notat af 3.

februar 2009, udarbejdet af Vidne 9, er det oplyst, at skødet aldrig blev tinglyst. Den 31. juli

2007 udstedte sælgeren af ejendommen et ejerpantebrev på 20 mio. kr. med oprykkende

panteret efter de 8 private pantebreve. Det fremgår af pantebrevet, at



/

- 758 -

meddelelser i henhold til pantebrevet skulle sendes til sparekassen. Ved en

håndpantsætningserklæring af samme dato gav sælgeren sparekassen håndpant i

ejerpantebrevet til sikkerhed for K/S All Nordic Erhverv II´s (senere K/S All Nordic

Skovlunde I) forpligtelser over for sparekassen. Ifølge en posteringsoversigt blev der 31. juli

2007 fra en ”speciel kredit” tilhørende K/S All Nordic Skovlunde I overført 20 mio. kr. til

Advokat 4, som skulle berigtige handlen.

Finansiel Stabilitet har for landsretten oplyst, at der ikke foreligger en låneindstilling

vedrørende sparekassens finansiering af K/S All Nordic Skovlunde I´s køb af Meterbuen 18.

Efter de øvrige oplysninger i sagen, herunder det forhold at lånet ikke ses behandlet i

bestyrelsen, og efter forklaringerne fra Sagsøgte 1, Vidne 5 og Vidne 9, lægger landsretten til

grund, at der ikke foreligger en bevilling på finansieringen af købet af Meterbuen 18 på

købstidspunktet i juli 2007, men at finansieringen efterfølgende – da forholdet blev

konstateret – blev bevilget i februar 2009.

Det er kritisabelt, at et lån på 20 mio. kr. udbetales uden en bevilling af direktøren eller

bestyrelsen. Ifølge sparekassens kreditpolitik og forklaringerne i sagen fik direktøren hver

måned etableringslisten til kontrol. Revisor Sagsøgte 4 har forklaret, at etableringslisterne

bl.a. var Sagsøgte 1's kontrol med, at medarbejderne overholdt deres bevillingskompetencer,

og Vidne 9 har forklaret, at Vidne 5 skulle bruge etableringslisterne til at kontrollere

medarbejderne, og at disse højere oppe i systemet skulle bruges til at kontrollere Vidne 5.

På baggrund heraf finder landsretten, at direktøren – som samtidig var kreditchef – ved sin

månedlige gennemgang af etableringslisterne burde have konstateret, at et lån på 20 mio. kr.

ikke var bevilget. Et erstatningsansvar for Sagsøgte 1 forudsætter dog, at det ville have været

uforsvarligt at bevilge lånet.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på tidspunktet

for udbetalingen af lånet. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 udskrevet til brug for



/

- 759 -

aktiveftersynet, at K/S All Nordic Skovlunde I´s engagement på daværende tidspunkt udviste

en debetsaldo på 20.319.766 kr., hvori indgik et overtræk på 319.766 kr. Lånet på 20 mio. kr.

vedrørende Meterbuen 18 fremgår endvidere af en låneindstilling af 20. oktober 2007,

udarbejdet af Vidne 5 til brug for aktiveftersynet 20. november 2007. Ifølge indstillingen var

K/S All Nordic Skovlunde I stiftet med henblik på at eje ejendommen Meterbuen 18, der var

en udlejet erhvervsejendom med en nettolejeindtægt på ca. 4 mio. kr. Det fremgår desuden af

indstillingen, at ejendommen var udbudt til investorerne med den forudsætning, at

ejendommen skulle realkreditfinansieres, hvilket endnu ikke var faldet på plads. Af en senere

”låneindstilling” af 31. maj 2008, udarbejdet af Vidne 5 til brug for Finanstilsynets besøg,

fremgår, at sælgeren af ejendommen havde opgivet at leve op til sparekassens krav, og at

ejendommen i stedet var solgt til anden side pr. 30. juni 2008 for 68 mio. kr., og at

sparekassen forventede at få beløbet på 20 mio. kr. retur i løbet af en uge. Af den

sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med ”låneindstillingen” , fremgår et ejerpant på

20 mio. kr. i Meterbuen 18 med foranstående hæftelser for 22 mio. kr. Sikkerheden var

beregnet til en værdi på 20 mio. kr. på baggrund af en sikkerhedsværdi på 49,140 mio. kr.,

som var beregnet ud fra en nettoleje på 3,510 mio. kr. ganget med faktor 14.

I ovennævnte notat af 3. februar 2009, udarbejdet af Vidne 9, er omtalt et ejerpantebrev på 20

mio. kr. med pant i ejendommen med prioritet efter pantebreve på nominelt 22 mio. kr. og

med en restgæld på 24,8 mio. kr. Videre er det anført, at der på sagen eksisterer tre forsider af

en låneindstilling udarbejdet i forbindelse med revisionsbesøg, og at det heraf fremgik, at

ejerpantebrevet skulle have 1. prioritet, og at sælger havde kautioneret for engagementet,

indtil alle forhold var bragt i orden.

Ejerpantebrevet er også beskrevet i den sikkerhedsbeskrivelse, som var vedlagt den senere

låneindstilling i februar 2009. Ifølge et notat udarbejdet af advokat Vidne 13 den 26. februar

2009 var Vidne 5 af den opfattelse, at overførslen af beløbet til Advokat 4 den 31. juli 2007

var sket som en deponering. I et senere notat af 10. marts 2009, også udarbejdet af advokat

Vidne 13, vedrørende overvejelser om et muligt erstatningsansvar mod Advokat 4, er der

henvist til en foreliggende mailkorrespondance af 30. juli 2007, hvor sparekassen overførte 20

mio. kr. under en række nærmere angivne forudsætninger. Korrespondancen om deponeringen

af købesummen er ikke fremlagt i sagen.



/

- 760 -

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for K/S All Nordic Skovlunde I

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen

på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at udbetale lånet på 20 mio. kr. i juli 2007 til K/S All

Nordic Skovlunde I´s køb af Meterbuen 18 må inddrages de samlede oplysninger om

engagementet, herunder ejendommens værdi og de stillede sikkerheder. Det lægges efter

oplysningerne i sagen til grund, at lånet var forudsat fuldt ud dækket via et ejerpantebrev på

20 mio. kr. med pant efter 22 mio. kr. private pantebreve. Endvidere skulle ejendommen på et

senere tidspunkt realkreditfinansieres. I vurderingen indgår også, at ejendommen efter det

oplyste havde en årlig nettoleje på ca. 3,5 mio. kr., og at ejendommen i efteråret 2009 – efter

finanskrisens udbrud – blev solgt for 32 mio. kr.

Efter det anførte kan det ikke lægges til grund, at det ville have været uforsvarligt at bevilge

lånet. Det er derfor ikke godtgjort, at Sagsøgte 1 er erstatningsansvarlig for sparekassens

finansiering af købet af ejendommen Meterbuen 18.

Lånet på 20 mio. kr. fremgår af låneindstillingen til brug for aktiveftersynet i 2007. Efter

forklaringerne i sagen finder landsretten ikke, at formandskabet derved burde havde

konstateret, at der ikke allerede forelå en bevilling til finansiering af Meterbuen 18. Herefter

og da formandskabet, som anført ovenfor vedrørende engagementet med Buddingevej 50,

ikke burde have opdaget forholdet ved aktiveftersynet og regnskabsaflæggelsen for 2007, er

det ikke ansvarspådragende for formanden og næstformanden, at de ikke opdagede, at lånet

aldrig var bevilget. Formandskabet havde dermed ikke anledning til at gribe ind over for

direktørens eventuelle overskridelser af bevillingskompetencen.

Der er herefter ikke grundlag for, at pålægge Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 et

erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Meterbuen 18.



/

- 761 -

7.6.1.8 Frederikssundsvej 84-86

Dette engagement angår lån til D.F.C. Group Holding A/S´ (Ejendomsselskabet

Frederikssundsvej 84-86 ApS) projekt vedrørende ejendommen Frederikssundsvej 84-86 i

København, hvor sparekassen i juni 2007 finansierede ca. 33 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende, da lånet er bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag,

idet der ikke i forbindelse med bevillingen blev indhentet en ekstern vurdering til belysning af

ejendommens værdi eller nærmere oplysninger om, under hvilke forudsætninger det

risikofyldte projekt kunne realiseres.

På bestyrelsesmødet den 8. maj 2007 behandlede bestyrelsen låneindstilling nr. 9829, som

sammen med en yderligere bevilling til projektet angående Dansk Jord ApS vedrørte en

bevilling til et projekt på Frederikssundsvej 84-86. Ifølge låneindstillingen, der er udarbejdet

af Vidne 5 den 2. maj 2007, havde D.F.C. Group Holding A/S bl.a. anmodet om en kredit på

35 mio. kr. med en sikkerhed på 23,380 mio. kr. i form af pant i anparterne og ejendommen og

kaution. Det fremgår af indstillingen, at der skulle etableres et nyt selskab, som skulle ejes af

Person 54 med 25% og af D.F.C. Group Holding A/S med 75%, og at den købte ejendom

skulle nedrives, hvorefter der skulle bygges en ny ejendom med p-kælder, dagligvarebutik,

erhverv og boliger. Der forventedes byggetilladelse medio 2008. Kreditten var opdelt med et

beløb på ca. 29 mio. kr. til køb af ejendommen og et beløb på ca. 5 mio. kr. til

projektudvikling. Med håndskrift på låneindstillingen er det påført, at låneindstillingen var

bevilget på betingelse af kaution fra 3 søster/holdingselskaber, og at sikkerhederne og

budgettet holder. Sagsøgte 1 har forklaret, at det var ham, der påførte disse bemærkninger, og

at han havde bevilget engagementet på betingelse af, at der blev givet kaution af 3

søstre-/holdingselskaber, og at sikkerhederne og budgettet holdt. Det fremgår af

bestyrelsesmødereferatet, at bestyrelsen herefter ”gav en betinget bevilling på bl.a. kaution af

3 døtre, hvis far ejer 75% af aktierne” . Sammen med låneindstillingen er fremlagt et notat,

der er udarbejdet af Vidne 5 den 2. maj 2007, hvoraf bl.a. fremgår, at D.F.C. Group Holding

A/S forventede, at der skulle investeres yderligere op til 120 mio. kr., men at ejendommen

herefter ville have en salgsværdi på godt 200 mio. kr.

Lånet til køb af Frederikssundsvej 84-86 blev herefter på ny behandlet af bestyrelsen, som på

bestyrelsesmødet den 12. juni 2007 godkendte låneindstilling nr. 9841, der bl.a.



/

- 762 -

indeholdt en endelig bevilling af en kredit på 33,220 mio. kr. til D.F.C. Group Holding A/S.

Bestyrelsens bevilling af låneindstilling nr. 9841 er sket i forlængelse af, at bestyrelsen den 8.

maj 2007 havde meddelt ovennævnte betingede bevilling af næsten samme kredit, idet beløbet

nu var nedsat til 33,220 mio. kr. De betingelser, der fremgik ved den betingede bevilling på

bestyrelsesmødet den 8. maj 2007, blev ikke opretholdt ved bestyrelsens endelige bevilling

den 12. juni 2007. Det fremgår af låneindstilling nr. 9841, at der var nye sikkerheder i forhold

til låneindstilling nr. 9829, og der er under lånet til Frederikssundsvej 84-86 angivet en ny

sikkerhed på 8,5 mio. kr., som bestod i en transport i tilgodehavende og pant i aktier.

Af en kontoudskrift af 17. september 2009 fremgår, at der den 29. juni 2007 på en konto

tilhørende Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS blev indsat et provenu fra et

udlandslån på 28,220 mio. kr., og at beløbet samme dag blev trukket til deponering af

restkøbesum.

Det fremgår af en engagementsliste pr. 10. oktober 2007 udskrevet til brug for aktiveftersynet,

at Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS’ engagement på daværende tidspunkt

udviste en debetsaldo på 33,220 mio. kr. Af en senere ”låneindstilling” af 31. maj 2008,

udarbejdet af Vidne 5 til brug for Finanstilsynets besøg, fremgår lånet til Ejendomsselskabet

Frederikssundsvej 84-86 ApS med 33,520 mio. kr. inkl. et bevilget overtræk på 300.000 kr. og

med vurderede sikkerheder på 27,167 mio. kr. Ifølge ”låneindstillingen” ejede D.F.C. Group

Holding A/S ejendomsselskabet, som var i gang med at søge byggetilladelse til projektet.

Videre fremgår det, at Ejendomsselskabet Frederikssundsvej 84-86 ApS var solgt til All

Nordic Group ApS, der forventede at have sin finansiering på plads senest den 1. juli 2008. Af

den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med ”låneindstillingen” , fremgår bl.a. et

ejerpant i Frederikssundsvej 84-86 på 33,220 mio. kr. uden foranstående prioriteter og et

ejerpant på 1.760 mio. kr. med ejerpantet på 33,220 mio. kr. som foranstående prioritet.

Sikkerheden var opgjort på baggrund af en sikkerhedsværdi på 26,298 mio. kr., som var

beregnet ud fra en handelspris på 90% af købsprisen i 2007. Det var desuden anført, at den

offentlige ejendomsværdi for ejendommen i 2005 var ca. 11,5 mio. kr.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der



/

- 763 -

i de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

I de konkrete låneindstillinger og i Vidne 5's notat af 2. maj 2007 er der en række henvisninger

til materiale og oplysninger, som ikke er fremlagt, men som kan have betydning for en

vurdering af det samlede bevillingsgrundlag. Hverken købsaftale eller skøde er fremlagt i

sagen.

Sagsøgte 1 har vedrørende de omhandlede bevillinger til projektet med Frederikssundsvej 84-

86 bl.a. forklaret, at Frederikssundsvej 84-86 var en større sag, hvor en ejendom skulle

nedrives, og der skulle opføres en ny, og at der var udførlige budgetter af hele projektforløbet.

Videre har han forklaret, at når det i notatet var anført, at der skulle investeres yderligere op til

120 mio. kr., og at ejendommen herefter vil have en salgsværdi på godt 200 mio. kr., så har

der ligget specifikke beregninger på dette.

Vidne 5 har vedrørende låneindstilling nr. 9829 bl.a. forklaret, at han besigtigede ejendommen

på Frederikssundsvej. Til notatet om vurdering af ejendommen Frederikssundsvej 84-86, der

medfulgte låneindstillingen, har han bl.a. forklaret, at han er ret sikker på, at sparekassen

havde fået forelagt konkrete vurderinger, der har understøttet kundens forventning om en

salgsværdi på godt 200 mio. kr. Videre har han til pkt. 3 i bestyrelsesmødereferatet fra

bestyrelsesmøde den 8. maj 2007 forklaret, at han ikke konkret husker, hvem fra hans netværk

der havde besigtiget ejendommen, men det kunne f.eks. være en af de ejendomsmæglere fra

EDC, der foretog valuarvurderinger af andre ejendomme, som sparekassen finansierede.

Vidne 9 har vedrørende de omhandlede bevillinger bl.a. forklaret, at der på lånesagen ikke var

en mæglervurdering eller lignende.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for D.F.C. Group Holding A/S indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i sparekassen

på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil –

ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet

af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.



/

- 764 -

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Finansiel Stabilitet har videre anført, at direktøren er erstatningsansvarlig som følge af

mangelfuld kreditopfølgning, idet han ikke fulgte op på, om sikkerhederne fra kautionisterne

blev etableret.

Som anført under engagementet med Dansk Jord ApS kan det lægges til grund, at

sikkerhederne, som var forudsat i låneindstillingerne vedrørende Dansk Jord ApS, herunder

bevilling nr. 9841 til D.F.C. Group Holding A/S som også vedrørte Frederikssundsvej 84-86,

ikke blev etableret i umiddelbar tilknytning til bevillingerne. Det er ikke afklaret for

landsretten, hvad der var årsagen hertil. Ingen af de medarbejdere i sparekassen, der var

involveret i de pågældende lånesager, har afgivet forklaring om forløbet. Det er desuden

uklart, om kautionerne fra de tre søstre/holdingselskaber blev etableret, men det kan lægges til

grund, at det på den betingede bevilling i maj 2007 var anført, at sikkerhederne skulle

etableres, og at dette ikke blev gentaget ved den endelige bevilling i juni 2007.

I ”låneindstillingen” udarbejdet til brug for Finanstilsynets gennemgang er omtalt ejerpant i

ejendommen Frederikssundsvej 84-86, uden at der i sagen er fremlagt oplysninger om

købsaftale, skøde, eventuelle ejerpantebreve eller håndpantsætningserklæringer mv. Dette skal

sammenholdes med, at det som ovenfor anført må lægges til grund, at kundemappen for

D.F.C. Group Holding A/S kan have indeholdt materiale, som er indgået i det samlede

bevillingsgrundlag, og som dermed også kan have betydning for en vurdering af, hvilke krav

der i den konkrete situation kan stilles til en forsvarlig kreditopfølgning.

Selv i mangel af fuldstændige oplysninger og materiale vedrørende forløbet efter bevillingen

med relation til Frederikssundsvej 84-86 forekommer det nærliggende, at kreditopfølgningen

har været utilstrækkelig i forhold til dels at påse, hvem der var rette debitor på engagementet,

og dels at sikre at de forudsatte sikkerheder straks blev etableret. Efter forklaringerne om

arbejdsgangene i forbindelse med kontrol af etablering af sikkerheder mv. lægger landsretten

til grund, at ansvaret for at sikre en forsvarlig kreditopfølgning i første omgang påhvilede

Vidne 5.

Uanset om der er begået væsentlige fejl af Vidne 5 eller andre i



/

- 765 -

forbindelse med kreditopfølgningen, har landsretten imidlertid ikke med de foreliggende

oplysninger tilstrækkeligt grundlag for at statuere erstatningsansvar for direktør Sagsøgte 1

som følge af mangelfuld kreditopfølgning, heller ikke selvom han også fungerede som

kreditchef.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende

Frederikssundsvej 84-86.

7.6.1.9 Ågade 106

Engagementet angår finansiering af en del af købesummen vedrørende Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS’ køb af Ågade 106, København, primo 2005.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at bevillingen til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’

køb af Ågade 106 i form af en samlet låneudvidelse på 6,347 mio. kr. var ansvarspådragende

for direktøren og formandskabet som følge af mangelfuldt bevillingsgrundlag, manglende

dækkende sikkerheder og Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ økonomiske forhold.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS erhvervede ved slutseddel af 8. januar 2005 Ågade 106 for

13,5 mio. kr. Det var selskabets første ejendomskøb. Sparekassens bestyrelse bevilgede den

12. april 2005 på baggrund af låneindstilling nr. 9497 af samme dato Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS en forhøjelse af erhvervskreditten med 130.000 kr., et boliglån på 4 mio. kr. og et

udlandslån på 2,217 mio. kr. mod at få sikkerhed i ejendommen, kaution fra Person 14 og

Person 17 samt pant i en firmagruppelivsforsikring på sidstnævnte.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Ifølge låneindstillingen havde sparekassen ”set balancen pr. 30.09.04, der viser en indtjening

på tkr. 730 på 1 år” og ”fået en kopi af kautionisten Person 14



/

- 766 -

holdingselskabs regnskab, der har en egenkapital på godt 81 mio. kr.” . Sparekassen må

således på bevillingstidspunktet i hvert fald have været i besiddelse af disse

regnskabsoplysninger vedrørende låntageren og den ene kautionist.

Af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstillingen, fremgår et

ejerpantebrev på 6 mio. kr. til sparekassen med foranstående prioriteter på 8,64 mio. kr.

Sparekassen værdiansatte ejerpantebrevet på 6 mio. kr. til 3,51 mio. kr., idet der som

beregningsgrundlag blev anvendt 90% af handelsprisen. De

selvskyldnerkautionsforpligtelser, Person 14 påtog sig, blev af sparekassen værdiansat til

henholdsvis 2,217 mio. kr. og 4.018.666 kr. Den samlede sikkerhed for engagementet var

dermed værdiansat til 9.745.666 kr. Ifølge sparekassens forretningsorden burde

sikkerhedsværdien have været opgjort på baggrund af nettolejen ganget med en faktor, og

sikkerhedsværdien af kautionsforpligtelsen burde have været opgjort til 0 kr. Fravigelserne af

sparekassens egne retningslinjer for værdiansættelse af sikkerheder kan have været konkret

begrundet og kan ikke i sig selv anses for ansvarspådragende for sparekassens direktør og

formandskab. Der kan således i kundemappen have foreligget oplysninger om bl.a.

valuarvurdering og om Person 14's holdingselskab, som gjorde fravigelsen forsvarlig.

Det fremgår af oplysningerne fra den efterfølgende tvangsauktion over ejendommen, at DLR

Kredit ikke opnåede fuld dækning, og at DLR Kredit derfor krævede et udækket garantibeløb

på 3,24 mio. kr. betalt af sparekassen. På denne baggrund lægger landsretten til grund, at

ejendomskøbet var realkreditfinansieret.

Vidne 19 har forklaret, at der ved realkreditfinansiering – modsat bankfinansiering – er

særlige krav om besigtigelse og vurdering. Vidne 5 har forklaret, at han mener, at der har

foreligget en valuarvurdering og et driftsregnskab vedrørende Ågade 106, og at der generelt

var indhentet en valuarvurdering fra EDC, når Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS købte

ejendomme. Ved gennemgangen af lånesagen for Sagsøgte 1 og for bestyrelsen supplerede

han låneindstillingen med yderligere oplysninger, herunder f.eks. om valuarvurdering.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods



/

- 767 -

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Finansiel Stabilitet har videre anført, at direktøren og formandskabet er erstatningsansvarlige

som følge af mangelfuld kreditopfølgning.

I efteråret 2006 solgte Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS ifølge oplysningerne indeholdt i de

efterfølgende låneindstillinger Ågade 106 med en fortjeneste på 6 mio. kr. I overensstemmelse

hermed fremgår det af OIS, at ejendommen blev solgt for 21 mio. kr. ved skøde af 9. januar

2007. Gælden blev imidlertid ikke indfriet. Lånet vedblev derfor at figurere som et

eksisterende lån på de efterfølgende låneindstillinger vedrørende Entrepriseselskabet 1/9 2003

ApS. Det er uoplyst, hvorfor gælden ikke blev indfriet. Finansiel Stabilitet har under disse

omstændigheder ikke tilstrækkeligt godtgjort, at Sagsøgte 1, der også fungerede som

kreditchef, har pådraget sig et erstatningsansvar som følge af mangelfuld kreditopfølgning.

Det er heller ikke godtgjort, at Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 har pådraget sig et erstatningsansvar

for mangelfuld kreditopfølgning.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Ågade 106.

7.6.1.10 Linde Allé 14

Engagementet angår finansiering af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af

udlejningsejendommen Linde Allé 14, Vanløse, ultimo 2005 for 9,95 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende, da lånet er bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag

i låneindstilling nr. 9634. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at det



/

- 768 -

var uforsvarligt at bevilge og udbetale lånet uden reel sikkerhed, samt at det samlede

engagement med lånet blev bragt op på et niveau, som ikke kunne retfærdiggøres i selskabets

økonomiske forhold. Låneindstillingen omfatter tillige et lån på 11,7 mio. kr. til

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Benløse Centeret, der var et indkøbscenter ved

Ringsted, for 12 mio. kr. Finansiel Stabilitet har ikke gjort et ansvar gældende vedrørende

bevillingen til købet af Benløse Centeret.

Ifølge skøde af 29. november 2005 erhvervede Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS Linde Allé

14 for 9,95 mio. kr. Det fremgår af skødets § 3, at køber skulle overtage 2 lån i Realkredit

Danmark på henholdsvis 6,22 mio. kr. og 380.000 kr. Af låneindstilling nr. 9634, der er dateret

den 13. december 2005, fremgår, at der skulle investeres knap 1 mio. kr. i ejendommen,

hvorved forrentningen kunne øges fra godt 3% til ca. 5%. Desuden er det anført, at

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS skulle overtage ”gæld i RD på 6,6 mio. kr.” , og at

sparekassens skulle finansiere 4,4 mio. kr.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

På baggrund af oplysningerne i skødet og låneindstillingen må det lægges til grund, at en del

af købesummen var realkreditfinansieret.

Vidne 19 har forklaret, at der ved realkreditfinansiering – modsat bankfinansiering – er

særlige krav om besigtigelse og vurdering. Sagsøgte 1 har om engagementet bl.a. forklaret, at

sparekassen havde fået en oversigt over lejeindtægterne på ejendommen og et budget over

mulige forhøjelser, og at der forelå dokumentation for, at det var en forsvarlig renovering set i

forhold til mulighederne for at øge lejeindtægterne. Vidne 5 har forklaret, at han var

kundeansvarlig for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, og at sparekassen havde

valuarvurderinger fra EDC på Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ ejendomme. Videre har han

forklaret, at lånesagen blev betragtet ud fra en helhed, hvor det blev vurderet, at en samlet

blankodel på ca. 6 mio. kr. var acceptabel.

Sparekassen fik ifølge låneindstillingen pant i både Linde Allé 14 og Benløse Centeret.

Sparekassen værdiansatte i sikkerhedsoversigten, der er fremlagt sammen med



/

- 769 -

låneindstillingen, et ejerpantebrev på 4,4 mio. kr. i Linde Allé 14 til 0 kr., idet

sikkerhedsværdien af ejendommen var angivet til 6 mio. kr., og der var foranstående hæftelser

for 6,6 mio. kr. Et ejerpantebrev på 10 mio. kr. i Benløseparken 2, Ringsted var i samme

sikkerhedsoversigt værdiansat til 9,9 mio. kr., idet sikkerhedsværdien var beregnet på

baggrund af 100% af handelsprisen, der var angivet til 9,9 mio. kr., og det var anført, at der

ikke var foranstående prioriteter.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Ved vurderingen af forsvarligheden af at bevilge og udbetale lånet på 4,4 mio. kr. til

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Linde Allé 14 må inddrages de øvrige oplysninger

om det samlede engagement og om muligheden for at øge forrentningen af ejendommen ved

at renovere den. I vurderingen må således bl.a. indgå oplysningerne om, at sparekassen

samtidig fik pant i Benløse Centeret, hvor forrentningen ifølge låneindstillingen var godt 7%,

og at CBA Holding A/S var solgt.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Linde Allé 14.

7.6.1.11 Brøndby Allé 1 A-B

Engagementet angår finansiering af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af Brøndby Allé 1

A-B.



/

- 770 -

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende, da lånet er bevilget på et uforsvarligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag

i låneindstilling nr. 9654. Herunder har Finansiel Stabilitet anført, at bevillingen er baseret på

uaktuelle regnskabsoplysninger. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at direktøren har

handlet ansvarspådragende ved at tillade lånet med et stort blankoelement i forhold til

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ resultat og egenkapital.

Entrepriseselskabet erhvervede i henhold til købsaftale af 6. januar 2006 Brøndby Allé 1 A-B

for 11,3 mio. kr. Efter det oplyste var dette selskabets 5. ejendomskøb. Sparekassen bevilgede

ved låneindstilling nr. 9654, der er udarbejdet af Vidne 5 den 26. januar 2006, et lån på 11,3

mio. kr. og en erhvervskredit på 100.000 kr. til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af

ejendommen. Bestyrelsen godkendte låneindstillingen den 14. februar 2006. Sparekassen

skulle have pant i Brøndby Allé og Person 17's sommerhus.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Sammen med låneindstilling nr. 9654 er fremlagt bl.a. regnskabstal for Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS for regnskabsåret 2004. Købsaftalen af 6. januar 2006 indeholder oplysninger om

lejemålene i ejendommen mv. og en oplistning af bilag udleveret til køberen. Blandt de

oplistede bilag er meddelelser om varslede lejeforhøjelser, 11 lejeaftaler og salgsprospekt.

Vidne 5 har forklaret, at han vistnok besigtigede ejendommen, og at beregningen af

sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet på 6,3 mio. kr. er foretaget på baggrund af den årlige

lejeindtægt ganget en faktor. Videre har han forklaret, at der i kundemappen har ligget et notat

om beregningen af sikkerhedsværdien samt valuarvurderingen, og at der generelt var

indhentet en valuarvurdering fra EDC, når Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS købte

ejendomme. Ved gennemgangen af lånesagen for Sagsøgte 1 og for bestyrelsen supplerede

han låneindstillingen med yderligere oplysninger, herunder f.eks. om valuarvurdering. Han har

tillige forklaret, at det på daværende tidspunkt virkede som en naturlig udvikling af

engagementet.



/

- 771 -

Det fremgår af låneindstilling nr. 9654, at sparekassen udover pant i Brøndby Alle 1 A-B

skulle have pant i Person 17's sommerhus. Af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen

med låneindstillingen, fremgår bl.a. et ejerpantebrev på 1 mio. kr. i Adresse 5, By 1.

Sikkerhedsværdien heraf er anført til 1 mio. kr., idet der efter det oplyste ikke var foranstående

prioriteter, og handelsværdien i 2005 var 3,528 mio. kr.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapport for 2005 blev godkendt på selskabets

generalforsamling den 29. juni 2006. Årsrapporten viser bl.a. en vækst i årets resultat fra ca.

311.000 kr. i 2004 til ca. 12,3 mio. kr. i 2005 og en forøgelse af aktiverne fra ca. 2,3 mio. kr.

til ca. 53,4 mio. kr. På denne baggrund kan det ved vurderingen af bevillingsgrundlaget og

forsvarligheden af låneindstilling nr. 9654 ikke tillægges afgørende vægt, at sparekassen

muligt ikke var i besiddelse af opdaterede regnskabsoplysninger.

Det fremgår af den senere låneindstilling nr. 9973 af 17. april 2008, at der var hjemtaget

kreditforeningslån på ca. 9,5 mio. kr. i Brøndby Allé 1 A-B, og at lånet var afdraget på gælden

til sparekassen. Finansiel Stabilitet har således opgjort sit erstatningskrav til 315.227 kr. efter

fradrag af renter og gebyrer vedrørende engagementet.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig, uanset at engagementet med

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS i løbet af en kortere periode fik en ikke ubetydelig størrelse

og frembød en vis risiko for tab for sparekassen bl.a. pga. størrelsen af blankoelementet.



/

- 772 -

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Brøndby Allé 1

A-B.

7.6.1.12 Øster Farimagsgade 28 A-B

Engagementet angår Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ køb af ejendommen Øster

Farimagsgade 28 A-B for 41 mio. kr. i august 2006, hvoraf sparekassen finansierede

restkøbesummen på 15,25 mio. kr. efter et kreditforeningslån på 27 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren handlede ansvarspådragende ved at

bevilge og udbetale lånet på et utilstrækkeligt grundlag, hvor der end ikke var udarbejdet en

låneindstilling, og at formandskabet har handlet ansvarspådragende ved på bestyrelsesmøde

den 19. september 2006 at tiltræde lånet på et uforsvarligt og mangelfuldt beslutningsgrundlag

i låneindstilling nr. 9745 af 18. september 2006. Herunder har Finansiel Stabilitet anført, at det

er ansvarspådragende, at bevillingen er baseret på uaktuelle regnskabsoplysninger, at

sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet i ejendommen og af et kontant indestående er fastsat i

strid med sparekassens kreditpolitik. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at direktøren har

handlet ansvarspådragende ved, at sparekassens samlede eksponering over for

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS stod i misforhold til selskabets økonomiske forhold.

Finansiel Stabilitet har ikke gjort et særskilt ansvar gældende for de efterfølgende udvidelser

af engagementet med 1,4 mio. kr. til handelsomkostninger og 200.000 kr. til udsving i

likviditeten på ejendommens drift.

Sparekassen overførte den 3. august 2006 købesummen på 41 mio. kr. til sælgers

pengeinstitut. Det er ubestridt, at der på dette tidspunkt ikke var udarbejdet en låneindstilling,

og at der således heller ikke forelå en godkendt bevilling. Det forhold, at lånet er udbetalt

forud for, at der var udarbejdet en låneindstilling og for bestyrelsens bevilling, kan ikke i sig

selv medføre et erstatningsansvar, og der er heller ikke omstændigheder, der tyder på, at dette

har haft nogen betydning for det lidte tab. Det afgørende er derfor, om bevillingen på det

tidspunkt, hvor der blev truffet beslutning herom, må anses for forsvarlig.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af



/

- 773 -

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Den fremlagte købsaftale, der er underskrevet af Person 17 for Entrepriseselskabet 1/9 2003

ApS den 4. august 2006, indeholder en række oplysninger om beboelses- og

erhvervsudlejningsejendommen med 14 ejerligheder. Det er bl.a. anført, at køber har fået

udleveret bl.a. vurderinger pr. 1. oktober 2005 af samtlige ejerligheder.

Låneindstilling nr. 9745 af 18. september 2006 indeholder oplysning om, at 27 mio. kr. af

købesummen var finansieret via kreditforening. Af den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt

sammen med låneindstillingen, og som er udskrevet den 19. september 2006, fremgår, at

sparekassens ejerpantebrev på 14 mio. kr. respekterede foranstående prioriteter med en

restgæld på 27,582 mio. kr. Låneindstillingen angik et udlandslån på 14 mio. kr. og en

erhvervskredit på 1,25 mio. kr. På denne baggrund lægger landsretten til grund, at overførslen

af købesummen på 41 mio. kr. var en mellemfinansiering, og at der i forlængelse heraf blev

optaget realkreditlån på 27 mio. kr., som blev anvendt til at afdrage på gælden til sparekassen.

I låneindstillingen er anført, at købsprisen svarede til ca. 31.000 kr. pr. m2, og at ”salgsprisen

pt. er godt 40000/kvm på Østerbro. Det vil sige en mulig gevinst på ca. 10 mio. kr.” .

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapport for 2005 blev godkendt på selskabets

generalforsamling den 29. juni 2006. Det er under låneindstillingens debitoroplysninger

anført, at regnskabet for 2005 ville komme i løbet af ca. 2 uger. Sammen med

låneindstillingen er dog fremlagt en udateret regnskabsanalyse omfattende udvalgte

regnskabstal fra Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapporter for 2004 og 2005.

Vidne 19 har forklaret, at der ved realkreditfinansiering – modsat bankfinansiering – er

særlige krav om besigtigelse og vurdering. Vidne 5 har til engagementet forklaret, at han var

kundeansvarlig for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS, og at sparekassen havde

valuarvurderinger fra EDC på Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ ejendomme. Videre har han

forklaret, at han har besigtiget ejendommen. Sagsøgte 1 har forklaret, at sparekassen hvert år

modtog et regnskab fra deres kunder, og at der blev holdt et møde med kunden, når det var

analyseret.



/

- 774 -

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ samlede maksimale kredit inklusive sammenhængende

engagement med Person 17 og Person 14 blev ved bevillingen forøget til 70,31 mio. kr. med

sikkerheder værdiansat til 61,878 mio. kr. Ved vurderingen af forsvarligheden af denne

udvidelse af engagementet må indgå, at Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapport for

2005 viser et overskud, også når der bortses fra opskrivninger af investeringsejendomme til

dagsværdi. Ligeledes må indgå låneindstillingens oplysninger om, at Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS i perioden 1. maj – 1. oktober 2006 havde solgt Benløse Centeret med en

fortjeneste på ca. 1 mio. kr., Ledreborg Allé med en fortjeneste på godt 3 mio. kr. og Ågade

106 med en fortjeneste på ca. 6 mio. kr.

Sagsøgte 1 har forklaret, at Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ formål var at købe, renovere og

sælge ejendomme. Han har videre forklaret, at han ikke var bekymret over, at

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS alene havde en forrentning på ejendommen på 2% og skulle

betale en lånerente på 3,5%, da forrentningen kunne forøges ved at forbedre ejendommen.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Det kan ikke i sig selv anses for ansvarspådragende, at der ved værdiansættelsen af

ejerpantebrevet i Øster Farimagsgade og af et ”kontant indestående, eget pi” er sket fravigelse

af sparekassens egne retningslinjer herfor, da dette kan have været konkret begrundet. Der kan

således i kundemappen have foreligget oplysninger, som gjorde fravigelsen forsvarlig.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at bevillingen skete på et

utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig, uanset at engagementet med

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS i løbet af en kortere periode fik en ikke ubetydelig



/

- 775 -

størrelse og frembød en vis risiko for tab for sparekassen bl.a. pga. størrelsen af

blankoelementet.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Øster

Farimagsgade 28 A-B.

7.6.1.13 Ydunsgade 3, 5 og 5a og Stengårds Allé 210-212

Engagementet angår finansiering af restkøbesummen ved Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’

køb af Ydunsgade 3, 5 og 5a for 35 mio. kr. og Stengårds Allé 210-212 for 7,9 mio. kr. i

januar 2007.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren, der burde kende udbetalingerne, har

handlet ansvarspådragende ved at acceptere, at lånene blev udbetalt uden forudgående

låneindstilling og uden forelæggelse for bestyrelsen, ligesom han på baggrund af

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ regnskabstal for 2006 ikke burde have accepteret

yderligere kreditudvidelser og overtrædelser af kreditpolitikkens bestemmelser om

værdiansættelse af sikkerhedsværdierne. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at

formandskabet har handlet ansvarspådragende ved ikke at have forholdt sig til det manglende

grundlag for bevillingerne ved behandlingen af den efterfølgende låneindstilling og

aktiveftersynet, ligesom formandskabet burde have foranlediget tilvejebragt yderligere

oplysninger vedrørende ejendommene. Desuden har Finansiel Stabilitet anført, at

formandskabet har handlet ansvarspådragende ved ikke at gribe ind over for de gentagne

overtrædelser af kreditpolitikken.

Der er ikke fremlagt en låneindstilling med enten direktøren eller bestyrelsens bevilling heraf.

Lånene fremgår derimod som eksisterende lån i låneindstilling nr. 9918, som er dateret 23.

november 2007, og som angår en forhøjelse på 200.000 kr. af kassekreditten vedrørende Øster

Farimagsgade til udsving i likviditeten af denne ejendoms drift. Der er vedrørende Ydunsgade

anført et udlandslån på 6,1 mio. kr. og en kredit på 500.000 kr., mens der vedrørende

Stengårds Allé er anført et udlandslån 1,25 mio. kr. og kredit 100.000 kr.



/

- 776 -

Efter det oplyste om størrelsen af lånene kan det ikke antages, at Sagsøgte 1 ved sin

gennemgang af de månedlige etableringslister burde have opdaget, at der ikke forelå en

godkendt bevilling. Der er heller ikke grundlag for at antage, at den manglende bevilling

burde have været opdaget af direktøren eller formandskabet ved aktiveftersynet eller den

efterfølgende låneindstilling, ligesom formandskabet ikke havde anledning til at gribe ind over

for eventuelle overtrædelser af kreditpolitikken. Det forhold, at lånene blev udbetalt uden

godkendt bevilling, kan således ikke medføre et erstatningsansvar for direktøren eller

formandskabet.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på tidspunktet

for udbetalingen af lånet. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Af sikkerhedsoversigten af 23. november 2007 fremgår, at der for så vidt angår

ejerpantebrevet med sikkerhed i Stengårds Allé var restgæld på foranstående prioriteter med

6,35 mio. kr. Ifølge BRFkredits brev af 4. maj 2010 havde sparekassen i maj 2007 stillet en

garanti på 20% for BRFkredits lån på 27,992 mio. kr. med pant i Ydunsgade. Der har således

været realkreditfinansiering af en del af købesummen vedrørende begge ejendomme.

Vidne 19 har forklaret, at der ved realkreditfinansiering – modsat bankfinansiering – er

særlige krav om besigtigelse og vurdering. Sagsøgte 1 har forklaret, at han ikke kan forklare,

hvorfor der ikke er en specifik låneindstilling i sagen vedrørende Stengårds Allé og

Ydunsgade. Vidne 5 har forklaret, at i sikkerhedsoversigten må handelsprisen på 35 mio. kr.

for Ydunsgade være beregnet efter den årlige leje ganget med en faktor, og at det samme må

gælde for Stengårds Allé. Videre har han forklaret, at der må foreligge et notat herom i

kundemappen sammen med en valuarvurdering.

Ved vurderingen af bevillingsgrundlaget og engagementet må indgå, at Entrepriseselskabet

1/9 2003 ApS’ årsrapport for 2005 og 2006 viser et overskud, også når der bortses fra

opskrivninger af investeringsejendomme til dagsværdi. Det må også indgå, at

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ samlede maksimale kredit inklusive sammenhængende



/

- 777 -

engagement med Person 17 og Person 14 i november 2007 var reduceret i forhold til tidligere

til 65,202 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 54,27 mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen

på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Det kan ikke i sig selv anses for ansvarspådragende, at der ved værdiansættelsen af

ejerpantebrevene muligt er sket fravigelse af sparekassens retningslinjer herfor, da dette kan

have været konkret begrundet. Der kan således i kundemappen have foreligget oplysninger,

som gjorde fravigelserne forsvarlige. Det forhold, at der i sikkerhedsoversigten fra 23.

november 2007 ved ejerpantebrevet på 6,1 mio. kr. i Ydunsgade fejlagtigt ikke er anført

BRFkredits foranstående prioritet vedrørende kreditforeningslånet på 27,992 mio. kr., kan

ikke føre til en anden vurdering.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at långivningen skete på

et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Ydunsgade 3, 5

og 5a og Stengårds Allé 210-212.

7.6.1.14 Dyrehegnet 2

Engagementet angår sparekassens delvise finansiering af Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’

køb af Dyrehegnet 2 for 34 mio. kr. med overtagelse pr. 1. marts 2007.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at henset til Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’

økonomiske forhold har direktøren og formandskabet handlet ansvarspådragende ved at

bevilge lånet med betydelig underdækning på et mangelfuldt og uforsvarligt grundlag. Det

samlede engagement var efter Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ økonomiske forhold og



/

- 778 -

evne til at drive sin virksomhed uforsvarligt. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at

direktøren handlede ansvarspådragende ved at overskride sin bevillingskompetence.

Af låneindstilling nr. 9973, der er udarbejdet af Vidne 5 den 17. april 2008, fremgår som en ny

kredit et boliglån på 5,6 mio. kr. vedrørende Dyrehegnet. Sagsøgte 1 har godkendt

låneindstillingen samme dag. Bestyrelsen godkendte efterfølgende bevillingen på

bestyrelsesmødet den 20. maj 2008.

Ifølge kreditinstruksens punkt 2.3.1 kunne Sagsøgte 1 i april 2008 bevilge lån og kreditter op

til 5 mio. kr., ligesom han, jf. punkt 2.3.4, kunne bevilge forhøjelser af de af bestyrelsen

bevilgede eller godkendte lån og kreditter med op til 25%. Han kunne herudover foretage

bevillinger i presserende tilfælde, jf. punkt 2.3.7. På denne baggrund og henset til lånets

størrelse sammenholdt med ejerpantebrevet på 8 mio. kr. i Dyrehegnet, kan Sagsøgte 1's

overtrædelse af bevillingskompetencen ikke i sig selv begrunde et erstatningsansvar. Det

afgørende er, om der i sparekassen forelå et forsvarligt grundlag for bevillingen, og om det var

forsvarligt at yde lånet.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Af sikkerhedsoversigten vedrørende sparekassens ejerpantebrev på 8 mio. kr. i Dyrehegnet

fremgår, at der var en restgæld på foranstående prioriteter på 19,983 mio. kr. Ifølge

”Engagementsgennemgang/Fornyelse/Handlingsplan” af 27. maj 2010 havde Vestjysk Bank 1.

prioritet i ejendommen.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapport for 2007 indeholder i ledelsesberetningen en

oplysning om, at der hos uafhængig vurderingsmand og ejendomsmægler var indhentet

vurderinger af markedsværdien pr. 31. december 2007 af selskabets ejendomme. Da

Entrepriseselskabet erhvervede Dyrehegnet 2 i april 2007 med overtagelse 1. marts 2007, må

det således antages, at der har foreligget en mæglervurdering på bevillingstidspunktet. Dette

understøttes af, at der i den sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstillingen,

er angivet en handelspris i 2008 og en deraf følgende ændret beregning af sikkerhedsværdien.



/

- 779 -

Standardskabelonens ”dato og underskrift” fremgår ikke af låneindstilling nr. 9973. Vidne 5

har til låneindstillingen forklaret, at det ser ud som om, der mangler en side 2 til denne

låneindstilling.

Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS’ årsrapport for 2005 og 2006 viser et overskud, også når der

bortses fra opskrivninger af investeringsejendomme til dagsværdi. Entrepriseselskabet 1/9

2003 ApS’ årsrapport for 2007 blev godkendt på en generalforsamling den 14. juli 2008 og

offentliggjort den 18. juli 2008. Årets resultat i 2007 var negativt med 967.307 kr., og det

fremgår af ledelsesberetningen, at selskabets hovedbankforbindelse, som havde stillet den

kortfristede finansiering til rådighed, havde bekræftet at ville forlænge engagementet.

Sparekassen må herefter antages i hvert fald at have modtaget mundtlige oplysninger om

regnskabsårets forløb, forinden årsrapporten forelå.

Ved vurderingen af engagementet må indgå, at det samlede engagement blev nedbragt fra

48,488 mio. kr. til 42,588 mio. kr., idet bl.a. et lån blev nedbragt med 9,3 mio. kr., og en

investeringskredit blev nedskrevet med 3,5 mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Entrepriseselskabet 1/9 2003 ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Det kan ikke i sig selv anses for ansvarspådragende, at der ved værdiansættelsen af

ejerpantebrevene kan være sket en fravigelse af sparekassens retningslinjer, da dette kan være

konkret begrundet. Der kan således i kundemappen have foreligget oplysninger – herunder de

tidligere nævnte vurderinger pr. 31. december 2007 – som gjorde fravigelserne forsvarlige.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at långivningen skete på

et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.



/

- 780 -

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Dyrehegnet 2.

7.6.2 Projektfinansieringer

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet er

erstatningsansvarlige for de tab, sparekassen led i anledning af 3 projektfinansieringer. Det

drejer sig om finansiering af K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006’s køb og renovering af

ejendommen Smallegade 20B på Frederiksberg, finansiering af Living Grunde Funder Bakker

ApS’ køb af et jordstykke i Funder og finansiering af Strandparken Tornby P/S’ køb af et

jordstykke i Tornby og i Marielyst. Fælles for projektfinansieringerne er bl.a., at der først ville

blive skabt et indtægtsgivende aktiv ved projektets gennemførelse.

7.6.2.1 Smallegade 20B (K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006)

Engagementet angår finansiering i oktober 2006 af K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006’s

køb og renovering af Smallegade 20B og efterfølgende forhøjelser, således at det samlede

engagement androg ca. 52 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at såvel bevillingen af låneindstilling nr. 9757 som de

efterfølgende udvidelser af kreditten var ansvarspådragende for direktøren og formandskabet

som følge af mangelfuldt bevillingsgrundlag, utilstrækkelige sikkerheder og låntagers forhold.

Videre har Finansiel Stabilitet anført, at direktøren og formandskabet er erstatningsansvarlige

som følge af mangelfuld kreditopfølgning og kreditstyring. Endelig burde direktøren og

formandskabet såvel på bevillingstidspunktet som ved regnskabsaflæggelsen have forholdt sig

til, at engagementet skulle have været konsolideret med Person 34 og Jyske Ejendomme A/S’

øvrige engagementer, jf. § 145 i den dagældende lov om finansiel virksomhed.

Låneindstilling nr. 9757 blev bevilget af bestyrelsen den 10. oktober 2006 og omfattede et

udlandslån på 25 mio. kr. og en byggekredit på 11 mio. kr. K/S Investeringsselskabet af

1.10.2006 blev stiftet pr. 1. januar 2007. I sommeren 2007 blev udlandslånet ved

låneindstilling nr. 9859 af 17. juli 2007 forhøjet til 38 mio. kr., idet byggekreditten samtidig

blev indfriet. K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 opnåede den 25. september



/

- 781 -

2007 en byggekreditramme på 3 mio. kr. i sparekassen. Der er ikke fremlagt en låneindstilling

vedrørende denne byggekreditramme. Sagsøgte 1 bevilgede den 31. oktober 2007 K/S

Investeringsselskabet af 1.10.2006 et overtræk på 1 mio. kr. på den nævnte byggekredit, og

det er anført på bevillingen, at den er bevilget af bestyrelsen den 20. november 2007. Ved

låneindstilling nr. 9914 af 21. november 2007 blev byggekreditten forhøjet med 1 mio. kr. til i

alt 4 mio. kr. Bestyrelsen bevilgede den 20. maj 2008 en forhøjelse af byggekreditten til 9

mio. kr. i henhold til låneindstilling nr. 9968, idet et bevilget overtræk på 5 mio. kr. samtidig

blev slettet. Den samlede kredit udgjorde herefter ca. 52 mio. kr.

Den omstændighed, at lånet blev udbetalt forud for, at K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006

formelt blev stiftet, kan ikke i sig selv føre til, at bevillingen kan anses for uforsvarlig, og der

er heller ikke omstændigheder, der tyder på, at dette forhold har haft betydning for det lidte

tab.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

I de omhandlede låneindstillinger med bilag og i det i øvrigt fremlagte vedrørende

engagementet er der en række henvisninger til materiale og oplysninger, som ikke er fremlagt,

men som kan have betydning for en vurdering af det samlede bevillingsgrundlag. Den

oprindelige låneindstilling, låneindstilling nr. 9757 af 10. oktober 2006, indeholder således

bl.a. oplysning om, at projektet omfattede etablering af 2 nye ejerlejligheder på tagetagen. Der

er også henvist til beregninger af forventet overskud og angivet, at ”En ejendomsmægler har

vurderet salgsprisen er op til 50.000/kvm” . I låneindstillingen er det tillige anført, at

sikkerhedsværdien af det ejerpantebrev, sparekassen skulle have i ejendommen, var ”Beregnet

med forventet leje – tkr. 1452 x 80% x 20 (5%)” . Videre fremgår det af punkt 9 i skødet af 17.

oktober 2006, at sælger havde udarbejdet et projekt på ejendommen. Den efterfølgende

låneindstilling, låneindstilling nr. 9859 af 17. juli 2007, indeholder bl.a. oplysninger om, at det

havde været muligt at udnytte flere m2 i kælderetagen, og om det forventede overskud. Det er

tillige anført, at ”Nulpunktet for K/S’et er knap 31.000/kvm” , og at ”Sjælsø sælger

ejerlejligheder til 45.000/kvm på den anden side af vejen” . Der er sammen med denne

låneindstilling fremlagt økonomioversigt



/

- 782 -

for Andelsboligforeningen Smallegade 20B og økonomioversigt for Ejerforeningen

Smallegade 20B. Den sidste låneindstilling, låneindstilling nr. 9968 af 19. maj 2008, angiver,

at ejerlejlighederne på tagetagen skal sælges, og at de resterende lejligheder er udlejet.

Sagsøgte 1 har til låneindstilling nr. 9757 forklaret, at den forventede leje sikkert er taget fra

en mæglervurdering eller efter en godkendt beregningsmetode, og at der i lånesagen har ligget

oplysninger, der dokumenterede den angivne leje. Han husker, at der var et budget på

udgifterne til renovering. Videre har han forklaret, at der helt sikkert også har ligget et

projektbudget i sagen. Vidne 5 har forklaret, at han besigtigede Smallegade 20B både i

forbindelse med købet og under renoveringsarbejderne.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for K/S Investeringsselskabet 1.10.2006

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Af en indbetalingskvittering fremgår, at der den 18. oktober 2006 er indbetalt 1.502.417,50 kr.

på en konto tilhørende ”K/S Udv.selskabet Smallegade 20, B” . Komplementaren Person 54

og kommanditisten Person 34 har ved etableringen af udlånslånet på 25 mio. kr. underskrevet

kautionserklæringer som selvskyldnerkautionister, og sparekassen fik håndpant i et

ejerpantebrev på 25 mio. kr. med pant i Smallegade 20B. Sikkerhedsværdien af

ejerpantebrevet er i låneindstilling nr. 9757 ansat til 23,2 mio. kr. ud fra ”mindste værdi af

køb, udlejning og salg. Beregnet med forventet leje – t.kr. 1452 x 80% x 20 (5%)” , mens den

er ansat til 25 mio. kr. i sikkerhedsoversigten af 17. juli 2007, idet der er anført en 2007

handelspris på 34 mio. kr. og en belåningsprocent på 90. Den fremlagte årsrapport 2007 for

K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006 indeholder bl.a. oplysning om en selskabskapital på

300.000 kr. i 2006, og om at beløbet i 2007 var på 1,1 mio. kr., som var fuldt indbetalt.

Disse forhold bestyrker, at der i sparekassen har befundet sig yderligere materiale af mulig

betydning for vurderingen af de stillede sikkerheder og dermed forsvarligheden af



/

- 783 -

bevillingen samt af kreditopfølgningen, men som Finansiel Stabilitet ikke har fremlagt.

Sagsøgte 1 har til låneindstilling nr. 9757 forklaret, at sparekassen godt turde gå ind i

engagementet med en opgjort blanko på 12,8 mio. kr., da ejendommens værdi og dermed

sparekassen pant ville stige, efterhånden som der blev trukket på byggekreditten.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at den oprindelige

bevilling skete på et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig. Det er heller ikke

godtgjort, at de efterfølgende forhøjelser skete på et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var

uforsvarlige. Der er herved lagt vægt på, at forhøjelserne af engagementet må ses i lyset af

oplysningen om, at det havde vist sig muligt at udnytte flere m2 i kælderen og af

oplysningerne om økonomien i projektet, herunder den forventede salgspris pr. m2, som må

sammenholdes med sparekassens krav om yderligere sikkerhed, og med kravet om at der

skulle ansøges om størst mulige kreditforeningslån. Det forhold, at byggekreditten i juli 2007

blev omlagt til et udlandslån, kan efter bevisførelsen ikke anses for ansvarspådragende for

direktøren eller formandskabet. Der er herved lagt vægt på, at K/S Investeringsselskabet af

1.10.2006 havde tjent 1 mio. kr. på udlandslånet, og at det ved bevisførelsen ikke er belyst, om

det var usædvanligt at bevilge en byggekredit som et udlandslån. Hovedformålet med den

seneste bevilling ved låneindstilling nr. 9968 af 19. maj 2008 må efter det foreliggende anses

for at have været at bevare sparekassens værdier og søge at undgå et tab.

På baggrund af de gentagne forhøjelser af kreditten og indholdet i de fremlagte

låneindstillinger kan det lægges til grund, at projektet ikke forløb planmæssigt. Efter

forklaringerne om indretningen af sparekassen må det lægges til grund, at det i første omgang

påhvilede Vidne 5 at foretage kreditopfølgning og kreditstyring af projektet. Uanset om Vidne

5 har begået ansvarspådragende fejl i forbindelse hermed, har landsretten imidlertid ikke med

de foreliggende oplysninger tilstrækkeligt grundlag for at statuere erstatningsansvar for

Sagsøgte 1, heller ikke selvom han også fungerede som kreditchef, eller for formandskabet

som følge af mangelfuld kreditopfølgning eller kreditstyring.

Person 34 var kommanditist i K/S Investeringsselskabet af 1.10.2006. Der er efter det oplyste

om hans ejerandel og rolle i selskabet ikke grundlag for at antage, at han havde en

bestemmende indflydelse, og det kan efter bevisførelsen heller ikke antages, at han ville få



/

- 784 -

vanskeligheder med at indfri kautionsforpligtelserne. Finansiel Stabilitet har således ikke

godtgjort, at bevillingerne af engagementet har været i strid med § 145 i den dagældende lov

om finansiel virksomhed.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Smallegade

20B.

7.6.2.2 Funder Skovvej 12 (Living Grunde Funder Bakker ApS)

Engagementet angår en garanti på oprindelig 13 mio. kr. for betaling af købesummen for et

jordstykke i Funder Bakker. Sparekassen udstedte garantien den 4. juli 2006, og bestyrelsen

bevilgede den 19. september 2006 en garanti på 13,5 mio. kr. i henhold til låneindstilling nr.

9742.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet handlede

ansvarspådragende ved at bevilge henholdsvis efterbevilge garantien på et mangelfuldt og

uforsvarligt grundlag uden dækkende sikkerheder til en kunde, der ikke havde påvist

indtjeningsevne eller en opbygget egenkapital. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at det var

ansvarspådragende for direktøren og formandskabet at bevilge engagementet i strid med § 145

i den dagældende lov om finansiel virksomhed, da engagementet skulle have været

konsolideret med Jyske Ejendomme A/S.

Af låneindstilling nr. 9742, der er udarbejdet af Vidne 5 den 31. august 2006, fremgår, at

Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen samme dag, mens det af referatet fra

bestyrelsesmødet den 19. september 2006 fremgår, at lånesagen var indstillet til bevilling.

Garantien blev den 9. juni 2008 reduceret til 12 mio. kr. Købesummen blev efter forhandlinger

mellem Living Grunde Funder Bakker ApS i november 2008 reduceret til 9,5 mio. kr. Living

Grunde Funder Bakker ApS blev stiftet den 16. december 2008 af Jyske Ejendomme A/S og

Virksomhed ApS 8. Garantien blev frigivet den 7. juli 2010, efter restkøbesummen var

deponeret.

Det forhold, at garantien blev stillet forud for bestyrelsens formelle bevilling heraf den 19.

september 2006, kan ikke i sig selv føre til, at bevillingen kan anses for uforsvarlig, og der er

heller ikke omstændigheder, der tyder på, at dette har haft betydning for det lidte tab.



/

- 785 -

Tilsvarende kan den omstændighed, at garantien blev stillet forud for, at Living Grunde

Funder Bakker ApS formelt blev stiftet, ikke i sig selv føre til, at bevillingen kan anses for

uforsvarlig, og der er heller ikke omstændigheder, der tyder på, at dette forhold havde

betydning for det lidte tab.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

I låneindstillingen med bilag og i det i øvrigt fremlagte vedrørende engagementet er der en

række henvisninger til materiale og oplysninger, som ikke er fremlagt, men som kan have

betydning for en vurdering af det samlede bevillingsgrundlag. Låneindstilling nr. 9742

indeholder således en henvisning til et budget samt en koncernoversigt for Person 34. Der er

tillige fremlagt en betinget købsaftale med allonger. Købsaftalen henviser til et forslag til

lokalplan.

Sagsøgte 1 har til engagementet forklaret, at han har besigtiget arealet, og at Jyske

Ejendomme A/S var en god bekendt af sparekassen og havde været kunde i 2-3 år. Videre har

han forklaret, at han har set et budget vedrørende projektet, og at Vidne 5 til brug for

udarbejdelsen af koncernoversigten for Person 34 har haft fuld indsigt i selskabernes

årsregnskaber. Endelig har han forklaret, at han er sikker på, at sparekassen havde oplysninger

om kautionisternes økonomiske forhold.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Living Grunde Funder Bakker ApS

indeholdt materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i

sparekassen på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods

opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i

forhold til indholdet af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede

bevillingsgrundlag må under de foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til

skade.

Den betingede købsaftale er efter det oplyste indgået mellem ikke interesseforbundne parter.

Der er ved allongerne til den betingede købsaftale sket en regulering af den aftalte købesum,

der således må antages at være udtryk for den på aftaletidspunktet gældende



/

- 786 -

markedsværdi.

Engagementet bestod af en garanti for betaling af købesummen i henhold til en betinget

købsaftale. Garantien ville først komme til udbetaling, når der var tinglyst skøde uden

præjudicerende retsanmærkninger til Living Grunde Funder Bakker ApS, og da ville det

således være muligt at få tinglyst ejerpantebrevet på 9,5 mio. kr.

Låneindstilling nr. 9742, der er udarbejdet den 31. august 2006, indeholder oplysning om, at

der var indbetalt kontant 10% svarende til 1,35 mio. kr., og at der var kautioneret for 20%

svarende til 2,7 mio. kr. Der er fremlagt en kautionserklæring, der er udskrevet den 4. juli

2006, ifølge hvilken Virksomhed ApS 7 havde påtaget sig selvskyldnerkaution for 900.000

kr., og Jyske Ejendomme A/S havde påtaget sig en selvskyldnerkaution for 1,8 mio. kr., om

end sidstnævnte er overstreget. Af engagementsoversigten pr. 11. oktober 2006 fremgår en

kreditsaldo.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at långivningen skete på

et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Der er efter det oplyste om Jyske Ejendomme A/S’ ejerandel og rolle i Living Grunde Funder

Bakker ApS ikke grundlag for at antage, at Jyske Ejendomme A/S eller Person 34 på

bevillingstidspunktet havde en bestemmende indflydelse. Efter bevisførelsen er det ikke fuldt

tilstrækkeligt godtgjort, at Jyske Ejendomme A/S ville få vanskeligheder med at indfri

kautionsforpligtelsen. Finansiel Stabilitet har således ikke godtgjort, at bevillingen af

engagementet var i strid med § 145 i den dagældende lov om finansiel virksomhed. Det

forhold, at engagementet er konsolideret med Jyske Ejendomme A/S og en række andre

selskaber i samme koncern i materialet til brug for Finanstilsynets ordinære tilsyn i 2008, kan

ikke føre til et andet resultat.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Funder Skovvej

12.



/

- 787 -

7.6.2.3 Strandparken Tornby P/S

Engagementet angår bevilling af en garanti og byggekredit på i alt 37,406 mio. kr. til

Strandparken Tornby P/S’ køb af sommerhusgrunde i Tornby på baggrund af låneindstilling

nr. 9672 af 7. marts 2006. Dertil kommer en forhøjelse med 5 mio. kr. til køb af grunde i

Marielyst på baggrund af låneindstilling nr. 9780 af 1. november 2006 og bevilling ved

låneindstilling nr. 9799 af 4. januar 2007, hvorefter den samlede kredit udgjorde 41 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende ved at bevilge lånene på et mangelfuldt og uforsvarligt bevillingsgrundlag

og ved ikke at stille krav om forhåndssalg, garanteret salg af grundene eller om

egenfinansiering til en nystiftet låntager. Videre har Finansiel Stabilitet anført, at det er

ansvarspådragende for direktøren og formandskabet at bevilge engagementet i strid med § 145

i den dagældende lov om finansiel virksomhed, da engagementet skulle have været

konsolideret med Jyske Ejendomme A/S.

Strandparken Tornby P/S blev stiftet den 7. marts 2006, hvor bestyrelsen bevilgede

låneindstilling nr. 9672, der omfattede en garanti på 31,406 mio. kr. og en byggekredit på 6

mio. kr. Kreditten blev som beskrevet forhøjet med en garanti på 5 mio. kr. ved låneindstilling

nr. 9780 af 1. november 2006. Ved låneindstilling nr. 9799 af 4. januar 2007 blev garantien

nedsat til 27 mio. kr. og byggekreditten forhøjet til 9 mio. kr.

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

I de konkrete låneindstillinger med bilag og i det i øvrigt fremlagte vedrørende engagementet

er der henvisninger til materiale og oplysninger, som ikke er fremlagt, men som kan have

betydning for en vurdering af det samlede bevillingsgrundlag. Den første låneindstilling,

låneindstilling nr. 9672 af 7. marts 2006, indeholder således oplysning om selskabsdeltagernes

ejerandele og deres egenkapital. Videre er det anført i låneindstillingen, at der er udarbejdet et

budget over bl.a. kostpris og gennemsnitlig salgspris pr. grund. Budgettet er fremlagt sammen

med låneindstillingen og indeholder



/

- 788 -

bl.a. en beskrivelse af forudsætningerne for projektet, oplysninger om jordstykket og

lokalplan, en salgsstrategi mv.

Pr. 11. oktober 2006 havde Strandparken Tornby P/S en kreditsaldo på 13,639 mio. kr. I

overensstemmelse hermed er det i den efterfølgende låneindstilling, låneindstilling nr. 9780,

oplyst, at 2/3 af 1. etape var solgt, og at der var deponeret godt 13 mio. kr. Af samme

låneindstilling fremgår også, at 2. etape ville komme til at bestå af 48 grunde mod oprindeligt

40 grunde, hvilket ville forøge overskuddet. Samtidig er det anført, at der allerede var en

interesseret køber til de 10 grunde i Marielyst, som denne låneindstilling angik.

Den tredje låneindstilling, låneindstilling nr. 9799, indeholder bl.a. oplysning om den

forventede udgift til entreprenør i forbindelse med, at Strandparken Tornby P/S mod en

reduktion af købesummen overtog pligten til at udføre klitformationer. Dertil kommer en

oplysning om, at der var deponeret ca. 14 mio. kr.

Sagsøgte 1 har forklaret, at han mener, at alle stifterne af Strandparken Tornby P/S allerede

var kunder i sparekassen. Personerne bag selskabet var specialister i sommerhusgrunde, og

sparekassen havde fuld indsigt i projektets økonomi. Vidne 10 har om sparekassens

engagement med Strandparken Tornby P/S forklaret, at hun var med Vidne 5 i Tornby for at se

nogle grunde.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for Strandparken Tornby P/S indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede bevillingsgrundlag, der har befundet sig i sparekassen

på tidspunktet for de omhandlede bevillinger. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil –

ikke fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet

af kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Det forhold, at sparekassen ikke stillede krav om forhåndssalg, garanteret salg eller egen

finansiering, kan under de foreliggende omstændigheder, hvor 2/3 af 1. etape i Tornby var

solgt, og godt 13 mio. kr. var deponeret i november 2006, ikke i sig selv føre til, at bevillingen

kan anses for uforsvarlig. Engagementet blev løbende reduceret, og der blev bl.a. indbetalt et

ekstra afdrag på 1,2 mio. kr. den 5. september 2008.



/

- 789 -

Sagsøgte 1 har til låneindstilling nr. 9780 forklaret, at under hensyn til, at projektet i Tornby

kørte efter planen, var et blankoelement på ca. 10 mio. kr. forsvarligt.

Finanstilsynet tildelte i forlængelse af tilsynsbesøget i sommeren 2008 engagementet med

Strandparken Tornby P/S karakteren 2a med en tabssandsynlighed på 10%.

Under disse omstændigheder har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at långivningen skete på

et utilstrækkeligt grundlag eller i øvrigt var uforsvarlig.

Finanstilsynet har ikke i forbindelse med tilsynsbesøget i sommeren 2008 meddelt

sparekassen påbud om at foretage konsolidering af kundeengagementet.

Der er efter det oplyste om Jyske Ejendomme A/S’ ejerandel og rolle i Strandparken Tornby

P/S ikke grundlag for at antage, at Jyske Ejendomme A/S eller Person 34 på

bevillingstidspunktet havde en bestemmende indflydelse. Efter bevisførelsen er det ikke fuldt

tilstrækkeligt godtgjort, at Jyske Ejendomme A/S ville få vanskeligheder med at indfri

kautionsforpligtelsen, der ifølge erklæringen af 9. marts 2006 var maksimeret til 3,375 mio.

kr. Finansiel Stabilitet har således ikke godtgjort, at bevillingen af engagementet var i strid

med § 145 i den dagældende lov om finansiel virksomhed.

Det er på denne baggrund ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller Sagsøgte 3 har

pådraget sig et erstatningsansvar i forbindelse med engagementet vedrørende Strandparken

Tornby P/S.

7.6.3 Rammebevillinger

7.6.3.1 Generelt om rammebevillinger i Sparekasse

I Finansiel Stabilitets erstatningskrav er indeholdt krav, der relaterer sig til rammebevillinger

til tre af sparekassens kunder, C-Holding Group ApS, CV Ejendomme ApS og Captil Invest

ApS.

Finansiel Stabilitet har om rammebevillinger overordnet anført, at disse bevillinger er udtryk

for, at der meddeles en kreditbevilling, som kan udnyttes til senere dispositioner. På



/

- 790 -

tidspunktet for meddelelse af bevillingen kendes de konkrete fremtidige dispositioner således

ikke. Det er Finansiel Stabilitets opfattelse, at det ikke er sædvanligt at anvende

rammebevillinger til aktivbaseret långivning, idet långivning til konkrete anlægsaktiver

nødvendigvis må knytte sig til en rentabilitetsvurdering af det underliggende aktiv. Ved

rammebevillinger til aktivbaseret långivning er det derfor naturligt at knytte retten til at

udnytte rammen op på konkrete vilkår om størrelsen af egenfinansiering og krav til de aktiver,

der kan finansieres under rammen, eksempelvis krav til udbetaling, belåningsværdi samt

rentabilitetskrav. Endvidere skal der ved enhver udnyttelse af kreditrammen foretages en

kreditvurdering af den med finansieringen af aktivet forbundne risiko samt foretages en

kontrol af, om vilkårene for udnyttelsen af rammebevillingen er opfyldt. I modsat fald kan

kreditrisikoen i forbindelse med træk på kreditten ikke styres.

De sagsøgte har om de pågældende rammebevillinger overordnet anført, at

rammebevillingerne i Sparekasse var udtryk for en intern bevilling, som kunden ikke fik

kendskab til. En rammebevilling var ikke udtryk for en trækningsret for kunden, idet

sparekassen fortsat skulle godkende lån inden for rammen. Anvendelse af rammebevillinger

var på daværende tidspunkt helt almindeligt i danske pengeinstitutter. Sparekassen foretog i

forbindelse med hver rammebevilling en normal og sædvanlig kreditvurdering, herunder en

vurdering af hvilken risiko sparekassen ville løbe ved at bevillige rammen. Ved hver

udnyttelse af rammen foretog sparekassens medarbejdere en (ny) kreditvurdering af såvel

kunden som det aktiv eller den aktivitet, der ønskedes finansieret. Bevilling af en låneramme

udgjorde ikke en yderligere delegation af bevillingskompetencen, idet udnyttelse af en given

rammebevilling blev behandlet af såvel sparekassens direktion som bestyrelse. Finanstilsynet

har ikke rejst kritik af sparekassens anvendelse af rammebevillinger til trods for, at tilsynet i

2008 fik forelagt oplysninger om, at sparekassen anvendte rammebevillinger.

Det er ikke belyst, i hvilket omfang Sparekasse har anvendt rammebevillinger udover

bevillingerne til de tre pågældende kunder. Det er heller ikke belyst, hvorvidt det på

daværende tidspunkt var normalt at anvende sådanne rammebevillinger i danske

pengeinstitutter, bortset fra at der indgår rammebevillinger i flere af de domme, der allerede er

afsagt i sager anlagt af Finansiel Stabilitet om erstatningsansvar for pengeinstitutters ledelse

og revision.

Som det fremgår ovenfor, er det ikke enighed om, hvad det indebar, at bestyrelsen



/

- 791 -

godkendte en rammebevilling til de tre omhandlede kunder, herunder særligt hvordan der

fremtidigt kunne disponeres inden for rammen. Der er ikke anført noget herom i selve

bevillingerne, og de afgivne forklaringer er ikke entydige.

Sagsøgte 1 har bl.a. forklaret, at han mener, at de lavede rammebevillinger til to af

sparekassens kunder. Det var engagementer, hvor der var mange bevægelser, og hvor de

valgte at bevilge en samlet ramme til kunden. Hvert enkelt nye lån inden for rammen skulle

dog fortsat bevilges, og til bevillingen skulle der foreligge den samme dokumentation som ved

øvrige bevillinger. Rammen var en intern bevilget ramme, som ikke var kommunikeret til

kunden. Forevist låneindstilling af 5. oktober 2007 har han forklaret, at han ikke ud fra teksten

i indstillingen kan sige, om koncernrammen var meldt ud til kunden. Han har ikke gjort det.

Det ændrer imidlertid ikke på, at koncernrammen var en intern ramme. Ved bevilling af

koncernrammen godkendte man samtidig, at de eksisterende lån faldt ind under rammen. Hvis

der kom en ny låneansøgning inden for rammen, var det et lån, der skulle behandles på samme

måde, som hvis der ikke havde været en ramme. Han husker ikke, om der blev lavet en

egentlig forretningsgang for disse lånerammer. Bevilling af en låneramme kunne ikke anses

for en yderligere delegation af bevillingskompetencen. I forbindelse med Finanstilsynets

inspektioner har de ikke fået kritik af, at sparekassen på nogle engagementer anvendte

koncernrammer.

Sagsøgte 3 har til låneindstilling af 5. oktober 2007 forklaret, at rammebevillingen ikke var en

kassekredit. Rammebevillingen udvidede heller ikke direktørens bevillingsbeføjelser. Alle

underliggende engagementer skulle vurderes af bestyrelsen. Han kan ikke svare på, hvad

formålet med rammebevillingen var.

Vidne 12 har forklaret til punkt 6 i notat af 5. december 2007, at rammebevilling var et nyt

begreb i sparekassen, og at revisionen derfor anbefalede, at forretningsgangen blev ajourført.

Vidne 5 har bl.a. forklaret, at han ikke husker nærmere, hvorfor man i sparekassen begyndte at

anvende rammebevillinger. Han husker heller ikke, hvad en sådan ramme betød i forhold til

nye lån under rammen. Forevist låneindstilling af 5. oktober 2007 har han forklaret, at han

ikke husker noget om en koncernramme til C-Holding Group ApS. På et tidspunkt var der

opmærksomhed på, at direktøren i visse tilfælde havde bevilget sager før bestyrelsesmødet og

for at undgå at komme i konflikt med det, var der mulighed



/

- 792 -

for at bevilge koncernrammer i stedet. Han husker ikke, hvem der satte fokus på, at Sagsøgte

1 bevilgede lån inden forelæggelse for bestyrelsen. Der var tale om en intern ramme, dvs. ikke

et tilsagn til kunden. Den enkelte lånesag under rammen skulle dermed fortsat fra rådgiveren

og videre gennem systemet. Han kan ikke huske, om en låneindstilling alene skulle op til

Sagsøgte 1, eller om bestyrelsen også skulle se på sagen. Der har været kommunikeret noget

om, hvordan en lånesag under rammen skulle håndteres, men han erindrer ikke, at der blev

lavet et notat herom. Han husker ikke, om koncernrammen til C-Holding Group ApS blev

meldt ud til kunden, men der var under alle omstændigheder ikke tale om et lånetilsagn til

kunden.

Vidne 4 har forklaret, at der på et tidspunkt blev givet nogle rammebevillinger, men han

erindrer ikke rammebevillingen til C-Holding Group ApS i låneindstillingen af 5. oktober

2007. Når der skulle bevilges kredit til et ejendomskøb under en ramme, skulle

erhvervskundechefen og direktøren se dokumentationen vedrørende engagementet.

Sikkerhederne blev optaget til 90% af købsprisen på ejendommen. Han erindrer ikke, om det

var ens på alle rammebevillinger, og han ved ikke, om rammerne blev kommunikeret til

kunderne. Låneindstillingerne viste eksisterende sikkerheder, og hvad sparekassen ville få ved

nye bevillinger. Rentabiliteten i ejendommen blev vurderet. Rammen blev løbende revurderet.

Gik bevillingen nedad, skulle den ikke forelægges bestyrelsen.

Vidne 9 har forklaret, at det vist var Vidne 5, der fik indført rammebevillinger, der skulle lette

processen, da der så allerede lå en bevilling. Der skulle fortsat ske samme kreditvurdering af

hver enkelt ejendomshandel, der skulle finansieres under rammen, og kommandovejen var

også uændret. Hun skulle fortsat forelægge den konkrete ejendomshandel under rammen for

Vidne 5, der nok gik videre med den til Sagsøgte 1, men måske skulle sagen så ikke

forelægges bestyrelsen. Hun tror, at kunderne havde kendskab til rammebevillingerne.

Vidne 10 har forklaret, at hun ikke kan huske baggrunden for, at sparekassen anvendte

rammebevillinger. Hun kan heller ikke huske noget om de konkrete bevillinger under rammen

til C-Holding Group ApS. Normalt lå der lånebevilling, skøde, tingbogsattest og offentlig

ejendomsvurdering på en lånesag vedrørende et ejendomskøb. Hun kan ikke huske, om

bevillingen af en koncernramme til C-Holding Group ApS var tilstrækkelig som

udbetalingsgrundlag for køb af ejendomme under rammen, eller om der skulle laves en ny

bevilling på den konkrete sag.



/

- 793 -

En samlet vurdering af bevisførelsen om anvendelse af rammebevillinger og betydningen

heraf giver ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en rammebevilling i sparekassen

indebar andet end en intern ramme. Der er heller ikke tilstrækkeligt grundlag for at antage, at

rammebevillingen medførte en ændring af bevillingskompetencen.

7.6.3.2 C-Holding Group ApS - rammebevilling

Dette engagement angår bevilling af en koncernramme på i alt 100 mio. kr. i henhold til

låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007, der er bevilget af bestyrelsen den 8. oktober 2007.

Finansiel Stabilitet har overordnet gjort gældende, at direktøren og formandskabet har handlet

ansvarspådragende ved at bevilge koncernrammen på 100 mio. kr. på et utilstrækkeligt og

mangelfuldt bevillingsgrundlag og uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af

rammen eller sikre den fornødne kontrol med den efterfølgende anvendelse af rammen samt

ved blot at godkende den allerede eksisterende udnyttelse af rammen til en række

ejendomsfinansieringer, som ikke havde været forelagt bestyrelsen til bevilling.

Finansiel Stabilitet har opgjort sit tab som følge af rammebevillingen med udgangspunkt i

sparekassens finansiering af en række ejendomskøb, hvoraf nogle er foretaget forud for

rammebevillingen og andre efter rammebevillingen. Der henvises til det, der nærmere er

anført herom i afsnittet om rammebevillinger i sagsfremstillingen.

Som anført ovenfor er der ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en rammebevilling i

sparekassen indebar andet end en intern ramme, eller at rammebevillingen medførte en

ændring af bevillingskompetencen.

En vurdering af, om der foreligger erstatningsansvar for direktøren og formandskabet for lån,

der har relation til rammebevillingen til C-Holding Group ApS, og om der herunder er lidt et

tab, må derfor i første række afgøres ved en vurdering af det bevillingsgrundlag, der forelå på

tidspunktet for bevilling af de enkelte lån til koncernen, hvad enten disse er foretaget forud for

eller efter rammebevillingen.



/

- 794 -

Der er uenighed om, hvilket oplysningsgrundlag der var til stede i sparekassen på

bevillingstidspunkterne. Landsretten henviser til bemærkningerne i afsnit 7.3 (Indholdet af

kundemapper) om den bevismæssige betydning af, at det er uafklaret, hvilket materiale der i

de konkrete engagementer var til stede i kundemapperne til brug for de enkelte lånesager.

Landsretten bemærker i øvrigt, at engagementet med C-Holding Group ApS og dertil knyttede

selskaber var omfattet af den juridiske gennemgang, der blev foretaget af Advokatfirma 1.

Advokatfirmaet har i sin rapport af 20. november 2008 anført, at der ikke er konstateret

juridiske forhold, som giver anledning til bemærkninger, bortset fra nogle forhold vedrørende

garantidokumenter.

Sveavej 2 Skagen ApS

Dette engagement angår bevilling af kreditfaciliteter til brug for køb af 10 ejerlejligheder på

Sveavej 2-2A, Skagen.

Finansiel Stabilitet har vedrørende dette engagement gjort gældende, at bevillingen af en

kassekredit på 4,4 mio.kr. til finansieringen af den yderste prioritet ved købet af 10

ejerlejligheder på Sveavej var uforsvarlig. Kassekreditten er bevilget af Sagsøgte 1 i strid med

kreditpolitikken og udbetalt uden forudgående kreditvurdering af den forbundne risiko, inden

rammebevillingen blev forelagt bestyrelsen.

Ifølge en kassekreditkontrakt, der er udskrevet den 27. april 2007, er der ydet en kreditramme

på 4,4 mio. kr. til Krøyers Invest ApS vedrørende ”Sveavej” . Det fremgår af kontrakten, at

der er stillet pant i henhold til særskilt håndpantsætningserklæring af 27. april 2007, men

denne håndpantsætningserklæring er ikke fremlagt.

De 10 ejerlejligheder er erhvervet af det nystiftede selskab Sveavej 2 Skagen ApS ved

endeligt skøde af 29. maj 2007 for en samlet købesum på 23 mio.kr. Sælger var Vendelbo

Bolig ApS under konkurs, og ifølge skødet skulle købesummen berigtiges ved kontant

betaling af ca. 7,3 mio.kr. samt gældsovertagelse af i alt 15 private pantebreve, oprindeligt

pålydende i alt 16 mio.kr.

Der er ikke fremlagt en låneindstilling vedrørende kassekreditten på 4,4 mio.kr., der i første

omgang blev ydet til Krøyers Invest ApS, og som formentlig efterfølgende overgik til Sveavej

2 Skagen ApS.



/

- 795 -

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007, der angår bevilling af koncernrammen på i alt

100 mio.kr. til C-Holding Group ApS, er det anført, at Sveavej 2 Skagen ApS havde et

eksisterende engagement på 4,4 mio. kr., og at der var stillet sikkerheder med en

sikkerhedsværdi på 4,4 mio. kr. for dette engagement. I den medfølgende sikkerhedsoversigt

er det anført om ejerpantebrevet på 4,4 mio. kr., at der ikke er foranstående prioriteter, og hver

af lejlighederne er angivet til en handelspris på 2,3 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%.

Efter de foreliggende oplysninger lægger landsretten til grund, at sparekassen ydede en kredit

på 4,4 mio. kr., der blev anvendt som en del af købesummen på 23 mio. kr., hvoraf der i alt

skulle erlægges ca. 7,3 mio. kr. kontant, og at sparekassen opnåede sikkerhed i form af et

ejerpantebrev på 4,4 mio. kr. med prioritet efter private pantebreve med et oprindeligt

pålydende på i alt 16 mio. kr.

Sagsøgte 1 og Vidne 5 har under deres forklaring for landsretten oplyst, at de ikke husker

nærmere om lånesagen vedrørende købet af ejerlejlighederne på Sveavej.

Det er uafklaret, hvilke oplysninger sparekassen var i besiddelse af, da kassekreditten blev

bevilget, herunder hvilken kreditvurdering der fandt sted, og om kassekreditten blev bevilget

af Sagsøgte 1. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt indholdet af

kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af kundemapperne og

dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de foreliggende

omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

På det foreliggende grundlag har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at sparekassens

meddelelse af en kassekredit på 4,4 mio.kr. til købet af ejerlejlighederne er ansvarspådragende

for Sagsøgte 1 eller formandskabet. Det er heller ikke godtgjort, at det forhold, at

kassekreditten fremgik som et eksisterende engagement, da koncernrammen blev bevilget, er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for Krøyers Invest ApS’ køb af



/

- 796 -

Henriksen Vej 10, 11 og 13, Ølsted.

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at finansieringen af 31 mio. kr. til Krøyers Invest ApS’

køb af ejendommen var uforsvarlig. Ejendommen blev købt af en anden af sparekassens

kunder, idet der blev bevilget gældsovertagelse af et allerede eksisterende lån på 25,3 mio.kr.

og et nyt lån på 5,7 mio. kr. Handlen blev imidlertid aldrig berigtiget. Den finansierede

ejendom var en tom, forfalden, forurenet gammel industriejendom uden lejeindtægter. Der er

ingen oplysninger i sagen, der kan begrunde en finansiering af denne ejendom i den nævnte

størrelsesorden.

Vidne 5 meddelte ved brev af 16. juli 2007 til Advokat 4, at sparekassen havde deponeret 5,7

mio. kr. på advokatens klientkonto, og at sparekassen samtidig havde bevilget

gældsovertagelse på et udlandslån på ca. 25,3 mio. kr. i forbindelse med Krøyers Invest ApS’

køb af H.J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 af All Nordic Group ApS. Beløbet på 5,7 mio. kr. var

bl.a. deponeret på betingelse af, at Krøyers Invest ApS modtog tinglyst endeligt

anmærkningsfrit skøde på ejendommen.

Det fremgår af en udateret garantirekvisition, at Krøyers Invest ApS anmoder sparekassen om

at hjemtage et udlånslån i CHF på modværdien af 25,3 mio. kr. Det er anført i rekvisitionen, at

lånet ønskes overtaget fra All Nordic Group ApS, og at lånet forfalder til indfrielse 16. juli

2008. Ifølge rekvisitionen er der stillet pant i henhold til en håndpantsætningserklæring af 12.

juli 2007. Denne håndpantsætningserklæring er imidlertid ikke fremlagt.

Der er ikke fremlagt oplysninger i form af lånedokumenter eller kontoudtog, der gør det

muligt at fastslå, hvorvidt det beløb på 5,7 mio.kr., der blev deponeret den 16. juli 2007,

stammer fra et lån eller en kredit ydet af sparekassen til Krøyers Invest ApS. Der er derimod

fremlagt en senere garantirekvisition af 21. juli 2008, hvor Krøyers Invest ApS anmoder

sparekassen om at hjemtage et udlandslån på 5,7 mio. kr. Ifølge rekvisitionen er der stillet pant

i henhold til en håndpantsætningserklæring. Denne

håndpantsætningserklæring er imidlertid ikke fremlagt.

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007, der angår bevilling af koncernrammen på i alt

100 mio. kr. til C-Holding Group ApS, er det anført, at Krøyers Invest ApS havde et

eksisterende engagement på 30,9 mio. kr., og at der var stillet sikkerheder med en



/

- 797 -

sikkerhedsværdi på i alt 61,242 mio. kr. for dette engagement. I de medfølgende

sikkerhedsoversigter af 8. oktober 2007 er det anført, at der bl.a. var stillet sikkerhed i form af

pant i et ejerpantebrev på 6 mio. kr. i H. J. Henriksens Vej 10 og 11 og et ejerpantebrev på 26

mio. kr. med pant i H. J. Henriksens Vej 10, 11 og 13 med en angivet handelspris på samlet 31

mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på disse ejerpantebreve er angivet

til henholdsvis 1 mio. kr. og 26 mio. kr.

Finansiel Stabilitet har under sagen oplyst, at overdragelsen af ejendommene H. J. Henriksens

Vej 10, 11 og 13, Ølsted, fra All Nordic Group ApS til Krøyers Invest ApS aldrig er blevet

berigtiget, hvorfor ejendommene indgik i konkursboet All Nordic Group ApS, hvor de blev

solgt på tvangsauktion. Der er ikke fremlagt nærmere oplysninger om, hvorfor

ejendomsoverdragelsen ikke blev berigtiget, og om hvilke tiltag der er gjort for at få den

deponerede købesum retur.

Sagsøgte 1 har om dette engagement bl.a. forklaret, at han ikke husker dette projekt, bortset

fra vejnavnet. Handelsprisen på ejendommen H. J. Henriksens Vej 10 i Ølsted så fornuftig ud.

Han kan ikke huske, om han fysisk har set ejendommen. Han var på en tur, hvor han så 6

ejendomme forskellige steder i landet, men han husker ikke, om denne ejendom var en af

dem, han så.

Vidne 5 har vedrørende dette engagement bl.a. forklaret, at han ikke husker noget om, at

Krøyers Invest ApS skulle overtage ejendommen H. J. Henriksens Vej 10 fra All Nordic

koncernen. Han husker heller ikke noget om, at Krøyers Invest ApS skulle overtage et lån fra

All Nordic Group ApS. All Nordic købte ejendommen H.J. Henriksens Vej 10 med henblik på

at udstykke arealet. Han har ikke besigtiget ejendommen.

Landsretten lægger til grund, at der i kundemappen var nærmere oplysninger som baggrund

for den deponering, der blev foretaget i henhold til brev af 16. juli 2007, og som baggrund for

de kreditfaciliteter, der blev ydet af sparekassen til købet af ejendommen. Som angivet

ovenfor er det samtidig uoplyst, hvad der er årsagen til, at overdragelsen aldrig blev berigtiget,

og at deponeringen øjensynligt ikke er modtaget retur. I en låneindstilling af 31. maj 2008

vedrørende Krøyers Invest ApS, der er udarbejdet af Vidne 5 til brug for Finanstilsynet, er det

angivet, at ejendomshandlen ikke er endelig pga. en udstykning, at Krøyers Invest ApS

overvejer at udtræde af handlen,



/

- 798 -

og at køber og sælger skal afholde et møde i uge 25, men der er ikke fremlagt oplysninger om,

hvad der efterfølgende er sket.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemapperne for Krøyers Invest ApS og C-Holding

Group ApS indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i

sparekassen på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke

fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til Krøyers Invest ApS til køb af H.J. Henriksens Vej 10, 11 og

13, er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet. Det er heller ikke godtgjort, at

det forhold, at kreditfaciliteterne til Krøyers Invest ApS fremgik som et eksisterende

engagement, da koncernrammen blev bevilget, er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller

formandskabet.

Thunøgade 28

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for Krøyers Invest ApS’ køb af Thunøgade

28, Aarhus.

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag henvist til, at sparekassen bevilgede en

kassekredit på 2 mio. kr. som en specialkredit vedrørende Thunøgade 28.

Anvendelsesformålet er uoplyst, og der blev ikke etableret pant i ejendommen til sikkerhed

for kreditten.

Der er ikke under sagen fremlagt oplysninger om, hvornår og under hvilke omstændigheder

ejendommen Thunøgade 28 er erhvervet af Krøyers Invest ApS.

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008, der vedrører C-Holding Group ApS, og hvor

sparekassens engagement med Krøyers Invest ApS under sammenhængende engagementer er

opgjort til ca. 52,9 mio. kr., er det angivet, at ejendommen Thunøgade er solgt med et provenu

på 4 mio. kr., og at der som ny sikkerhed meddeles transport i provenuet fra Thunøgade.

Sikkerhedsværdien af de nye sikkerheder er angivet til 0 kr. Med



/

- 799 -

låneindstilling nr. 9966 er der bl.a. fremlagt en sikkerhedsoversigt. Det fremgår af

sikkerhedsoversigten bl.a., at der af Krøyers Invest ApS var stillet sikkerhed ved et

ejerpantebrev på 2 mio. kr. i Thunøgade 28, Aarhus, med en angivet handelspris i 2007 på

10,3 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%. Sikkerhedsværdien på ejerpantebrevet er angivet

til 2 mio. kr.

I en låneindstilling af 31. maj 2008 vedrørende Krøyers Invest ApS, der er udarbejdet af

Vidne 5 til brug for Finanstilsynet, er det angivet, at der er en eksisterende kredit på 2 mio. kr.

vedrørende Thunøgade. Det fremgår af teksten i låneindstillingen, at ejendommen Thunøgade

er solgt for 14,75 mio. kr., og at køberen har overtaget foranstående gæld og deponerer

restkøbesummen senest den 1. juli 2008. Der er ikke oplysninger om, hvorvidt denne

deponering blev foretaget og om årsagen til, at ejendomshandlen eventuelt ikke blev

gennemført.

Ifølge en kassekreditkontrakt af 4. august 2008 er der ydet en kredit på 2 mio. kr. til Krøyers

Invest ApS. Det er angivet i kontrakten, at den vedrører Thunøgade, og at der er stillet pant i

henhold til særskilte håndpantsætningserklæringer af 21. maj 2007, 11. januar 2008, 7. april

2008, 14. april 2008 og 19. maj 2008. Det er også angivet, at der er tale om en ændring af en

bestående kredit, men hverken den tidligere kreditkontrakt eller de angivne

håndpantsætningserklæringer er fremlagt.

Sagsøgte 1 har vedrørende dette engagement bl.a. forklaret, at ejendommen i Thunøgade i

Aarhus ikke siger ham noget, men at det fremgår af låneindstillingen af 19. maj 2008, at

ejendommen er solgt. Han husker ikke noget om, hvorvidt der var aftale om pant i

ejendommen i Thunøgade, og om der var problemer i den forbindelse. Måske har man fravalgt

at tinglyse ejerpantebrevet, fordi ejendommen var solgt. Det var sagsbehandleren, der skrev

oplysningerne ind i sikkerhedsoversigten.

Vidne 5 har bl.a. forklaret, at han ikke husker noget om, at der skulle være et ejerpantebrev i

ejendommen Thunøgade, der ikke var tinglyst. Notatet fra 6. februar 2009 herom er lavet efter

hans fratræden.

Det er som anført ovenfor uoplyst, hvornår og under hvilke omstændigheder ejendommen

Thunøgade 28 er erhvervet af Krøyers Invest ApS. Det kan heller ikke fastlægges nærmere,

hvilken finansiering sparekassen har ydet i forbindelse med erhvervelsen af



/

- 800 -

ejendommen. Endelig er det uoplyst, hvad der skete i relation til salget af ejendommen, der

var anført under oplysningerne i låneindstillingerne af 19. maj 2008 og 31. maj 2008.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemapperne for Krøyers Invest ApS og C-Holding

Group ApS indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i

sparekassen på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke

fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til Krøyers Invest ApS med relation til Thunøgade 28 er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet. Det er heller ikke godtgjort, at det

forhold, at kreditfaciliteterne til Krøyers Invest ApS fremgik som et eksisterende engagement,

da koncernrammen blev bevilget, er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Ny Munkegade 79

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for Krøyers Invest ApS’ køb af Ny

Munkegade 79, Aarhus.

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag navnlig henvist til, at ejendommen var tom og

uudlejet, da den blev købt af Krøyers Invest ApS for 9 mio. kr. Ejendommen var kort tid

forinden købt af en anden kunde i sparekassen, CV Ejendomme ApS, for 6,5 mio. kr.

Sparekassen indhentede ikke en ekstern vurdering til understøttelse af, at købesummen på 9

mio. kr. svarede til ejendommens reelle værdi. Købesummen blev finansieret 100% af

sparekassen i strid med kravet om 20% egenfinansiering i koncernrammebevillingen.

Ved betinget skøde af 24. oktober 2007 erhvervede Krøyers Invest ApS ejendommen Ny

Munkegade 79 for en købesum på 9 mio. kr. Det fremgår af det betingede skøde, at

ejendommen stod tom, og at købesummen skulle berigtiges kontant på nærmere aftalte vilkår.

Ejendommen blev købt af CV Ejendomme ApS, der selv havde erhvervet ejendommen ved

skøde af 1. august 2006 for 6,5 mio. kr.



/

- 801 -

Der er fremlagt et notat af 24. september 2007, der må forstås som et budget over forventede

fremtidige lejeindtægter i ejendommen. Det er angivet heri, at den samlede årlige husleje vil

udgøre 430.800 kr. og 377.678 kr. efter fradrag af driftsudgifter.

I brev af 12. november 2007 fra Vidne 10, Sparekasse, til Sparekassen Himmerland A/S,

Aarhus, er det meddelt, at sparekassen har deponeret 9 mio. kr. på en konto i Sparekassen

Himmerland vedrørende Krøyers Invest ApS’ køb af ejendommen, og at beløbet er deponeret,

indtil der foreligger endeligt anmærkningsfrit skøde, og det betingede skødes øvrige

betingelser er opfyldt.

Der er ikke fremlagt oplysninger i form af lånedokumenter eller kontoudtog, der gør det

muligt at fastslå, hvorvidt det beløb på 9 mio. kr., der blev deponeret den 12. november 2007,

stammer fra et lån eller en kredit ydet af sparekassen til Krøyers Invest ApS. Der er heller ikke

oplysninger i senere låneindstillinger, der understøtter Finansiel Stabilitets synspunkt om, at

købesummen blev finansieret 100% af sparekassen.

I en sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008,

er det angivet, at der er håndpant i et ejerpantebrev på 2,424 mio. kr. med pant i Ny

Munkegade 79. Det fremgår, at der er 4,789 mio. kr. i restgæld på prioriteterne, og

ejendommens handelspris er beregnet ud fra en nettoleje på 324.000 kr.

I en låneindstilling af 31. maj 2008 vedrørende Krøyers Invest ApS, der er udarbejdet af

Vidne 5 til brug for Finanstilsynet, er det angivet, at der er et eksisterende udlandslån på 2,225

mio. kr. med relation til Ny Munkegade 79, og i teksten i låneindstillingen er det samtidig

angivet, at der er hjemtaget kreditforeningslån i ejendommen til nedbringelse af udlandslånet

til 2,225 mio. kr. Det fremgår ikke, hvad udlandslånet oprindeligt lød på, og hvornår det er

ydet.

Sagsøgte 1 har vedrørende dette engagement bl.a. forklaret, at han ikke husker noget om

ejendommen Ny Munkegade i Aarhus. Det siger ham ikke noget, at ejendommen skulle være

handlet til en opskruet pris. Hvis sparekassen har bevilget finansiering til købet, har der været

en mæglervurdering, og de har også holdt prisen op mod de budgetterede lejeindtægter.

Købsprisen på 9 mio. kr. var ikke en opskruet pris. Han kan ikke huske, om han har godkendt

den lånesag, hvor CV Ejendomme ApS videresolgte ejendommen til Krøyers Invest ApS. Han

har ikke kendskab til handlen. Tallene i



/

- 802 -

budgettet må være forventede tal efter en ombygning af ejendommen. Hvis ejendommen er

købt for 6 mio. kr. og solgt for over 9 mio. kr., har dette været dokumenteret f.eks. gennem en

mæglervurdering, men han husker det ikke konkret. Der må være en årsag til, at ejendommen

er steget i værdi.

Vidne 5 har bl.a. forklaret, at ejendommen vist var en udlejningsejendom. Opstillingen over

lejeindtægter må være udtryk for forventet fremtidig leje efter ombygning. Han husker det

ikke konkret, men i et tilfælde som dette ville sparekassen normalt se på lejeniveauet for

tilsvarende ejendomme i området. Han formoder, at sparekassen ud fra det foreliggende

materiale, herunder oplysningerne om forventet leje, har vurderet, om overdragelsessummen

var realistisk.

Det er som anført ovenfor uoplyst, hvilken finansiering sparekassen ydede i forbindelse med

erhvervelsen af ejendommen, og hvornår denne finansiering fandt sted.

Der er ikke fremlagt en vurdering af ejendommens værdi på købstidspunktet, men Nybolig

Erhverv Århus anslog i januar 2010 – efter finanskrisen – ejendommens salgsværdi til ca. 6,15

mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemapperne for Krøyers Invest ApS og C-Holding

Group ApS indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i

sparekassen på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke

fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til Krøyers Invest ApS med relation til Ny Munkegade 79 er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Hjelmensgade 13

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for Krøyers Invest ApS’ køb af

Hjelmensgade 13, Aarhus.



/

- 803 -

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag navnlig henvist til, at sparekassens finansiering

af købet baserer sig på et uforsvarligt grundlag. Der er ikke stillet krav om egenfinansiering på

20%, og der er ikke indhentet en ekstern vurdering af markedsværdien eller foretaget

rentabilitets- eller afkastberegninger til trods for, at ejendommen blev købt for 7,5 mio. kr. af

CV Ejendomme ApS, der havde erhvervet ejendommen 14 måneder forinden for 5,8 mio. kr.

Ved betinget skøde af 13. august 2007 erhvervede Krøyers Invest ApS ejendommen

Hjelmensgade 13 af CV Ejendomme ApS for en købesum på 7,5 mio. kr. Det fremgår af

skødet, at Krøyers Invest ApS skulle overtage et lån i Realkredit Danmark oprindeligt stort

4,64 mio. kr., mens den resterende købesum skulle betales kontant.

I brev af 24. august 2007 fra Vidne 10, Sparekasse, til Danske Bank, Aarhus, er det meddelt,

at sparekassen har deponeret restkøbesummen på 2,86 mio. kr., og at beløbet er deponeret,

indtil der foreligger endeligt anmærkningsfrit skøde. Det er samtidig angivet, at en

gældsovertagelseserklæring er sendt til Realkredit Danmark.

Der er ikke fremlagt oplysninger i form af lånedokumenter eller kontoudtog, der gør det

muligt at fastslå, hvorvidt det beløb på 2,86 mio. kr., der blev deponeret den 24. august 2007,

stammer fra et lån eller en kredit ydet af sparekassen til Krøyers Invest ApS. Der er heller ikke

oplysninger i senere låneindstillinger, der understøtter Finansiel Stabilitets synspunkt om, at

Krøyers Invest ApS ikke har bidraget med en egenfinansiering på 20% ved købet.

I en sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober

2007, er det anført, at sparekassen har sikkerhed i et ejerpantebrev på 2,9 mio. kr. med pant i

Hjelmensgade 13. I en sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstilling nr.

9966 af 19. maj 2008, er samme oplysning anført, men det er nu angivet, at handelspris er

beregnet ud fra en årlig nettoleje på 336.000 kr. I en låneindstilling af 31. maj 2008

vedrørende Krøyers Invest ApS, der er udarbejdet af Vidne 5 til brug for Finanstilsynet, er det

angivet, at der er en eksisterende kredit på 1,55 mio. kr. med relation til Hjelmensgade, og i

teksten i låneindstillingen er det samtidig angivet, at kreditten er indfriet ved dels tillægslån i

RD og dels ciborlån. Det fremgår ikke, hvad kreditten oprindeligt lød på, og hvornår den er

ydet.



/

- 804 -

Ifølge et gældsbrev af 7. maj 2008 er der ydet et ciborlån på 1,55 mio. kr. til Krøyers Invest

ApS, Konto nr. 45. Det er angivet i gældsbrevet, at dette vedrører Hjelmensgade 13, og at der

er stillet pant i henhold til særskilte

håndpantsætningserklæringer af 21. maj 2007, 3. august 2007, 11. januar 2008, 7. april 2008

og 14. april 2008.

Sagsøgte 1 har vedrørende dette engagement bl.a. forklaret, han ikke husker noget om handlen

med ejendommen i Hjelmensgade i Aarhus. Forevist betinget skøde kan han konstatere, at

ejendommen blev solgt af CV Ejendomme ApS til Krøyers Invest ApS. Generelt indhentede

de mæglervurdering og foretog rentabilitetsvurdering i forbindelse med bevilling af et projekt

som dette. Selvom han ikke husker den konkrete sag, er han sikker på, at dette materiale forelå

i lånesagen. Han husker ikke noget om, at C-Holding Group ApS og CV Ejendomme ApS

handlede ejendomme indbyrdes.

Det er som anført ovenfor uoplyst, hvilken finansiering sparekassen ydede i forbindelse med

erhvervelsen af ejendommen, og hvornår denne finansiering fandt sted.

Der er ikke fremlagt en vurdering af ejendommens værdi på købstidspunktet, men Nybolig

Erhverv Århus anslog i januar 2010 – efter finanskrisen – ejendommens salgsværdi til ca. 6,19

mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemapperne for Krøyers Invest ApS og C-Holding

Group ApS indeholdt materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i

sparekassen på udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke

fremlagt indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til Krøyers Invest ApS med relation til Hjelmensgade 13 er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet. Det er heller ikke godtgjort, at det

forhold, at kreditfaciliteterne til Krøyers Invest ApS fremgik som et eksisterende engagement,

da koncernrammen blev bevilget, er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.



/

- 805 -

Frederiks Allé 60

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for C-Holding Group ApS’ køb af Frederiks

Allé 60, Aarhus.

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag navnlig henvist til, at C-Holding Group ApS

købte ejendommen i 2007 af CV Ejendomme ApS for 16,2 mio.kr. CV Ejendomme ApS

havde erhvervet ejendommen i 2005 for 11 mio. kr. Baseret på en afkastmodel var der ikke

grundlag for dette spring i handelsprisen, idet Nybolig efterfølgende på baggrund af nettolejen

vurderede handelsprisen til 10,7 mio. kr.

C-Holding Group ApS købte ejendommen Frederiks Allé 60 for 16,2 mio. kr. af CV

Ejendomme ApS i henhold til skøde tinglyst den 27. juli 2007. Det fremgår af en

endelighedspåtegning af 9. september 2008 på skødet, at købesummen er berigtiget via

modregning i C-Holding Group ApS’ tilgodehavende hos CV Ejendomme ApS. CV

Ejendomme ApS havde selv fået tinglyst adkomst til ejendommen den 30. maj 2006.

Der er ikke fremlagt oplysninger i form af lånedokumenter eller kontoudtog, der gør det

muligt at fastslå, hvorvidt sparekassen har ydet finansiering til C-Holding Group ApS’

erhvervelse af ejendommen Frederiks Allé 60.

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007, der angår bevilling af en koncernramme på i alt

100 mio. kr., er det anført, at C-Holding Group ApS på daværende tidspunkt alene havde

lånefaciliteter i sparekassen på 0,2 mio. kr.

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008, der angår en driftskredit på 2 mio. kr. og en garanti

på 0,5 mio. kr. til C-Holding Group ApS, er det angivet, at C-Holding Group ApS havde et

eksisterende engagement på cirka 18 mio. kr., heraf en garanti for et udlandslån på 6,6 mio. kr.

vedrørende Frederiks Allé. Det fremgår af en medfølgende sikkerhedsoversigt, at sparekassen

bl.a. havde håndpant i et ejerpantebrev på 5 mio. kr. i Frederiks Allé 60. Der foreligger

imidlertid ingen oplysninger om, hvornår og under hvilke omstændigheder udlandslånet på

6,6 mio. kr. er ydet og om lånets relation til købet af Frederiks Allé 60. Landsretten bemærker

i den forbindelse, at der i henhold til endelighedspåtegningen på skødet ikke er erlagt nogen

kontant købesum.



/

- 806 -

Der er ikke afgivet forklaring af de implicerede medarbejdere i sparekassen om finansieringen

med tilknytning til Frederiks Allé 60.

Landsretten lægger til grund, at kundemappen for C-Holding Group ApS indeholdt materiale,

som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen på

udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til C-Holding Group ApS med relation til Frederiks Allé 60 er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Marstrandsgade 32

Dette engagement angår kreditfaciliteter til brug for C-Holding Group ApS’ køb af

Marstrandsgade 32, Aarhus.

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag navnlig henvist til, at C-Holding Group ApS

købte ejendommen for 9,3 mio. kr. af Virksomhed ApS 1, der kort forinden havde erhvervet

ejendommen for 7,95 mio. kr. Baseret på en afkastmodel var der ikke grundlag for dette spring

i handelsprisen.

C-Holding Group ApS købte ejendommen Marstrandsgade 32 for 9,3 mio. kr. af Virksomhed

ApS 1 ved betinget skøde af den 25. august 2005. Det fremgår af en endelighedspåtegning af

30. november 2007 på skødet, at købesummen er berigtiget ved hjemtagelse af nyt

kreditforeningslån på 6,5 mio. kr. og kontant betaling af 2,8 mio. kr. Virksomhed ApS 1 havde

selv fået tinglyst adkomst til ejendommen i henhold til et skøde af 11. januar 2005 for en

købesum på 7,95 mio. kr.

Der er ikke fremlagt oplysninger i form af lånedokumenter eller kontoudtog, der gør det

muligt at fastslå, hvorvidt sparekassen ydede finansiering til C-Holding Group ApS’

erhvervelse af ejendommen Marstrandsgade 32.

I låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober 2007, der angår bevilling af en koncernramme på i



/

- 807 -

alt 100 mio. kr., er det anført, at C-Holding Group ApS på daværende tidspunkt alene havde

lånefaciliteter i sparekassen på 0,2 mio. kr.

I låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008, der angår en driftskredit på 2 mio. kr. og en garanti

på 0,5 mio. kr. til C-Holding Group ApS, er det angivet, at C-Holding Group ApS havde et

eksisterende engagement på cirka 18 mio. kr., heraf et lån på 0,98 mio. kr. vedrørende

Marstrandsgade. Det fremgår af en medfølgende sikkerhedsoversigt, at sparekassen bl.a.

havde håndpant i et ejerpantebrev på 1 mio. kr. i Marstrandsgade 32. Der foreligger imidlertid

ingen oplysninger om, hvornår og under hvilke omstændigheder lånet på 0,98 mio. kr. er ydet

og om lånets relation til købet af Marstrandsgade 32.

Der er ikke afgivet forklaring af de implicerede medarbejdere i sparekassen om finansieringen

med tilknytning til Marstrandsgade 32.

Som angivet i endelighedspåtegningen er en væsentlig del af købesummen finansieret ved

optagelse af et nyt kreditforeningslån. Vidne 19 har forklaret, at der ved realkreditfinansiering

– modsat bankfinansiering – er særlige krav om besigtigelse og vurdering.

Der er ikke fremlagt en vurdering af ejendommens værdi på købstidspunktet, men Nybolig

Erhverv Århus anslog i januar 2010 – efter finanskrisen – ejendommens salgsværdi til knap 8

mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for C-Holding Group ApS indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen på

udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

meddelelse af kreditfaciliteter til C-Holding Group ApS med relation til Marstrandsgade 32 er

ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Knudrisgade 36



/

- 808 -

Dette engagement angår bevilling af kreditfaciliteter til brug for C-Holding Group ApS’ køb

af Knudrisgade 36, Aarhus.

Finansiel Stabilitet har som ansvarsgrundlag navnlig henvist til, at C-Holding Group ApS

købte ejendommen i 2006 for 7,1 mio. kr. af CV Ejendomme ApS. Vurderinger foretaget på

baggrund af ejendommens lejeindtægter ved det efterfølgende salg viser, at denne købspris var

langt over markedsprisen. En rentabilitetsberegning på købstidspunkt ville have afdækket

dette.

C-Holding Group ApS købte ejendommen Knudrisgade 36 for 7,1 mio. kr. af CV Ejendomme

ApS ved endeligt skøde tinglyst den 18. september 2006. CV Ejendomme ApS havde selv fået

tinglyst adkomst til ejendommen den 21. februar 2006.

Finansieringen af købet af Knudrisgade 36 har ikke umiddelbar tilknytning til bevillingen af

en koncernramme på i alt 100 mio. kr. til C-Holding Group ApS, idet sparekassens

finansiering af købet af Knudrisgade 36 allerede var bevilget af bestyrelsen ved låneindstilling

nr. 9748 af 25. august 2006.

Låneindstilling nr. 9748 er udarbejdet den 25. august 2006 af Vidne 5 og angår bl.a. en kredit

på 7,1 mio. kr. til C-Holding Group ApS og Virksomhed ApS 1 vedrørende Knudrisgade 36. I

rubrikken ”Indstilling” er bl.a. anført følgende:

”Virksomhed ApS 1 og C-Holding Group ApS køber ejendommen Knuriisgade
36 i Århus for 7,1 mio. kr. Ejendommen sælges for 9,1 mio. kr. i en pulje af
ejendomme på 180 mio. kr.
…”

Låneindstilling nr. 9748 er underskrevet af Sagsøgte 1 og Vidne 5 den 25. august 2006.

Låneindstillingen blev bevilget af bestyrelsen den 19. september 2006. Det fremgår af

tilhørende sikkerhedsoversigt, at der var pant i et ejerpantebrev på 7,1 mio. kr. i Knudrisgade

36 med en angivet handelspris på 7,1 mio. kr. og en belåningsprocent på 90%.

Sikkerhedsværdien af ejerpantebrevet er angivet til 6,39 mio. kr. Samme oplysninger fremgår

af en sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstilling nr. 9887 af 5. oktober

2007 vedrørende bevilling af en koncernramme på i alt 100 mio. kr. til C-Holding Group ApS.



/

- 809 -

I en sikkerhedsoversigt, der er fremlagt sammen med låneindstilling nr. 9966 af 19. maj 2008,

er det angivet, at der var pant i et ejerpantebrev på 2,822 mio. kr. i Knudrisgade 36.

Sikkerhedsværdien af ejendommen er beregnet til 5,616 mio. kr. ud fra en nettoleje på

312.000 kr., der er ganget med faktor 18. Det er angivet, at der er 4,29 mio. kr. i restgæld på

prioriteter. I selve låneindstillingen er det samtidig anført, at C-Holding Group ApS er i gang

med at hjemtage kreditforeningslån til nedbringelse af engagementet i sparekassen. Der er

ikke fremlagt nærmere oplysninger om den angivne nettoleje på ejendommen eller om

optagelsen af kreditforeningslån.

I en låneindstilling af 31. maj 2008, der er udarbejdet af Vidne 5 til brug for Finanstilsynet, er

det anført, at der er et eksisterende ciborlån på 2,85 mio. kr.

vedrørende Knudrisgade 36, og at kreditten på 7,1 mio. kr. er indfriet dels ved hjemtagelse af

kreditforeningslån og dels ved ciborlånet på 2,85 mio. kr.

Der er ikke afgivet forklaring af de implicerede medarbejdere i sparekassen om finansieringen

med tilknytning til Knudrisgade 36.

Som tidligere anført har finansieringen af købet af Knudrisgade 36 ikke umiddelbar

tilknytning til bevillingen af en koncernramme på i alt 100 mio. kr. til C-Holding Group ApS,

idet sparekassens finansiering af købet af Knudrisgade 36 allerede var bevilget af bestyrelsen

ved låneindstilling nr. 9748 af 25. august 2006. I denne låneindstilling er det oplyst, at

ejendommen allerede var videresolgt for 9,1 mio. kr. Der er imidlertid ikke fremlagt

oplysninger om dette videresalg, herunder om årsagen til at dette øjensynligt ikke blev

gennemført. Det er heller ikke fremlagt oplysninger om vurderingsgrundlag mv. i forbindelse

med, at der senere er optaget kreditforeningslån i ejendommen til nedbringelse af C-Holding

Group ApS’ engagement i sparekassen.

Der er ikke fremlagt en vurdering af ejendommens værdi på købstidspunktet, men der er i

2008 bevilget kreditforeningslån på ca. 4,3 mio. kr. i ejendommen, og Nybolig Erhverv Århus

anslog i januar 2010 – efter finanskrisen – ejendommens salgsværdi til ca. 4,9 mio. kr.

Samlet lægger landsretten til grund, at kundemappen for C-Holding Group ApS indeholdt

materiale, som er indgået i det samlede grundlag, der har befundet sig i sparekassen på

udbetalingstidspunktet. Finansiel Stabilitet har – trods opfordret hertil – ikke fremlagt



/

- 810 -

indholdet af kundemapperne. Den bevismæssige uklarhed i forhold til indholdet af

kundemapperne og dermed forsvarligheden af det samlede bevillingsgrundlag må under de

foreliggende omstændigheder komme Finansiel Stabilitet til skade.

Under disse omstændigheder er det ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at sparekassens

bevilling af kreditfaciliteter med relation til Knudrisgade 36 er ansvarspådragende for

Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Konklusion

Efter det ovenfor anførte har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller

Sagsøgte 3 har handlet ansvarspådragende ved bevillingen af koncernrammen til C-Holding

Group ApS eller ved långivningen til de nævnte ejendomme.

7.6.3.3 CV Ejendomme ApS – rammebevilling

Dette engagement angår spørgsmålet, om det var ansvarspådragende for sparekassens direktør

og formandskab at bevilge en koncernramme på 50 mio. kr. til CV Ejendomme ApS og

Person 23.

Finansiel Stabilitet har navnlig gjort gældende, at bevillingen er foretaget på et mangelfuldt

bevillingsgrundlag, og at Sagsøgte 1 har handlet ansvarspådragende ved at bevilge en

kreditramme på 50 mio. kr. til CV Ejendomme ApS og Person 23 til aktivbaseret finansiering

uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af rammen eller sikre eller foranledige den

fornødne kontrol med den efterfølgende anvendelse af rammen. Derved blev bestyrelsen

afskåret fra at vurdere og godkende kreditrisikoen ved de konkrete lån, som rammen gav

mulighed for. Formandskabet har handlet ansvarspådragende ved at bevilge rammen uden at

opstille klare retningslinjer for udnyttelsen heraf og derved reelt at frasige sig opgaven med

den konkrete vurdering af kreditrisikoen forbundet med de lån, som rammen gav mulighed

for.

Ved låneindstilling nr. 9881, der er udarbejdet af Vidne 5 den 4.

september 2007, blev CV Ejendomme ApS og Person 23 bevilget en koncernramme på i alt

50 mio. kr. Rubrikken ”Indstilling” indeholder følgende oplysninger:



/

- 811 -

” Bevilgning af koncernramme på 50 mio.kr.

Vores engagement med firmaet/Person 23 har før været på ca. 50 mio.kr. uden
anledning til anmærkninger. Vi kan med denne koncernramme give et hurtigt
tilsagn, hvilket kan give os den rigtige pris på de rigtige ejendomme.

Vi har aftalt en overdækning som "præmie" for at få denne koncernramme.”

Ifølge låneindstillingen skulle der i forbindelse med koncernrammen meddeles sparekassen

sikkerheder i form af ”Overdækning – pant i 1 stk. Krøyer lejlighed i Skagen” med en

sikkerhedsværdi på 4,5 mio. kr., ”Pant i ejendomme – vurdering 90%” med en

sikkerhedsværdi på 45 mio. kr. og ”Kaution af Person 23 for firmaets engagement” værdiansat

til 0 kr. Der er om status på det sammenhængende engagement anført, at CV Ejendomme ApS

havde en kredit på 9,842 mio. kr., hvoraf 6,486 mio. kr. var udnyttet. De sikkerheder, der var

stillet herfor, var værdiansat til 14,615 mio. kr. Person 23 havde en kredit på 1,348 mio. kr.,

for hvilken der var sikkerheder for 3 mio. kr. Af kreditrammen på 50 mio. kr. var ifølge

låneindstillingen udnyttet 7,834 mio. kr. Der er indeholdt følgende ”Debitoroplysninger” :

”Person 23 er forsikringsmægler, og er ansat ved Tryg Forsikring. Person 23 har
i 2006 hævet i firmaet til sin pensionsordning ca. 1 mio.kr. men i øvrigt ingen
løn.

Firamet og Person 23 selv investerer i ejendomme, hvor primært er med henblik
på salg.

Koncernrammen vil blive revurderet hvert år i forbindelse med det årlige
regnskabsmøde - forventes at blive i juni måned.”

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigter, regnskabsanalyse og

dækningsbidragsberegning, som nærmere gengivet i afsnittet om rammebevillinger i

sagsfremstillingen. Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 5. september 2007, og

der er afkrydset i rubrikken ”Bevilget” . Det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 18.

september 2007, at låneindstilling nr. 9881 var bevilget som en presserende sag.

Sagsøgte 1 har om koncernrammen til CV ejendomme ApS bl.a. forklaret, at han ikke konkret

husker baggrunden for, at de valgte at tildele kunden en intern koncernramme på 50 mio. kr.

Som det fremgår af indstillingen, skulle koncernrammen ligesom alle andre engagementer

revurderes årligt, når kundens årsregnskab forelå. Bemærkningen om, at de



/

- 812 -

havde aftalt en overdækning som præmie for at få denne koncernramme kunne tyde på, at man

har oplyst kunden om koncernrammen. Præmien bestod i, at kunden kunne få et hurtigere svar

på en ny sag, end han ellers ville kunne få. Hvert enkelt projekt under koncernrammen skulle

dog fortsat vurderes og dokumenteres på samme måde som uden en koncernramme. Som det

fremgår af dækningsbidragsberegningen, gav engagementet en god indtjening til sparekassen.

Forevist låneindstilling af 14. april 2008 har han forklaret, at lånerammen på 50 mio. kr. faldt

væk, fordi kundens samlede låneønske her oversteg lånerammen. Han kan ikke huske, hvor

stort engagementet med kunden var i oktober 2008. Bevilling af en koncernramme var ikke

udtryk for, at man delegerede bevillingskompetencen for konkrete lån nedad i organisationen.

Nye lån under koncernrammen skulle fortsat bevilges efter samme regler som uden

koncernramme. Der blev bevilget en intern koncernramme. Hvis der kom et godt tilbud på en

ejendom, gav rammen Person 23 mulighed for at handle hurtigt og købe en ejendom, idet han

kunne forvente at få bevilget finansieringen, hvis sparekassens regler for sikkerheder var

overholdt.

Vidne 5 har bl.a. forklaret, at han godt kan huske, at Person 23 og CV Ejendomme ApS fik

bevilget en koncernramme. Som långiver vil man altid gerne have mulighed for at agere

hurtigt, og han kan af teksten i indstillingen se, at kunden havde gjort dem opmærksom på, at

han måske kunne få gennemført en god handel, hvis han kunne agere hurtigt. Det var i sidste

ende sparekassen, der skulle vurdere, om prisen på en ejendom var rigtig. Han kan ikke

forklare, hvorfor der ikke er beskrevet noget om egenfinansiering i låneindstillingen. Det er

muligt, at der har ligget et notat om dette i sagen. Han erindrer ikke, at der var konkrete

skriftlige retningslinjer om disse rammer, men som han husker det, vendte de altid en lånesag

inden for koncernrammen med enten Sagsøgte 1 eller bestyrelsen. I det konkrete tilfælde kan

han ikke sige, om koncernrammen er kommunikeret ud til kunden, men det gjorde de normalt

ikke. Han husker ikke, om koncernrammen hurtigt blev udnyttet. Han er sikker på, at

lånesager inden for denne koncernramme har været forbi hans bord, men det er ikke sikkert, at

han har stået for selve dokumentbehandlingen.

Som anført ovenfor i afsnittet ”Generelt om rammebevillinger i Sparekasse” giver en samlet

vurdering af bevisførelsen om anvendelse af rammebevillinger og betydningen heraf ikke

tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en rammebevilling i sparekassen indebar andet end en

intern ramme, eller at rammebevillingen medførte en ændring af



/

- 813 -

bevillingskompetencen. Bevisførelsen vedrørende rammebevillingen til CV Ejendomme ApS

giver ikke grundlag for en anden bevisvurdering vedrørende denne konkrete rammebevilling.

Det er allerede på den baggrund ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at rammebevillingen på

50 mio. kr. til CV Ejendomme ApS og Person 23 er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller

formandskabet.

Det kan lægges til grund, at koncernrammen på 50 mio. kr. til CV Ejendomme ApS og Person

23 blev udnyttet ved senere långivning til konkrete ejendomsprojekter. Det fremgår således af

låneindstilling nr. 9956, der er udarbejdet af Vidne 5 den 14. april 2008, at CV Ejendomme

ApS’ eksisterende engagement på daværende tidspunkt udgjorde 47,875 mio. kr. med

sikkerheder vurderet til 45,111 mio. kr., mens Person 23's eksisterende engagement udgjorde

4,501 mio. kr. med sikkerheder vurderet til 5 mio. kr.

Der er ikke fremlagt nærmere oplysninger om de lån, der er ydet til CV Ejendomme ApS i

perioden efter rammebevillingen og frem til låneindstilling nr. 9956 af 14. april 2008 og om

de konkrete ejendomme, som lånene er ydet til. Finansiel Stabilitet har heller ikke gjort

nærmere ansvarspådragende forhold gældende vedrørende den konkrete långivning efter

rammebevillingen. Landsretten bemærker i øvrigt, at sparekassens engagement med CV

Ejendomme ApS ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008, hvor engagementet blev

opgjort til ca. 58,5 mio. kr. med en blankoandel på ca. 13,5 mio. kr., fik karakteren 2a med en

tabssandsynlighed på 10%.

Samlet er det således ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 eller

Sagsøgte 3 har handlet ansvarspådragende i relation til rammebevillingen på 50 mio. kr. til CV

Ejendomme ApS og Person 23.

7.6.3.4 Captil Invest ApS – rammebevilling

Dette engagement angår spørgsmålet, om det var ansvarspådragende for direktøren og

formandskabet at bevilge en koncernramme på 75 mio. kr. til Captil Invest ApS og Person 18

og senere forhøje rammen til 90 mio. kr.



/

- 814 -

Finansiel Stabilitet har navnlig gjort gældende, at bevillingerne er foretaget på et mangelfuldt

bevillingsgrundlag, og at Sagsøgte 1 har handlet ansvarspådragende ved at bevilge en

kreditramme på 90 mio. kr. til Person 18 og Captil Invest-koncernen til aktivbaseret

finansiering uden at opstille klare retningslinjer for udnyttelsen af rammen, uden at stille krav

om egenfinansiering og uden at sikre eller foranledige den fornødne kontrol med den

efterfølgende anvendelse af rammen. Sparekassen kom derved til at bære hele risikoen for, om

de konkrete projekter med salg af sommerhusgrunde og grunde til helårsbeboelse kunne

realiseres. Formandskabet har handlet ansvarspådragende ved at bevilge rammen uden at

opstille klare retningslinjer for udnyttelsen heraf og derved reelt at frasige sig opgaven med

den konkrete vurdering af kreditrisikoen forbundet med de lån, som rammen gav mulighed

for. Det er en skærpende omstændighed for både Sagsøgte 1 og formandskabet, at

bevillingerne blev givet i strid med sparekassens egen kreditpolitik, hvor det af pkt. 2.2

fremgår, at sparekassen kun ved absolut risikofrie engagementer ønskede at optræde som

enekreditor.

Låneindstilling nr. 9869, der er udarbejdet af Vidne 5 den 25. juni 2007, angår en

koncernramme på 75 mio. kr. til Captil Invest ApS. Af rubrikken ”Indstilling” fremgår

følgende:

”Koncernrammen ønskes for at skabe flexibilitet og mulighed for hurtigt at
reagerer overfor kunden.

Det nuværende engagement er tkr. 72.341 med træk tkr. 46.670, sikkerheder tkr.
55.816.

Koncernrammen revurderes hvert år i januar/februar måned efter
regnskabsmøde med kunden.”

Ifølge låneindstillingen var koncernrammen på 75 mio. kr. til ”Person 18 privat og hans

selskaber” . Sikkerhederne skulle bestå af ”kaution af ejer og de øvrige selskaber, Pant i

grunde, ejendomme, aktier og evt. (sælger)pantebreve” . Sikkerhederne var værdiansat til 67,5

mio. kr. Videre fremgår om ”status på sammenhængende engagementer pt. inkl. tilsagn” en

kredit på 2,9 mio. kr. til Person 18, en kredit på 1,3 mio. kr. til Person 24, som var udnyttet

med 1,401 mio. kr., en kredit på 3,267 mio. kr. til Captil Invest ApS, en kredit på 55,051 mio.

kr. til Virksomhed ApS 2 og en kredit på 9,823 mio. kr. til Næstvedparken Holding A/S.



/

- 815 -

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigter, regnskabsanalyser og

dækningsbidragsberegninger, som nærmere gengivet i afsnittet om rammebevillinger i

sagsfremstillingen. Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 25. juni 2007. Det

fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 14. august 2007, at lånesagen var bevilget som

presserende.

Låneindstilling nr. 9877, der er udarbejdet af Vidne 5 den 3. september 2007, angår en

forhøjelse af koncernrammen med 15 mio. kr. til 90 mio. kr. Rubrikken ”Indstilling”

indeholder følgende oplysninger om baggrunden for forhøjelse af rammebevillingen:

”Person 18 mener, at der er stort potentiale for firmaet på markedet for
helårshuse. Koncernrammen ønskes forhøjet til 90 mio.kr., da Person 18 vil
købe 5 helårsgrunde (Aalborg + Støvring) + lave 1 el. 2 prøvehuse på egne
grunde.

Købere af helårshuse har oftest allerede en grund, hvorfor det er firmaets
udgangspunkt, at der kun opføres huse på egne grunde, hvor projektet er solgt
på forhånd.

Koncernrammen revurderes hvert år i januar/februar måned efter
regnskabsmøde med kunden.”

Ifølge låneindstillingen skulle sikkerhederne ændres, idet sparekassen skulle have ”pant i

helårsgrunde (købspris ca. 6 mio.kr. * 90%” , der var værdiansat til 5,4 mio. kr., og ”+ kaution

af ejer og de øvrige selskaber” . Af rubrikken med angivelse af den eksisterende kredit

fremgår koncernrammen på 75 mio. kr. med sikkerheder værdiansat til 63,756 mio. kr. Det er

anført, at status på engagementerne p.t. var en kredit på 2,867 mio. kr. til Person 18, 1,5 mio.

kr. til Person 24, 3,253 mio. kr. til Captil Invest ApS, 52,383 mio. kr. til Virksomhed ApS 2,

9,097 mio. kr. til Næstvedparken Holding A/S. Videre fremgår det, at kreditterne var trukket

med i alt 35,140 mio. kr.

Der er sammen med låneindstillingen fremlagt sikkerhedsoversigter, regnskabsanalyser og

dækningsbidragsberegninger, som nærmere beskrevet i afsnittet om rammebevillinger i

sagsfremstillingen. Sagsøgte 1 har underskrevet låneindstillingen den 3. september 2007. Det

fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 18. september 2007, at lånesagen var tilsagt

inden for 25%-grænsen.

Sagsøgte 1 har om koncernrammen til Captil Invest ApS og Person 18 bl.a.



/

- 816 -

forklaret, at de lavede en intern koncernramme på Person 18, og de fandt en ramme på 75 mio.

kr. passende i forhold til hans aktiviteter. Han har ikke meldt rammebeløbet ud til Person 18.

Blankoandelen på 7,5 mio. kr. var forsvarlig. Bemærkningen i låneindstillingen om, at

sikkerhedsværdien af sommerhusgrundene ikke blev opskrevet løbende ved ratebetalinger, var

udtryk for forsigtighed fra sparekassens side. Han har ikke deltaget i møder med Person 18

med gennemgang af indleveret regnskab og revurdering af koncernrammen, men han har

deltaget i møder med Person 18, hvor de har besigtiget forskellige projekter. Han husker ikke

konkret, hvorfor de forhøjede koncernrammen med 15 mio. kr., når der alene var trukket 35

mio. kr. ud af koncernrammen på 75 mio. kr. Det skyldes nok, at Person 18 havde fået øje på

et nyt grundstykke. Oplysningen om, at firmaet som udgangspunkt kun opførte huse på egne

grunde, når projektet var solgt på forhånd, havde de fået fra kunden. Bevillingen var

forsvarlig, da den tidligere koncernramme ikke var udnyttet fuldt ud. I lånesagen har der ligget

en beskrivelse fra kunden om forretningsgrundlaget i forbindelse med købet af de første

sommerhusgrunde. Han kan ikke huske, om sparekassen stillede krav om egenfinansiering fra

Person 18 i forhold til de forskellige projekter. Der lå også rentabilitetsberegninger for hvert

enkelt sommerhus i Person 18's lånesag. Han er enig i Finanstilsynets vurdering af

engagementet med Captil Invest ApS, hvor Finanstilsynet har givet engagementet karakteren

2a. På tidspunktet for bevillingen af koncernrammen kunne man ikke sige, hvilke sikkerheder

man ville få ind, men man kunne godt sætte et kriterie op om, at man ville have sikkerheder på

90% af rammen.

Som anført ovenfor i afsnittet ”Generelt om rammebevillinger i Sparekasse” giver en samlet

vurdering af bevisførelsen om anvendelse af rammebevillinger og betydningen heraf ikke

tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en rammebevilling i sparekassen indebar andet end en

intern ramme, eller at rammebevillingen medførte en ændring af bevillingskompetencen.

Bevisførelsen vedrørende rammebevillingerne til Captil Invest ApS giver ikke grundlag for en

anden bevisvurdering.

Det er allerede på den baggrund ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at rammebevillingerne

til Captil Invest ApS og Person 18 er ansvarspådragende for Sagsøgte 1 eller formandskabet.

Det kan lægges til grund, at i hvert fald en del af koncernrammen til Captil Invest ApS var

eller blev udnyttet til långivning til konkrete ejendomsprojekter. Der er dog ikke fremlagt

nærmere oplysninger om de lån, der skulle have konkret relation til rammebevillingen, og



/

- 817 -

om de konkrete ejendomme, som lånene er ydet til. Finansiel Stabilitet har heller ikke gjort

nærmere ansvarspådragende forhold gældende vedrørende den konkrete långivning, bortset

fra selve rammebevillingerne i 2007. Landsretten bemærker i øvrigt, at sparekassens

engagement med Captil Invest ApS ved Finanstilsynets gennemgang i sommeren 2008, hvor

engagementet blev opgjort til 81 mio. kr. med en blankoandel på ca. 39,274 mio. kr., blev

tildelt karakteren 2a med en tabssandsynlighed på 5%.

Samlet er det således ikke godtgjort af Finansiel Stabilitet, at Sagsøgte 1 eller formandskabet

har handlet ansvarspådragende i relation til rammebevillingerne til Captil Invest ApS og

Person 18.

7.7 Revisionen

Finansiel Stabilitet har gjort gældende, at revisionen er solidarisk ansvarlig med Sagsøgte 1 og

formandskabet. Finansiel Stabilitet har overordnet anført, at revisionen har handlet

ansvarspådragende og i strid med god revisionsskik og god revisorskik, subsidiært at

revisionen ikke har udvist den fornødne omhu og faglige dygtighed på en række områder.

Tabene på de konkrete engagementer kunne være undgået eller begrænset, såfremt revisionen

var udført i overensstemmelse med god revisorskik, god revionsskik eller i øvrigt med den

agtpågivenhed og omhu, som med rette kan forventes af en revisor, der udfører arbejde inden

for eller uden for revisorlovens område.

Revisionen har gjort gældende, at det ikke er godtgjort, at revisionen har handlet

ansvarspådragende. Revisionen har bl.a. anført, at det er en betingelse for at statuere

erstatningsansvar for revisionen, at der foreligger et erstatningsansvar for Sagsøgte 1 eller

formandskabet. Dette følger af Højesterets dom af 24. april 2019 i sagen vedrørende Roskilde

Bank. Landsretten skal således først vurdere, om Sagsøgte 1 eller formandskabet har handlet

ansvarspådragende, og om dette har medført et tab for sparekassen. Kun i det omfang, at dette

er tilfældet, skal landsretten vurdere, om revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at

afdække disse forhold.

Højesteret afsagde den 24. april 2019 dom vedrørende sagsomkostninger til revisorerne i

sagen om Roskilde Bank (U.2019.2639H). Sagen angik for Højesteret alene, hvor meget

Finansiel Stabilitet skulle betale i sagsomkostninger til revisorerne til dækning af udgift til

advokatbistand, og om Finansiel Stabilitet skulle friholde revisorerne for de



/

- 818 -

sagsomkostninger, som revisorerne var blevet pålagt at betale til statskassen.

I dommen anførte Højesteret bl.a. følgende:

”Finansiel Stabilitets erstatningskrav mod revisorerne byggede på et
hovedanbringende om, at revisionen solidarisk med bankens direktion og
bestyrelse var erstatningsansvarlig for tab ved driften af banken indtil den 1.
august 2008. Kravet mod revisorerne angår revisionen af regnskaberne for
regnskabsårene 2005, 2006 og 2007. Ansvar for revisorerne må som
udgangspunkt forudsætte, at bankens ledelse har begået ansvarspådragende fejl,
som har ført til tab for banken, og at revisorerne har handlet ansvarspådragende
ved ikke at afdække og påpege disse forhold.”

Der er også i denne sag tale om, at Finansiel Stabilitet gør gældende, at ekstern revision er

solidarisk ansvarlig med sparekassens direktør eller formandskab. Ansvar for revisionen må

derfor i denne sag ligeledes som udgangspunkt forudsætte, at sparekassens direktør eller

formandskab har begået ansvarspådragende fejl, som har ført til tab for sparekassen, og at

revisionen har handlet ansvarspådragende ved ikke at afdække og påpege disse forhold.

Som anført ovenfor er det ikke godtgjort, at Sagsøgte 1 eller formandskabet har handlet

ansvarspådragende.

Revisionens anbringende om, at et erstatningsansvar for revisionen forudsætter

erstatningsansvar for Sagsøgte 1 eller formandskabet er ikke konkret imødegået af Finansiel

Stabilitet.

Herefter og under henvisning til landsrettens begrundelse for at frifinde Sagsøgte 1 og

formandskabet har Finansiel Stabilitet ikke godtgjort, at revisionen har udvist

ansvarspådragende adfærd, der har påført sparekassen tab. Indholdet af skønserklæringerne

kan under de foreliggende omstændigheder ikke føre til et andet resultat.

Landsretten frifinder derfor revisionen.



/

- 819 -

7.8 Opsummering

De sagsøgte, Sagsøgte 1, Sagsøgte 2, Sagsøgte 3, BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab,

Sagsøgte 4, Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 frifindes for erstatningskravet.

7.9 Sagsomkostninger

I stævningen af 23. december 2010 var der blandt andet nedlagt påstand om, at de sagsøgte in

solidum skulle betale 275 mio. kr. Dette krav blev opretholdt under forberedelsen og

hovedforhandlingen. De sagsøgte er frifundet, og Finansiel Stabilitet skal herefter betale

omkostninger til de sagsøgte.

I sager som den foreliggende om meget store værdier må sagsomkostninger til dækning af

udgift til advokatbistand fastsættes skønsmæssigt efter en vurdering af, hvad der kan anses for

rimeligt under hensyn til sagens omfang og karakter. Der skal endvidere tages hensyn til både

arbejdets omfang og det ansvar, der er forbundet med sagens førelse. I sager med flere

sagsøgte må der ved omkostningsfastsættelsen endvidere lægges vægt på, i hvilket omfang de

sagsøgte har haft mulighed for at koordinere deres arbejde under såvel sagens forberedelse

som hovedforhandlingen.

Ved fastsættelsen af sagsomkostninger må der også tages hensyn til, at revisorerne har måttet

forholde sig både til de anbringender, som Finansiel Stabilitet har gjort gældende over for de

sagsøgte ledelsesmedlemmer, og til de særlige anbringender der er gjort gældende over for

revisionen. Der må ligeledes tages hensyn til det arbejde, der for de sagsøgte og navnlig

revisorerne har været forbundet med afholdelse af syn og skøn samt indhentelse af en

supplerende skønserklæring og et responsum fra FSR - danske revisorers Responsumudvalg.

På den baggrund finder landsretten, at sagsomkostningerne til revisorerne må fastsættes til et

væsentligt højere beløb end til hvert enkelt ledelsesmedlem.

Da sagen den 13. december 2019 blev optaget til dom, havde retssagen varet ca. 9 år.

Ekstrakten kom til at omfatte ca. 25.000 sider, og hovedforhandlingen varede i 51 retsdage.

Der blev under hovedforhandlingen afgivet forklaring af 3 parter og 21 vidner. Der har

yderligere under sagen bl.a. været tvist om editionspålæg og syn og skøn. Der er afholdt flere

forberedende retsmøder.



/

- 820 -

Landsretten har beskikket advokat for Sagsøgte 2, Sagsøgte 3 og Sagsøgte 1 i medfør af

retsplejelovens § 259, stk. 3, 2. pkt.

Advokat K.L. Németh blev beskikket som advokat for Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 den 9.

oktober 2012. Efter anmodning tilbagekaldte landsretten den 14. september 2018 beskikkelsen

af advokat K.L. Németh som advokat for Sagsøgte 3 og beskikkede i stedet advokat Noaman

Azzouzi som advokat for denne.

Advokat Arvid Andersen blev beskikket som advokat for Sagsøgte 1 den 17. februar 2015.

Advokaterne har krav på salær fra statskassen for det arbejde, der er udført efter beskikkelsen.

Landsretten har derfor fordelt de beløb, som Finansiel Stabilitet skal betale i

sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 1, Sagsøgte 2 og Sagsøgte 3 til dækning af udgifter til

advokatbistand, således at en del af beløbet skal betales til statskassen, mens resten skal

betales til parten selv, jf. herved princippet i retsplejelovens § 332, stk. 1, 3. og 4. pkt.

Landsretten har efter en samlet vurdering ved afgørelsen om sagsomkostninger taget

udgangspunkt i, at salæret til en advokat for at føre hele sagen for et ledelsesmedlem bør

udgøre 5 mio. kr. + moms.

Der er ved fastsættelsen af sagsomkostninger til revisionen taget hensyn til, at advokat Søren

Halling-Overgaard og advokat Birgitte Sølvkær Olesen har repræsenteret såvel BDO som

Sagsøgte 4, og at advokat Jesper Hjetting har repræsenteret såvel Sagsøgte Revisionsfirma

ApS som Sagsøgte 5. Landsretten har i den forbindelse fået oplyst, at BDO og Sagsøgte

Revisionsfirma ApS har afholdt udgifterne til advokatbistand og bevisførelse. Da BDO og

Sagsøgte Revisionsfirma ApS er momsregistrerede, er beløbene til dækning af udgifter til

advokatbistand ikke tillagt moms.

Bortset fra BDO og Sagsøgte Revisionsfirma ApS er ingen af sagens parter momsregistrerede

i relation til denne sag.



/

- 821 -

På den anførte baggrund finder landsretten, at de beløb, som Finansiel Stabilitet skal betale i

sagsomkostninger, bør fastsættes således:

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 1 med 60.000 kr. inkl. moms til

udgifter til advokatbistand.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 1 til statskassen med i

alt 6.198.874,13 kr. Beløbet omfatter 6.190.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand

og 8.874,13 kr. til udgifter til vidneførsel.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 2 med 30.000 kr. inkl. moms til

udgifter til advokatbistand.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 2 til statskassen med

6.220.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 3 med 30.000 kr. inkl. moms til

udgifter til advokatbistand.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 3 til statskassen med

6.220.000 kr. inkl. moms til udgifter til advokatbistand.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til BDO og Sagsøgte 4 med i alt

7.854.828,28 kr. Beløbet omfatter 7.500.000 kr. ekskl. moms til udgifter til advokatbistand,

4.828,28 kr. til udgifter til vidneførsel og 350.000 kr. til udgifter til responsum ekskl. moms.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte Revisionsfirma ApS og

Sagsøgte 5 med i alt 7.500.000 kr. ekskl. moms til udgifter til advokatbistand.

I øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til nogen anden part eller til

statskassen. De sagsøgtes indbyrdes påstande om friholdelse kan ikke føre til et andet resultat.



/

- 822 -

T h i k e n d e s f o r r e t:

Sagsøgte 1, Sagsøgte 2, Sagsøgte 3, BDO Statsautoriseret Revisionsaktieselskab, Sagsøgte 4,

Sagsøgte Revisionsfirma ApS og Sagsøgte 5 frifindes.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 1 med 60.000 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 1 til statskassen med

6.198.874,13 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 2 med 30.000 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 2 til statskassen med

6.220.000 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte 3 med 30.000 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger vedrørende Sagsøgte 3 til statskassen med

6.220.000 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til BDO Statsautoriseret

Revisionsaktieselskab og Sagsøgte 4 med i alt 7.854.828,28 kr.

Finansiel Stabilitet skal betale sagsomkostninger til Sagsøgte Revisionsfirma ApS og

Sagsøgte 5 med i alt 7.500.000 kr.

I øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til nogen anden part eller til

statskassen.

Sagsomkostningerne skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8 a.

Stig Glent-Madsen Lars Christensen Lisbeth Kjærgaard



/

- 823 -

- 823 -