Tiltale for overtrædelse af straffelovens § 244, stk. 1 og straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Liv og legeme;

/

Retten i Aarhus

Udskrift af dombogen

D O M

afsagt den 4. april 2022

Rettens nr. 13-10728/2021
Politiets nr. 4200-73111-00003-21

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
Født 1960

Der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift er modtaget den 10. november 2021.

Tiltalte er tiltalt for overtrædelse af

1.
straffelovens § 244, stk. 1, vold ved i perioden fra primo marts 2021 til den 7.
juni 2021 på Adresse i By 1, flere gange at have slået Forurettede i ansigtet,
hvilket blandt andet medførte skader i form af blå mærker,

2.
straffelovens § 246, jf. § 245, stk. 1, legemsangreb af særlig rå, brutal eller
farlig karakter med døden til følge under særdeles skærpende omstændighe-der,
ved i perioden op til den 9. juni 2021 ca. kl. 06.00 på Adresse i By 1, at have
udøvet stump vold - formentlig ved slag og spark eller ved slag med en ukendt
genstand mod den værgeløse Forurettede, idet tiltalte slog hende gentagne
gange i hovedet og på kroppen, hvorved Forurettede fik 22 skader, heraf 8
skader i ansigtet, hvor hun blandt an-det blev tilføjet blødninger under
hjernehinderne med sammenpresning af hjernen til følge, alt hvorved
Forurettede døde den 10. juni 2021 kl. 14.29.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængsselstraf.

Anklagemyndigheden har endvidere i medfør af arvelovens § 48, stk. 1, ned-
lagt påstand om fortabelse af retten til arv, forsikringssummer, pensioner el-ler
andre ydelser, der var afhængige af Forurettedes død, ligesom tiltal-

Std 75274



/

side 2

tes arv, andel i forsikringssummer, pensioner eller andre ydelser, ikke må for-
øges som følge af lovovertrædelsen.

Tiltalte har nægtet sig skyldig.

Advokat Vibeke Sestrup har på vegne boet efter Forurettede påstået, at tiltalte
skal betale 32.462,50 kr. i erstatning, og at beløbet skal forrentes efter
erstatningsansvarslovens § 16.

Tiltalte har bestridt erstatningspligten, men har anerkendt kravets størrelse for
så vidt angår 25.234,50 kr.

Vidne 1 har påstået, at tiltalte skal betale 100.000 kr. i godt-gørelse efter
erstatningsansvarlovens § 26 a, og at beløbet skal forrentes efter
erstatningsansvarslovens § 16.

Tiltalte har bestridt erstatningspligten og kravets størrelse.

Sagens oplysninger

Der er afgivet forklaring af Tiltalte og af vidnerne Vidne 2, pa. Vidne 3, Vidne
4, Vidne 5, Vidne 6, Vidne 7, Vidne 8, Vidne 1, speciallæge Vidne 9, Vidne
10,  Vidne 11, Vidne 12, Vidne 13 og Vidne 14.

Tiltalte har forklaret, at han kendte Forurettede 5-6 år, før de flyttede til huset i
By 1. Han mødte Forurettede i forbindelse med, at hun passede Vidne 4 i skole
og børnehaven. De har boet sammen i mange år. Forurettede flyttede ind hos
ham, mens han stadig boede i Område 1, hvor han boede, før han flyttede til
Område 2. Her boede de sammen 2-3 år. Boligen i Område 2 er en lejebolig.
Han og Forurettede var ikke gift, men de har oprettet testamente til fordel for
hinanden. Han mødte Forurettede, da hun arbejdede som pædagog i sfo’en på
Skole. Her har hun arbejdet i mange år. Vidne 4 var 5-6 år, da han mødte
Forurettede. På dette tidspunkt arbejdede han selv på et lager. Han var da
stoppet ved banen. Forurettede stoppede med at arbejde for 2-3 år siden, da hun
begyndte at drikke på arbejde. Hans og Forurettedes forhold var godt indtil det
sidste. De har kun haft normale skænderier. Det var verbalt. Det udviklede sig
ikke til noget fysisk. Vidne 4 boede hjemme hos ham og Forurettede.
Forurettedes forhold til Vidne 4 var ikke godt. De skændtes meget. Det
begyndte, da Vidne 4 var 17-18 år. Det var kun Forurettede, der skændtes med
Vidne 4. Det kunne være om mange ting. Vidne 4 lavede intet. Han fjernede
ikke sine ting og vaskede ikke selv sit tøj men forlangte, at det var ordnet. Det
var sådan nogle ting, de skændtes om. Han havde ikke selv så meget skænderi
med Vidne 4. Der var ikke nogen ændringer i hans og Forurettedes forhold de
sidste par



/

side 3

måneder, før hun døde. For et par år siden sagde Forurettede, at hun ville flytte.
Det var lige omkring det tidspunkt, hvor hun stoppede på arbejde. Hun flyttede
dog ikke.

Foreholdt forklaringen i grundlovsforhøret, fil 1, side 35, 5. sidste afsnit, har
tiltalte forklaret, at det godt kan passe, at han har forklaret sådan, om at
Forurettede ville skilles. Forurettede ville have, at han skulle finde en lejlighed
til hende, men han mente, at da hun ville flytte, så måtte hun selv finde en
lejlighed. Han tog det stille og roligt, at hun ville flytte. Han troede ikke, at hun
mente det.

Der blev drukket alkohol på daglig basis i deres hjem. Både han og Forurettede
drak. Det er svært at sige, om den ene drak mere end den anden. Han drak øl,
og Forurettede drak vodka. Forurettede kom på et tidspunkt på afvænning. Han
husker ikke tidspunktet, men det er ikke så længe siden. Det kan godt passe, at
det var nogle måneder, før hun døde. Forurettedes mor betalte, og det var også
hendes ide. Forurettede ønskede ikke at komme på afvænning. En morgen stod
Forurettedes mor der og sagde, at Forurettede skulle følge med. Først da vidste
han og Forurettede noget om opholdet. Han var ikke med på opholdet, og han
prøvede ikke at stoppe med at drikke. Han var nok tilfreds med sit
alkoholforbrug. Opholdet gik godt for Forurettede, og hun havde det godt, da
hun kom hjem. Der var sket en forandring, og hun var holdt helt op med at
drikke. Der gik ikke mere end en uges tid, før hun faldt i igen. Han fortsatte
selv med at drikke. Han blev sur over, at Forurettede faldt i igen. Når hendes
mor havde betalt 84.000 kr. for det, syntes han, at det var noget svineri, at hun
faldt i. Han kunne nok godt have hjulpet Forurettede, hvis han var stoppet med
at drikke. Han blev ikke sur på Forurettede, men han blev nok skuffet.

Foreholdt forklaringen i grundlovsforhøret, fil 1, side 34, 5. afsnit, 1.-3. linje,
har tiltalte forklaret, at han ikke blev tosset over, at Forurettede begyndte at
drikke igen. Han blev skuffet. De skændtes ikke over, at hun begyndte at drikke
igen.

Forurettede levede ikke et aktivt liv i den sidste tid. Hun kom ikke så meget ud.
Hun kunne gå, hvis hun støttede sig til noget. Hun kunne godt gå ud til sin
elscooter og sætte sig op på den og køre, men hun kunne ikke gå, hvis hun ikke
have noget at støtte sig til. Så ville hun falde. Når hun gik rundt inde i huset,
støttede hun sig til ting.

Foreholdt forklaringen i grundlovsforhøret, fil 1, side 34, samme afsnit, de to
sidste linjer, har tiltalte bekræftet, at han har forklaret, at Forurettede kunne gå,
da hun kom hjem fra kurset, men at der ikke gik ret lang tid, inden hun ikke
kunne gå. Hun kunne ikke gå lige ud på et gulv, men hun kunne gå, hvis hun
støttede sig til noget, f.eks. til borde. Sådan kom hun rundt i huset.

Foreholdt fil 1, side 32, sidste afsnit, 3.-5. linje, har tiltalte forklaret, at han nok
har forklaret sådan. Forurettede kunne godt gå rundt, men hun gjorde det ikke
ret meget. Det er rigtigt, at Forurettede har sagt, at hun ikke kunne gå.



/

side 4

Foreholdt side 33, 1. afsnit, 1.-2. linje, har han forklaret som anført, at hvis hun
skal på toilettet, har han måttet hjælpe hende ved at støtte hende. Forurettede
kunne godt selv rejse sig og gå ud på toilettet. Hun gjorde det også. Han skulle
hjælpe hende det sidste stykke i gangen. Hun kunne selv gå det meste af vejen.
Foreholdt samme afsnit, 3.-4. linje, har han forklaret, at ”hun kan selv kravle og
på den måde kommer hun rundt i lejligheden” . Fra køkkenet og ind i
soveværelset var der intet, hun kunne støtte sig til. Så kravlede hun. Han ved
ikke, hvorfor han ikke forklarede i grundlovsforhøret, at Forurettede kunne gå,
hvis hun støttede sig til ting.

Foreholdt fil 1, side 3, 3. sidste afsnit, har tiltalte bekræftet, at han har forklaret
sådan, herunder at Forurettede kravlede ud til elscooteren og op på den. Det
afhang af, hvor den stod henne. Hvis scooteren stod i haven, kunne hun gå og
støtte sig til noget hele vejen. Hvis den stod ude foran, kravlede hun.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 661, 2. afsnit, 4.-5. linje,
har tiltalte forklaret, at han har forklaret sådan, og at det er rigtigt, hvad der står.
Forurettede kravlede, når hun skulle ind i soveværelset. Hun kunne godt gå,
hvis der var noget, hun kunne støtte sig til.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 662, 3. afsnit 4. og 5. linje, er det rigtigt, at
han har forklaret sådan. Forurettede gik ikke. Hun kunne kun gå, når hun
støttede sig til noget. Han vil ikke betegne dette som at gå. Han ændrer ikke
forklaring, fordi Forurettede så også kunne falde. Foreholdt samme afsnit,
sidste linje har han forklaret sådan. Han ved ikke, hvorfor han ikke nævnte, at
Forurettede kunne rejse sig op og gå, når hun støttede sig til ting.

Foreholdt forklaringen fra fristforlængelse den 15. oktober 2021, fil 1, side 58,
4. sidste afsnit, har tiltalte forklaret, at det er rigtigt, at han har forklaret sådan.
Forurettede kunne selv gå ud i køkkenet, og hun kunne gå ud i haven den vej,
hvis hun støttede sig til ting. Han sagde nej til, at hun kunne gå. Foreholdt at
der er tale om en ny forklaring i dag, hvor han forklarer, at hun kunne gå, når
hun støttede sig til ting, ved han ikke, hvorfor han ikke har sagt sådan før.
Forurettede kravlede og rejste sig op, når hun kunne komme til det. Han
forklarer ikke sådan, fordi det var bedre at Forurettede kunne gå, så hun kunne
falde og slå hovedet.

Den sidste måned inden hun døde, havde Forurettede ikke rejst sig op og lavet
mad. Hun har vel rejst sig op for at gå på toilettet. Hvis han ikke var der, kunne
hun kravle derud. Hun besørgede også i sofaen. Dette skete ikke ofte. De sidste
14 dage inden hun døde, besørgede hun i sofaen. Det var nok fordi, hun ikke
kunne komme ud på toilettet. I denne periode handlede hun heller ikke eller gik
med hunden. Han ved ikke hvor mange gange, hun i denne periode gik rundt og
støttede sig til ting, eller om hun overhovedet gjorde det. Han har ikke set
hende rejse sig fra sofaen den sidste uge. Hun bevægede sig dog rundt i huset,
da han kunne se, at der var flyttet ting rundt i stuen, når han stod op om
morgenen, eller når han kom hjem fra en tur med hunden. Det kunne være en
stol, der var flyttet. Hun kunne ikke nå den fra



/

side 5

sofaen. Han har ikke set hende rejse sig fra sofaen den sidste uge. Han så hende
ikke gå eller kravle i denne periode. Han tror ikke, hun har gået eller kravlet i
denne periode. Hun var i sofaen hele tiden. Hun så kun fjernsyn.

Han har dasket Forurettede på fingrene, når hun viftede med sin hånd foran
ham, når han sad og røg en el-cigaret. Det var hun irriteret over. Han daskede
hende så over hånden. Det var, som når man slår et lille barn over fingrene.

Foreholdt afhøringsrapporten, fil 2, side 663, 3. afsnit, 2.-5. linje, har han
forklaret sådan. Han daskede hende også på hånden, når hun rystede på grund
af abstinenser. Han har kun slået Forurettede på hånden.

Foreholdt forklaringen fra grundlovsforhøret, fil 1, side 36, 5. afsnit, har tiltalte
bekræftet, at han har forklaret sådan. Han blev vred, hvis hun sad med hånden
helt oppe i hovedet på ham.

Den måde, som Forurettede var på i den sidste uges tid, skabte ikke
uoverensstemmelser mellem dem. Han blev irriteret, når Forurettede f.eks.
sagde, at hunden stod ude ved døren og ville ud, og hun ville have, at han skulle
rejse sig og gå derud, selvom han vidste, at hunden ikke var der. Han blev sur
over det, da Forurettede ikke vidste, om hunden stod der. Det samme gjorde sig
gældende, når hun sagde, at han skulle fylde hundens vandskål. Hvis
Forurettede havde villet, kunne hun selv have gjort det.

Foreholdt fil 1, side 32, sidste afsnit, 3.-5. linje har han forklaret sådan. Dette
er, hvad han lige har forklaret. Han blev sur, når han skulle hente ting eller gå
med hunden.

Den 8. juni 2021 lavede han ikke noget. Han så fjernsyn både formiddag og
eftermiddag. Han drak men følte sig ikke beruset. Det gør han aldrig. Han
husker ikke, om han var ude af huset. Han kan forestille sig, at han har været
henne og handle.

Foreholdt afhøringsrapporten, fil 2, side 660, 4. afsnit, sidste linje, husker han
ikke, om han var ude i løbet af dagen. Det er rigtigt, at han har forklaret, at han
ikke var ude om aftenen. Om aftenen den 8. juni lavede han ikke andet end at
se fjernsyn.

Forurettede lavede ikke noget om formiddagen den 8. juni. Hun lå eller sad i
sofaen. Han ved ikke, hvad hun lavede om eftermiddagen. Han tror ikke, hun
var oppe af sofaen. Der er fjernsyn i stuen og i soveværelset. Han så som regel
fjernsyn i stuen. Han og Forurettede var sammen stort set hele dagen den 8.
juni. Forurettede havde det godt nok. Hun var ikke syg eller dårlig. Hun var,
som hun plejede at være. Hun blødte ikke på noget tidspunkt. Han mindes ikke,
at hun forlod sofaen på noget tidspunkt. Han husker ikke, om hun besørgede i
sofaen. Hvis hun har tisset i sofaen, har han nok skiftet hende, men han husker
det ikke. Hun havde ikke ble på. Hun besørgede i bukserne.



/

side 6

Han kan ikke huske, hvornår Forurettede sidst var på scooteren. Enten hjalp
han hende op på den, eller også gjorde hun det selv. Hun kørte på scooteren
inde i butikkerne. Hun kom selv af den, når hun kom hjem. Han skulle bare
hente varerne. Han husker ikke, om hun var ude og køre på scooteren den sidste
uge.

Den 8. juni var de sammen i stuen, hvor de så fjernsyn hele aftenen. Han lavede
aftensmad til dem. Det var stort set altid ham, der stod for madlavning. Han var
nok ude på græsplænen bag huset med hunden på et tidspunkt efter kl. 18-19.
Da han kom ind, var Forurettede stadig på sofaen. Han kunne være på
græsplænen 5-30 minutter. Han lagde ikke mærke til, om Forurettede havde
flyttet sig på sofaen. Der var ikke andre end ham og Forurettede i huset. Vidne
4 kom nok hjem på et tidspunkt. Vidne 4 spiste ikke aftensmad med dem. Han
kan ikke huske, om Vidne 4 kom hjem, og han ved ikke, om Vidne 4 sov i
huset. Vidne 4 sagde ikke, når han kom eller gik. De havde ikke gæster den
pågældende aften. Han og Forurettede skændtes ikke i løbet af aftenen eller
natten. Han blev ikke irriteret på hende. De har nok snakket sammen. Hun
snakkede ikke om, at hun havde det skidt eller lignende. Hun blødte ikke. Han
følte sig ikke beruset. Hun virkede heller ikke beruset. Han gik i seng omkring
kl. 24. Han husker det ikke præcist. Han sov i sengen i soveværelset, der er
adskilt fra stuen. Forurettede kom ikke med i seng. Hun plejede at sove på
sofaen. Han husker ikke, om de snakkede sammen, inden han gik i seng. Han
bemærkede ikke, om hun havde skader i ansigtet eller på kroppen. Han ved
ikke, om hun havde et mærke i panden.

Foreholdt fil 1, side 34, 7. afsnit, kan det godt passe, at han har forklaret, at han
ikke havde bemærket et mærke i Forurettedes pande, da hun lagde sig til at
sove.

Forurettede opførte sig, som hun plejede. Hun var alene i stuen i løbet af natten.
Han så hende først igen, da han fandt hende om morgenen og ringede til
alarmcentralen. Han sov godt i løbet af natten. Han kan godt have kigget til
hende i løbet af natten. Han husker, at han har udtalt sig herom til politiet.

Foreholdt afhøringsrapporten, fil 2, side 661, 2. sidste afsnit, 3.-4. linje, har
tiltalte forklaret, at hvis han har set til Forurettede, så har det været, når han
skulle op og tisse. Foreholdt fil 1, side 33, 3. afsnit, har han forklaret sådan.

Han var oppe et par gange i løbet af natten. Han har måske nok sagt til politiet,
at han var oppe en gang i timen. Han satte ikke vækkeuret for at se til hende en
gang i timen. Han kiggede til hende én højst to gange. Han ved ikke, hvorfor
han sagde til politiet, at han kiggede til Forurettede en gang i timen. Det var vel
meget normalt, at han kiggede til hende. Han så bare, om hun var der. Han så
bare fra køkkendøren, at hun lå der. Forurettede var der, da han kiggede til
hende. Han kunne se hendes hår. Hun lå på sofaen. Han ved ikke, om hun lå på
samme måde, som da han gik fra hende. Han snakkede ikke med hende. Han
kunne ikke se, om hun havde været oppe, eller om hun havde drukket noget.
Han ved ikke, om hun drak, efter han var gået i seng.



/

side 7

Da han kom ind til Forurettede næste morgen, tænkte han ikke på, at der havde
været andre. Der var ikke noget, der tydede herpå. Døren var aldrig låst, da de
ikke ved, hvornår Vidne 4 kommer hjem. Der var ikke noget, der tydede på, at
der var sket noget usædvanligt i løbet af natten. Der var heller ikke noget, der
tydede på, at Forurettede havde været oppe. Han kom ind til hende ved 5-6
tiden. Det er lidt op og ned, hvornår han står op. Forurettede var på sofaen
samme sted, som han havde forladt hende. Hun blødte fra munden. Han ved
ikke, om han snakkede med hende. Han gik i panik og ringede 112. Han sagde,
som det var, at hun lå og blødte ud af munden. Han husker overhovedet ikke
samtalen. Han vidste ikke, hvad der var sket med hende. Der kom en
ambulance, der tog Forurettede med. Han tog ikke med ambulancen. Han ved
ikke hvorfor. Han tænkte slet ikke. Forurettede er aldrig før blevet hentet af
ambulance. Hun gik ikke tit til lægen. Han lagde sig ind igen, da ambulancen
havde hentet Forurettede. Han kunne ikke forestille sig, at det var noget
alvorligt. Han var fuldstændig tom. Han anede ikke noget som helst. Det var
først om morgenen, at han blev klar over, at der var noget galt. Han husker
ikke, om han talte med hende. Han har ingen anelse om, hvordan det er sket, at
hun har fået skader i hovedet. Han har ikke set hende slå sig på noget. Han har
ingen ide om, hvordan hun har fået 22 friske skader i hovedet og på kroppen.
Han har ikke set, at hun har slået sig på noget eller hørt hende klage over noget.
Så vidt han ved, lå hun i sofaen hele tiden den sidste dag.

Foreholdt fundet af skader på tiltalte, jf. personundersøgelsen, fil 2, side 651 og
side 657, har han forklaret, at skaderne kan komme mange steder fra. Han ved
ikke, hvor de kommer fra. Skaderne kan komme fra haven. Der er meget at lave
i en have. Han kan have gået rundt derude og lavet et eller andet. Han ved ikke,
hvor skaderne er kommet fra. Han husker ikke, om han har lavet noget i haven.
Han tror ikke, han har lavet noget. Han ved ikke, hvor han har fået skaderne på
fødderne fra. Han husker ikke, om han har snakket med lægen herom.

Foreholdt personundersøgelsen, fil 2, side 653, 4. sidste afsnit, sidste linje, har
han nok forklaret, at han havde skader på højre fod efter at have ”sparket til
ting” . Han husker det ikke. Hvis der ligger noget på jorden, der skal flyttes, så
sparker han til det. Det er nemmere end at bukke sig ned.
Foreholdt at han har forklaret, at han har siddet i stuen hele dagen,
forklarede han, at han ikke har siddet i stuen hele dagen. Han ved ikke, hvad
han eventuelt har sparket til. Han husker ikke, at han har sparket til noget, så
han fik en skade på sin fod. Han kan ikke have sparket til Forurettede. Han
havde ikke blødt. Blodet på ham kan kun være kommet fra Forurettede. Når der
er fundet blod rundt i huset, må det vel stamme fra, at han har taget det med
rundt.

Adspurgt af forsvareren har tiltalte forklaret, at han rørte ved Forurettede, da
han satte telefonen ned til hende for, at alarmcentralen kunne høre, om hun trak
vejret. Han savnede Forurettede, da hun var på afvænning. Han ringede ofte til
hende. Han var heller ikke selv i for god forfatning. Han havde brækket



/

side 8

foden og sad 8 uger i kørestol. Han husker ikke, hvornår det var. Han drak nok
omkring 10 genstande om dagen. Når Forurettede støttede sig til ting, kaldte
han det ikke at gå. Hun kravlede, når hun skulle ind i soveværelset og ud i
gangen, da der ikke var noget at støtte sig til. Hun kravlede, når hun ikke kunne
støtte sig til noget. Hvis Forurettede faldt ned af sofaen, kunne hun selv komme
op igen. Han var ikke sammen med Forurettede hele tiden den sidste uge. Han
kunne være ovre og handle eller ude med hunden. Forurettede kan godt have
været ude, uden at han har været opmærksom på det. Han har ikke set det. Han
tror ikke, han har hjulpet hende ud til elscooteren et par dage før, hun døde.
Han hører bare, at Vidne 4 f.eks. tager et bad og går ud ad døren. Vidne 4 siger
ikke noget, når han kommer og går. Han passede sig selv på sit værelse. Han vil
ikke sige, at Vidne 4 er en del af familien. Han kan ikke huske, om han var
oppe i løbet af natten og se Forurettede. Han går halvt i søvne, når han skal op
at tisse. Hvis han så til Forurettede, var han bare inde og konstatere, at hun var i
stuen. Han husker ikke, om han så til hende den pågældende nat. Forurettede
kan godt have været ude af sofaen i løbet af natten, uden at han har været
opmærksom på det. Han har nok stadig haft alkohol i kroppen, da han så
Forurettede næste morgen. Han ved ikke, om han har sparket til noget, f.eks. da
han var ude med hunden. Han kan ikke huske det.

Vidne 2 har som vidne forklaret, at han i juni 2021 kørte som ambulanceredder
i Aarhus. Han har været på Adresse. Som han husker det, fik de en melding om
blødning fra de øvre luftveje, blødning ud ad munden, at bevidsthedsniveaet var
sænket, og at personen var ukontaktbar. Det var en morgentur. Han husker
adressen. Han tror, at han gik ind først. I døren blev han mødt af en ældre herre,
der var lidt forvirret. Manden havde ikke så meget tøj på. Han viste dem vej.
Vidnet skulle træde hen over et par kasser øl, der stod i forgangen. Dette var
med til at danne et indtryk hos ham af, at det kunne være et hjem med
alkoholmisbrug. Hans fokus var patienten, som han skulle hjælpe. Da der var
blødning fra de øvre luftveje, kunne der være tale om vener/blodkar i
spiserøret, som var forstørret og kunne briste, hvis man f.eks. i længere tid har
haft et alkoholmisbrug, og leverfunktionen er påvirket. Han har været i et
tilsvarende hjem mange gange før, og derfor lavede han denne kobling. Han
fandt patienten i sofaen. Hun lå på ryggen med hovedet på en pude eller på
armlænet i enden, der var væk fra væggen. Hun var ikke kontaktbar, men hun
var i live. Hun havde blod i de øvre luftveje. Hun var dårlig og var ved at blive
kvalt i det. Hun havde refleks i form af stødende vejrtrækning. Hun var ved at
drukne i sit eget blod. Hun blev ikke kontaktbar på noget tidspunkt. De vendte
hende om på siden for at få blodet til at løbe væk fra luftvejene. De sugede
hende og gav hende ilt. De var klar over, at de skulle hurtigt derfra.

Der kom blod ud af munden, da de vendte kvinden. Der kom herunder blod på
gulvet. Det var lidt mærkeligt, at kvinden lå ukontaktbar og apatisk, men at der
ikke var blod andre steder, f.eks. på sofaen, bordet, gulvet eller på hendes
hænder. Der var ingen tegn på, at hun havde forsøgt at forsvare sine luftveje
ved at hoste eller lignede. Det var usædvanligt i forhold til, hvad han



/

side 9

havde set før. Han så ikke blod andre steder end i kvindens ansigt. Han lagde
ikke mærke til ting, der f.eks. var væltet omkring hende.

Han blev nødt til at bede manden flytte sig, da han stod i vejen. De havde travlt,
og der var en lægebil på vej, og han bad manden flytte sig fra gangen, så de
kunne få kvinden ud denne vej, når lægebilen kom. Manden satte sig over i en
stol ved sofaen med korslagte ben. I situationen var der ikke så stor empati,
hvis kvinden var mandens hustru. Manden sad i stolen, og de havde rimeligt
travlt med at hjælpe kvinden. Manden kom med kommentarer, der virkede som
om, det skulle være sjovt. Det var fuldstændig upassende i situationen. Han
opfattede det som et udtryk for manglende empati. Han husker ikke, hvad
manden sagde. Man kan vise bekymring for pårørende på mange måder, f.eks.
ved at græde, men der var ingen gråd eller andet. Han husker ikke, hvordan han
har beskrevet det for politiet.

Foreholdt afhøringsrapporten, fil 2, side 427, sidste afsnit, 1. og 2. linje, kan det
godt passe, at han har forklaret sådan. Det virkede som om, manden ikke viste
bekymring for kvinden, selvom det vist var manden, der havde ringet til
politiet. Manden sagde ikke noget dårligt om kvinden. Han gjorde ikke andet
end at lukke døren op og vise vejen ind. Manden var dårligt gående. Måske var
han beruset. Måske var mandens kommentarer for at løse lidt op i situationen,
men det virkede meget upassende. Manden sagde, at han sidst havde snakket
med kvinden aftenen før. Han husker ikke, om manden sagde noget om
kvinden. Han tror, at kvinden havde ligget længe på sofaen.

Foreholdt samme rapport, side 427, 2. sidste afsnit, 1. linje, husker han ikke,
om han har forklaret sådan. Efter summen af hans fornemmelse og det hele, kan
han sagtens have forklaret sådan. Det var atypisk, at manden sad i stolen med
korslagte ben og lavede sjov med situationen. Det er ikke unormalt, at folk, når
tingene bliver sat på spidsen, reagerer f.eks. med at grine og græde, men i den
pågældende situation virkede mandens reaktion upassende. Han har erfaring
med ambulancearbejde i 26 år, og han har tidligere været i alkoholiserede hjem.

Foreholdt samme rapport, samme afsnit, 2. linje, ”at hun havde ligget på sofaen
i stuen i 4 uger. Det var hendes plads” husker vidnet ikke, om han har forklaret
sådan. I dag husker han ikke, at manden sagde sådan, men han huskede det
selvfølgelig bedre dengang.

De kunne fornemme, at de skulle have kvinden hurtigt derfra. De fik hende ind
i ambulancen, hvor hendes luftveje blev intuberet. Hun var dårlig og havde lavt
blodtryk og store pupiller. De havde en fornemmelse af, at hun kunne have en
stor blødning i hovedet. De afdækkede kvinden, og han husker, at han sagde til
de andre, at hun havde mange mærker rundt omkring. Nogle af dem var gamle
skader. Han spurgte de andre, ”tror I, han slår hende” . Hvis man har et
alkoholmisbrug, kan man være i vitaminmangel, og man kan let få blå mærker,
hvis man er beruset og falder. Deres mistanke var, at hun havde en blødning i
hovedet, og hun blev kørt direkte i scanneren



/

side 10

på sygehuset.

Da de vendte kvinden i sofaen, kom der blod ud af hendes mund og ned på
gulvet. Der var ikke blod på gulvet i forvejen.

Man bliver ikke meget dårligere, end kvinden var. Manden kom ikke med på
hospitalet. Han husker ikke, om manden spurgte, om han kunne komme med.
Manden var dårligt gående. Deres anbefaling ville nok være, at han skulle blive
hjemme. Han kan ikke huske, om de snakkede herom.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at der kan være stor forskel på, om
pårørende tager med på hospitalet. De anbefaler også nogle gange, at en
pårørende ikke tager med. Når det var så alvorligt som i denne situation, ville
de normalt anbefale, at man tager med, men da manden var dårligt gående, kan
de også have sagt noget andet. Han husker det ikke.

Manden virkede forvirret. Det var bare en fornemmelse. De fik ikke så meget at
vide. Manden virkede også overrumplet. Han tør ikke sige, om manden virkede
beruset. Han virkede ikke fuld, men han kunne sagtens være en person, der
drak alkohol her dag. Det var hans fornemmelse også i kraft af, hvordan
hjemmet så ud.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 427, 3. sidste afsnit, kan han sagtens have
forklaret, at manden skønnedes beruset og var dårligt gående.

Der er forskel på, hvordan folk reagerer, når de er pressede. Mandens opførsel
på stedet var atypisk i forhold til, hvad han ellers havde oplevet.

Han husker ikke, om kvinden havde mærker andre steder end på kroppen. Der
var blod i hovedet, og derfor var det svært at se, om hun havde mærker dér. Han
undersøgte kraniet, hvor der ikke var tydelige læsioner.

Foreholdt samme rapport, side 428, 1. afsnit, de første 2 linjer, kan han godt
have forklaret sådan.

Der var ikke tegn på, at der var udøvet vold på stedet, men der var meget rodet.

Foreholdt samme rapport, side 428, 2. afsnit, kan det godt passe, at han har
forklaret sådan til politiet. Det var først, da han stod ude i ambulancen, at han
konstaterede mærkerne, og at han gav udtryk for sine tanker herom.
Sammenholdt med sine oplevelser inde fra lejligheden tænkte han, om der
kunne være tale om vold.

Den manglende indlevelse, empati og manglende samarbejde var noget, han
studsede over ved mandens opførsel. Det ville være normalt, at pårørende gør
alt, hvad de kan, for at hjælpe. Der var ikke tale om, at manden modarbejdede
dem. Han kan ikke huske, om manden sagde noget grimt om



/

side 11

kvinden.

Politiassistent Vidne 3 har som vidne forklaret, at han var på arbejde den 9.
juni 2021, og at han og en kollega blev sendt til By 1, hvor en ambulance
tidligere havde taget en kvinde med. Kvinden havde nogle skader, der måske
kunne stamme fra vold. De bankede på, og da der ikke blev åbnet, gik de ind.
Døren var ikke låst. De tilkendegav, at de var fra politiet. Efter kort tid lød der
en mandlig stemme. På et af værelserne var tiltalte, der lå i sengen. Der var
også en hund på værelset. Han blev ved tiltalte, mens hans kollega fortsatte
rundt i resten af huset. Han talte med tiltalte og gjorde ham bekendt med, at han
var anholdt og skulle forholde sig i ro. Han afventede, at hans kollega var
færdig med at søge resten af huset igennem. Han husker ikke, om tiltalte blev
sigtet på dette tidspunkt. Tiltaltes søn og hans kammerat var også i huset, og de
blev iført dna-dragter. De tre personer, der blev truffet på adressen, blev alle
anholdt på grund af kvindens tilstand, der var kritisk, og man havde mistanke
om, at der kunne have været udøvet vold. Han husker ikke, om sigtelsen blev
læst op for dem på dette tidspunkt. Han husker, at tiltalte kun havde
underbukser på og var lidt søvndrukken og ikke orienteret i, hvad der foregik.
Tiltalte tilkendegav sig, da de kom ind i entreen, men det er hans opfattelse, at
tiltalte sov, inden de kom til huset. Det er svært at sige, om tiltalte var beruset.
Hjemmet bar præg af, at der blev drukket alkohol. Der var tomme øldåser og en
del fulde ølrammer lige indenfor døren og nogle flasker vodka. De to andre, der
blev anholdt, havde også ligget og sovet begge på Vidne 4's værelse. De
virkede også begge trætte. De afhørte ikke personerne på stedet. De blev alle tre
iklædt dragter, da de skulle undersøges på Retsmedicinsk Institut.

Han husker ikke, om han og tiltalte talte om, at kvinden var kommet på
hospitalet. Han synes, at tiltaltes reaktion på, at han blev anholdt, udeblev lidt.
Det var ikke noget, der påvirkede ham. Det, som tiltalte var mest fokuseret på,
var, at han ikke fik lov til at ryge på en ”damper” . Som han husker det, var
dette, hvad der fyldte mest for tiltalte.

Efterfølgende var han ved naboen med hunden. De var ikke inde i stuen. Hele
hjemmet bar præg af drikkelag. Det var ikke et ryddeligt hjem. Der var ting, der
lå og flød. Han var ikke med i den patruljevogn, der kørte tiltalte ind. Han
mener ikke, at tiltalte spurgte til, hvad der var sket med kvinden.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at han beskriver tiltaltes reaktion i
dag, fordi anklageren spørger hertil. Man kan notere sig meget i en rapport, og
det kan godt passe, at han ikke har noteret, at tiltaltes reaktion udeblev.

Foreholdt rapporten, fil 2, side 619, sidste linje, kan det godt passe, at han
skønnede tiltalte lettere påvirket af alkohol men rolig og egnet til afhøring.

Det er ikke uvant for dem, at reaktionen udebliver. Umiddelbart var der ikke



/

side 12

noget særligt bemærkelsesværdigt ved tiltalte.

Vidne 4 har som vidne forklaret, at at han er tiltaltes søn, og at de har boet
sammen, fra han blev født, og indtil hans far blev anholdt. Forurettede kom ind
i hans liv, da han startede på Skole, hvor Forurettede var pædagog i sfo’en. Han
var vel 7 år på dette tidspunkt. Hans far og Forurettede begyndte at komme
sammen, mens han og hans far boede i Område 1. Forurettede flyttede med, da
de flyttede til Område 2. Hans rigtige mor døde, da han var 2 år, og Forurettede
har været som en mor for ham. Hun kunne se, når han havde problemer i
skolen, og hun sørgede for, at han kom på specialskole og efterskole. Det var et
mor/søn forhold. Deres forhold var meget tæt. De diskuterede indimellem.
Nogle gange gik det over gevind, og hans temperament kogte over, og han
kunne kalde hende nogle ting. Det var, når alkoholmisbruget kom ind over.
Deres forhold var dog godt til det sidste. Forurettede blev fyret cirka et halvt år,
før hun døde.

Han har også haft et tæt forhold til sin far. De sad sammen i stuen og så tv.
Forurettede tog dog mere over som forælder, og hun var der lidt mere for ham
end hans far. Da Forurettede arbejdede, var hun positiv og glad, og hun kom
hjem og lavede aftensmad. Hun drak et glas vin en gang imellem. Børnene på
skolen var glade for hende. Da hun mistede sit arbejde, begyndte hun at drikke
mere, og hun var ikke lige så glad, som hun plejede. Hun forsøgte at søge andre
jobs i et par måneder, men herefter gik det hurtigt nedad. Hun begyndte at
drikke endnu mere, og hun stoppede med at gøre rent og vaske tøj. Han måtte
tage mere over. Mens Forurettede arbejdede, var de alle tre glade. Da
Forurettede stoppede med at arbejde, hørte han, at hans far og Forurettede talte
om, at de ville gå fra hinanden. De talte herom mere end fem gange, uden at der
skete noget. De havde skænderier nede i stuen, der endte med, at de skulle gå
fra hinanden. Så var de stille i et par dage, og herefter var de sammen igen.
Småskænderierne begyndte, næsten lige da Forurettede mistede arbejdet.

Alkoholforbruget var meget slemt de sidste to måneder, inden Forurettede
døde. Han måtte hente to flasker vodka i Aldi hver dag. Forurettede og hans far
magtede ikke noget. De gad ikke rejse sig. De vækkede ham, mens han sov og
sagde, at han skulle gå over og hente vodka. Han var træt af det. De stoppede
også med at lave mad og gøre rent. Han gjorde rent på sit eget værelse og sit
eget toilet. På et tidspunkt måtte han også give hele huset en omgang. De kunne
ikke have nogen på besøg. Forurettede var ikke så positiv. Hun havde givet op
og drak bare. Hun ville være fuld for at glemme alt. Hun mistede al kontakt til
omverdenen. Når han gik med hunden, spurgte folk, hvor Forurettede og hans
far var. Han sagde, at de sad hjemme og drak.

Han har svært ved at sige, hvornår hans far var ædru. Sent på aftenen kunne han
mærke, at hans far var lidt mere fuld, end når han stod op. Når hans far var
rigtig fuld, kunne han godt blive lidt skrappere, end når han ikke have drukket
så meget. Hans far og Forurettede begyndte at skændes. De voldsomme
skænderier begyndte at komme lige så stille. Det var altid om aftenen, når



/

side 13

hans far havde fået mere at drikke, at de skændtes. På et tidspunkt sad hans far
på sofaen, mens de skændtes, og Forurettede lå på siden. Hans far ruskede i
Forurettede ved at tage fat i hendes skuldre, og han gav hende et par dask i
panden og sagde, at hun skulle ”holde kæft” . Med dask mener han en lussing.
Det skete flere gange. Det var normalt, at hun fik dask. Det skete mange gange,
og han har hørt Forurettede råbe ”stop” og ”lad være” . Så gik han ned i stuen
og spurgte, hvad der foregik. Hans far benægtede altid at have gjort de ting, han
havde set. Hans far har altid benægtet. Han har set det mange gange, og det
begyndte nok en måneds tid efter, Forurettede blev fyret. Han var nødt til at
afbryde det. Det skete ugentligt. Der var dage, hvor der ikke var så meget
skænderi. Det kunne være, fordi de var fulde. Forurettede gjorde ikke noget,
når hun blev dasket i panden. Han tror ikke, hun turde gøre noget. Hun havde
skrammer her og der. Hun er også faldet mange gange, da hun har dårligt knæ.
Hun havde mærker på albuer, knæ, skinneben og arme. Hun faldt ned fra
sengen, og han måtte samle hende op flere gange. Forurettede har også været
lidt blå/rød i panden, og man kunne se, at hun havde fået nogen på hovedet.
Han har ikke oplevet, at hun er faldet og har slået hovedet ned i gulvet. Han tror
ikke, hun ville kunne klare dette.

2-3 måneder før hun døde, kom Forurettede på afvænningsophold. Hans far var
glad for, at Forurettede tog på afvænning. Han kunne dog også mærke på sin
far, at han havde det hårdt og følte sig meget ensom, fordi han savnede
Forurettede. Hans far græd. Forurettede måtte ikke modtage opkald, men de
ringede lidt sammen i skjul. Hans far prøvede ikke selv at stoppe med at drikke.
Da Forurettede kom hjem, kom hun gående. Hun var taget afsted i kørestol.
Hun var ædru, og hun begyndte at gøre rent og lave varm aftensmad. Det havde
han ikke fået længe, da hans far ikke gad lave noget. Han blev rigtig glad og
tænkte, at nu skulle hans far bare afsted og have en tur også. Efter 2-3 dage så
han Forurettede sidde i stuen og drikke igen. Han blev skuffet og sur og gik
amok på Forurettede og råbte ad hende. Herefter gik det hurtigt over til, at
Forurettede drak vodka, og han måtte hente dette hver dag. Det blev herefter
rigtig slemt.

Kort tid før Forurettede døde, var hverdagen sådan, at hans far og Forurettede
sad i stuen hele dagen og til ud på natten, hvor hans far lagde sig ind i sengen,
og Forurettede blev liggende på sofaen. De lavede ikke andet end at drikke.
Han var ikke så meget hjemme og sov også ude hos kammerater, da han ikke
gad at se på det. Hans far og Forurettede ringede til ham og sagde, at han skulle
komme hjem og hente vodka til dem. Forurettede var slet ikke aktiv i
hverdagen. Hun faldt mange gange. Hun kunne ikke gå på sine ben. Hun ville
kun have proteinshakes. Han prøvede at lave mad, men de ville ikke spise.
Hans far kørte nogle gange på elscooteren over for at handle. De sidste dage før
Forurettede døde, kunne hun slet ikke gå. Hun ”slidede” sig hen ad gulvet ved
at sidde på bagen og trække sig med armene. På et tidspunkt kravlede hans far
også rundt på knæene. De spiste ikke noget og dyrkede ikke motion. Det stod
nok på en måned, hvor Forurettede ”slidede” sig hen ad gulvet. Den sidste uge
kravlede hans far også. Nogle gange løftede han Forurettede op i sengen om
natten. Ellers sov hun på sofaen.



/

side 14

Den sidste uge sov hun kun i sofaen. Hun sov ikke i soveværelset i denne
periode. Hun kunne ikke gå, og hun besørgede i sofaen. Hun børstede ikke
tænder. Det stoppede de begge med. Den sidste uge flyttede hun sig ikke fra
sofaen, og hvis hun gjorde, så kravlede hun. Den sidste uge mener han ikke, at
hun kunne rejse sig op og gå rundt med støtte fra ting. Udover hans
kammerater, der kom på hans værelse, kom der ikke gæster i huset. Det var
pinligt at have kammerater på besøg. De holdt sig for næsen, indtil de kom ned
på hans værelse. Skænderierne var slemmere end normalt den sidste uge. Der
blev råbt ”kælling” og ”skrid ad helvedes til” til Forurettede. Forurettede råbte
også. Det var det eneste, hun kunne. De råbte og skreg frem og tilbage.
Forurettede kunne ikke noget fysisk. Hans fars vold mod Forurettede blev
værre. Det var i den sidste uge, at han så sin far ruske i Forurettede. Han kom
til og afbrød, når de råbte ad hinanden. Når ham kom ind, blev de stille.
Forurettede har flere gange grædende spurgt ham, hvad hun skulle gøre. Hun
sagde, at hun ville flytte, hvortil han svarede, at han ville tage med, og at hun
bare skulle gøre det. Forurettede har aldrig fortalt ham, at hans far slog hende.
Når Forurettede sagde ”lad være” og lignende, sagde hun bare, at der ikke var
sket noget. Det var som om, hun var bange for at fortælle ham sandheden. Han
var dog ikke i tvivl om, hvad der skete. Forurettede har flere gange råbt ”Vidne
4 kom” . Det var for at få hjælp. Hver gang skældte han sin far ud og spurgte,
hvad han lavede. Hans far sagde, at Forurettede ikke gjorde, hvad han sagde.
Han har set Forurettede få dask og blive rusket, som han har forklaret om, men
de fleste gange, har han ikke set noget. Det lød dog voldsomt. Det skete flere
gange i løbet af ugen i den sidste tid. Når Forurettede har bedt om hjælp, har
han altid været hjemme. Han husker ikke, at hun har ringet til ham, mens han
har været ude.

Han har en kammerat, der hedder Vidne 6. Han besøger ham ofte. Han og
Vidne 5 var tit hos Vidne 6. Han mener, at der var en episode, hvor Forurettede
ringede, men han husker ikke helt hvorfor. Der var noget tumult, og de tog
derfor hjem til ham alle tre. Han husker ikke helt, hvad der foregik.

Foreholdt afhøringsrapport af 16. juni 2021, fil 2, side 736, 2. afsnit, har vidnet
forklaret, at det er rigtigt, at han har forklaret sådan. Det var sådan, det var. Han
mener ikke, at der blev ringet til ham flere gange på denne måde, mens han var
ude af huset. Forurettede har ikke været ved lægen i anledning af de ting, der
skete.

Den 8. juni 2021 var han hos Vidne 6 indtil om aftenen, hvor Vidne 5 kom ned
til ham og sov hos ham. Han mener, at han gik ind i stuen, da han plejer at gøre
dette. Han husker det dog ikke. Han husker, at han denne aften så Forurettede i
live. Han kom hjem ved 22-23-tiden sammen med Vidne 5. Han og Vidne 5
havde skruet på noget scooter/crosser hos Vidne 6. De havde røget lidt hash.
Han var påvirket, men han kunne godt styre det. Han kan godt huske, hvad der
skete. Døren var åben, og han gik ind i stuen. Vidne 5 gik ned på værelset. Han
tjekkede op på sin far og Forurettede og sagde hej til dem i stuen. Forurettede
sad eller lå i sofaen, og hans far sad i stolen. De sad og drak og så tv, som de



/

side 15

plejede. De havde ikke gæster. Der så helt almindeligt ud i stuen. Han gik bare
ind for at sige hej. Han gik hen til starten af sofaen. Han kunne se Forurettede.
Han så ikke hendes ansigt. Han snakkede ikke med hende. Hun lå og sagde
ikke så meget. Han tror, at hun havde drukket meget. Hun havde ”stoneface” og
kiggede bare ind i fjernsynet. Det var normalt, at hun kunne være sådan. Hun
svarede ikke, da han sagde hej. Hun havde åbne øjne, og hun var i live. Det var
hverdagsting. Hans far sagde bare hej. De snakkede ikke sammen. Det var bare
hurtigt, at han gik ind og sagde hej, og herefter gik han ned på værelset til
Vidne 5. Når han var på sit værelse, kunne han godt høre, hvad der foregik i
stuen, men fjernsynet i stuen var skruet lidt højt op, og så kunne man ikke høre
alt, hvad de sagde. Han og Vidne 5 spillede bilspil på fjernsynet på hans
værelse. Det var højt. De lavede ikke andet end at spille og slappe af. De kunne
høre, at der blev sagt ”hold kæft kælling” eller lignende. Han husker ikke
præcist, hvad de sagde, men det var bandeord. Han tænkte ikke så meget over
det. Det var ikke noget ud over det sædvanlige. Han opfattede det, han hørte fra
stuen sådan, at de skændtes og var uvenner. De råbte begge. Han husker, at der
blev råbt ”hold kæft” flere gange og ”luk røven” . Forurettede sagde ”lad være”
, ”hvorfor snakker du sådan til mig?” , ”hvad har jeg gjort dig?", "hvad har du
gang i?” og ”hvorfor gør du sådan?” . Forurettede var ked af det. Han kunne
ikke høre, om hun græd. Det skete mange gange i løbet af de sidste måneder, at
hun græd. Hun var sur den pågældende aften. Han hørte ikke andre lyde, end at
de skændtes. Klokken var måske 1-2 om natten. Det fortsatte hen over flere
timer. De kunne være stille i 10 minutter, og så begyndte de at råbe igen. Det
foregik sådan over hele aftenen.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 723, 2. afsnit, har vidnet
forklaret, at han husker at have forklaret sådan. Det var sådan nogle
”forsvarsord” , Forurettede kom med. Han husker dog ikke i dag, om
Forurettede konkret den pågældende aften sagde ”hvorfor skal du altid være så
ond mod mig?” , men hun sagde ”forsvarsord” .

I dag husker han, at der var tumult ved, at de skændtes og råbte og skreg. Han
husker ikke, at der var noget, der bevægede sig. Forurettede har sagt samme
”forsvarsord” ved andre lejligheder. Den pågældende aften spurgte Vidne 5, om
de skulle gå ned og gøre noget, da han kunne høre, at det var voldsomt. Vidnet
svarede, at de ikke skulle dette, da han var sur, og da det var hverdagsting, at de
skændtes. Han tænker, at Vidne 5 ville have, de skulle gå derned, siden han
spurgte om det. Det foregik hen over aftenen med små pauser, hvor de pludselig
var stille, og så begyndte de igen. Han og Vidne 5 gik i seng ved 2-3 tiden, tror
han. Der blev lidt stille til sidst. Han og Vidne 5 sov på hans værelse. De satte
en film på, som de faldt i søvn til. Han husker ikke, at der var noget, der
forstyrrede. Så ville han være gået ned og have sagt noget, hvis han ikke kunne
sove.

Det næste han husker er, at politiet bankede på til hans værelse kl. 7 om
morgenen. Han fik et kæmpe chok. Han troede først, at det var hans kammerat,
der lavede sjov. Han kom i håndjern. Han måtte ikke få at vide,



/

side 16

hvad der var foregået. Han kom i dna-dragt og kom med i patruljebilen. Han
havde en ide om, at der var sket noget med Forurettede, men han vidste ikke,
hvor alvorligt det var. Han ved, at hans far er den stærkeste, og at det var ham,
der plejede at angribe Forurettede, når hun kom med de ”forsvarsord” . Det var
ikke Forurettede, der angreb hans far. Forurettede var også væk fra adressen.
Der var kun hans far, der lå i sengen. Vidnet var i kæmpe chok.

Han havde et aluminiumsbat på sit værelse. Han mener, at hans far havde bestilt
det på nettet. Han fandt det hos sin far på et tidspunkt. Han spurgte, hvad hans
far skulle bruge det til, og vidnet tog det med og lagde det under sin seng. Han
var bange for, at hans far skulle bruge det mod Forurettede. Han har ikke set sin
far slå med ting. Han tog battet fra sin far en måned før, Forurettede døde.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at han ikke var ret meget hjemme,
da det var rigtig slemt. I den sidste måned var han der aldrig om dagen, og han
sov ofte hos Vidne 6. Sådan var det i 2-3 måneder. Han så ikke Forurettede og
sin far så meget, som han plejede i denne periode. Han kom bare hjem og sagde
hej og gik i seng, som han har forklaret om. Den sidste uge kunne Forurettede
kun kravle rundt. Han var hjemme et par timer her og der, men de fleste dage
var han ude. Han så, hvordan hans far og Forurettede levede. Han kan ikke
udelukke, at Forurettede den sidste uge har været oppe og gå ved at holde ved
nogle ting, men han har ikke set det. Han har ikke set hende være ude på
scooteren den sidste uge.

Han har flere gange hjulpet Forurettede, når hun var ved at falde, eller hvis hun
skulle op i sengen. Han så indenfor den sidste måned, at hun faldt i gangen,
hvor han hjalp hende op. Det med, at hun fik dask, foregik de sidste måneder,
inden hun døde. Han var hjemme om dagen, hvis de f.eks. ringede, og han
skulle hente vodka til dem. Der blev mest givet dask om aftenen og om natten.
Han lagde sig ikke til at sove med det samme, han kom hjem. Han gik måske
ned og tog mad i køkkenet, og så kunne han se ind i stuen. Han har set sin far
ruske Forurettede én gang. Det var voldsomt, når hans far gav Forurettede dask,
men det var ikke fordi, det gjorde voldsomt ondt i panden. Forurettede kunne
ikke lide det og sagde ”av” og ”lad være” .

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 720, 4. afsnit, har vidnet forklaret, at han
husker at have forklaret sådan. Han husker ikke at have forklaret, at det ikke
gjorde ondt. Daskene er ikke noget, man går amok over. Han husker ikke, om
hans far også daskede Forurettede andre steder end i ansigtet.

Foreholdt afhøringsrapport af 16. juni 2021, fil 2, side 734, sidste afsnit, har
vidnet forklaret, at det er rigtigt, at han har forklaret sådan med dask over
hænderne og prik i ribbenene. Det var ”hold-kæft dask” , og han mener, det var
vold, når Forurettede ikke ville have det. Han husker ikke, om han har forklaret
til politiet, at Forurettede blev rusket.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 735, 1. afsnit, har han forklaret sådan.



/

side 17

Han har set mærker på Forurettedes knæ og albuer, efter hun var faldet. Han
havde også set mærker i hendes pande. Han mener, at han sagde til politiet, at
han også så mærker i ansigtet.

Han har kun set sin far kravle rundt én gang, og det var en af de sidste dage.
Hans far har dog altid været dårligt gående, og han tog også elscooteren. Hans
far græd og savnede Forurettede, da hun var på afvænning.

Den 8. juni 2021 kom han hjem om aftenen. Det var normalt, at han gik ind til
dem og lige tjekkede op.

Foreholdt rapporten spontane udtalelser, fil 2, side 688, 3.-6. afsnit, husker han,
at han har forklaret sådan. Han husker, at han var inde og tjekke op på sin far og
Forurettede. Både han og Vidne 5 var også på toilettet flere gange.

Foreholdt afhøringsrapporten af 9. juni 2021, fil 2, side 717, 2. afsnit, har
vidnet forklaret, at han ikke husker at have forklaret sådan. Måske har han sagt
det, men han husker det ikke.

Foreholdt samme rapport, side 722, sidste afsnit, har vidnet forklaret, at han
husker at have forklaret sådan, men han husker tydeligt, at han var inde og se til
dem. Det kan være, da han kom hjem eller senere på aftenen. Det påvirker hans
hukommelse, når han ryger hash.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 723, 2. sidste afsnit, har vidnet forklaret, at
han har forklaret sådan. Han husker dog tydeligt, at Vidne 5 spurgte, om de
skulle gå ned til dem, men at han svarede, at det var normalt. Han lagde ikke
noget i det. Hvis det havde været ud over det sædvanlige, ville han have været
gået derind. Det var lidt ud over det sædvanlige, men det var ikke noget, han
reagerede på. Han ville være gået derind, hvis han hørte, at der var nogen, der
bevægede sig rundt. Der blev råbt flere gange. Det begyndte lige så stille. Hans
far lå i sengen, da de kom hjem, men hans far gik ned i stuen, da de kom. Det
gør han altid, fordi de larmer inde på værelset. Der begyndte at blive stille til
sidst, inden de faldt i søvn. Måske stoppede det ved 1-tiden. Der var det ikke så
slemt. Med ”tumult” mener han, at man kunne høre, at de råbte og skændtes.

Foreholdt samme rapport, side 723, 3. afsnit, har vidnet forklaret, at han husker
at have forklaret sådan. Det er rigtigt, hvad han har forklaret omkring
forståelsen af tumult. Han kunne både høre det, da han var på toilettet, og mens
de var på værelset. Han ved ikke, om hans far gik ind i soveværelset. Han plejer
at komme og sige, at de skal skrue ned. Det gjorde han ikke den pågældende
aften.

Hans og Forurettedes forhold var godt og tæt, indtil hun blev fyret. Det blev
godt igen, da hun hjem fra afvænning, men så blev det dårligt igen, da han blev
sur, skuffet og irriteret over, at hun faldt i igen. Han sagde nogle grimme ting til
Forurettede.



/

side 18

Foreholdt, at han ikke skulle have forklaret til politiet, at der blev sagt ”lad
være” forklarede vidnet, at han ikke tør sige præcist, hvad Forurettede sagde,
men det var tilsvarende ”forsvarsord” , som hun plejer at bruge.

Han var i chok, da han fik at vide, hvor alvorligt det var med Forurettede. Det
gik først op for ham, da han sagde farvel til hende på sygehuset.

Foreholdt rapporten med besigtigelse af ham, fil 2, side 729, 3. sidste og sidste
afsnit, kan det godt passe, at det var sådan, det var.

Han har fået at vide, hvor meget arv han vil få, hvis han far dømmes. Han har
talt med en bobestyrer eller lignende herom. Han fik at vide, at han får 5/6, hvis
hans far bliver dømt. Hvis hans far ikke bliver dømt, får hans far det hele.

På anklagerens supplerende spørgsmål har vidnet forklaret, at han havde det
forfærdeligt under de første afhøringer den 9. juni 2021. Han havde
tankemylder og havde det ikke godt. Han havde meget svært ved at svare på
spørgsmålene, da han var så meget i chok. Han kan ikke huske så meget af,
hvad han forklarede til at starte med.

Vidne 5 har som vidne forklaret, at han er kammerat med Vidne 4. De har gået
i skole sammen. Han er i 2-3 år kommet hjemme hos tiltalte og Forurettede.
Når han kom hjem til dem, sagde han hej til dem og de kunne også snakke om
ting. Han havde et lidt tættere kendskab til Forurettede, idet hun var pædagog
og kendte hans søster og mor. Han kunne snakke privat med Forurettede, der
også spurgte ind til hans familie. Han har overnattet hos Vidne 4. De sidste to
måneder før Forurettedes død, sov han der rimelig tit, da han havde
aftenarbejde tæt ved. Han kender hjemmet godt. Da han startede med at komme
der, var det meget ordentligt. Der manglede ikke noget. Det hele var fint som
”hr. og fru Danmark” . Det var almindeligt. Det blev ved med at være sådan
gennem årene, men til sidst ændrede det sig. Han tror, det til sidst gik op i
alkohol for begge parter. Det startede omkring to måneder før Forurettedes død.
Til sidst kravlede Forurettede rundt i lejligheden, fordi hun ikke kunne gå. Han
havde svært ved at se på det. Han og Vidne 4 hjalp med at handle og gå med
hunden og lave alt, hvad tiltalte og Forurettede ikke kunne. Det blev værre med
Forurettede de sidste 2-3 uger. Hun kom kravlende ned til dem på værelset. Han
så hende mest i stuen, hvor hun enten lå i sofaen, eller hun var kravlet ud i
køkkenet.

Når han og Vidne 4 f.eks. var i køkkenet, og Forurettede og tiltalte var i stuen,
så var det ok, men når han og Vidne 4 ikke var der, kunne der blive råbt og
skreget. Dette kunne han høre fra Vidne 4's værelse. Han kunne mest høre
tiltalte, men til tider kunne han også høre Forurettede. Forurettede har en enkelt
gang nævnt, at hun og tiltalte havde talt om skilsmisse. Hun snakkede om det,
lige inden hun kom på rusmiddelcentret. Som han forstod det, ville de se, om
afrusning kunne hjælpe på forholdet. Han har ikke talt med Forurettede om, at
hun



/

side 19

ville skilles. Forurettede har fortalt, at hun havde det svært med f.eks. det
huslige, men hun har aldrig sagt, at hun ville skilles fra tiltalte.

Foreholdt afhøringsrapport af 16. juni 2021, fil 2, side 757, sidste afsnit, har
vidnet forklaret, at han må have forklaret sådan. Det ligger lidt fjernt for ham
nu. Når det bliver læst op, kan han godt huske, at Forurettede flere gange har
sagt i vrede, at hun ville gå fra tiltalte. Hun har altid sagt det i vrede. Han hørte
under et skænderi, at Forurettede sagde dette til tiltalte, hvorefter hun fik at
vide, at hun ”kunne skride” . Han kan ikke huske, om han har forklaret, at
tiltalte ikke ville have, at Forurettede gik fra ham.

Han har ikke forud for den 8. juni 2021 oplevet andet end verbale skænderier
mellem Forurettede og tiltalte. Han har set blå mærker på Forurettedes ben og
arme. Han mener også, at hun på et tidspunkt havde et mærke i panden. Han
tænkte, om det kunne være fra tiltalte. Han har ikke været bekendt med det,
men han har gjort sig tanker om det, når der blev råbt og skreget, og når der
blev råbt en lille tak højere, og der så blev helt stille. Så kunne han tænke, om
Forurettede havde fået en på hovedet. Forurettede har altid været meget
afvisende overfor det. Hvis han har spurgt, hvad der var sket, så har hun sagt, at
der ikke rigtig var sket noget. I forbindelse med, at han skulle handle for hende,
havde hun et blåt mærke. Da han spurgte til det, sagde hun, at det ikke rigtig
var noget.

Hvis han og Vidne 4 sad og spillede, og Forurettede og tiltalte var i stuen og
råbte ad hinanden, husker han, at Forurettede har råbt: ”Vidne 4, kom ind, far
slår mig” . I måneden op til hun døde, var det nok en gang om ugen. Han har
vel bemærket blå mærker en gang hver 14. dag i månederne op til. Han husker,
at Forurettede en gang har haft et blåt øje. Han husker ikke, hvornår det var.
Han spurgte Vidne 4 til mærkerne, og Vidne 4 sagde, at hun vist bare var gået
ind i noget eller var faldet. De første par gange, hvor Forurettede kaldte på
Vidne 4, spurgte han Vidne 4, om de skulle gå ud og kigge til Forurettede og
tiltalte. Vidne 4 svarede, at det skete mange gange, og at det var fordi,
Forurettede var fuld. I disse tilfælde har Vidne 4 gået derind. Vidnet har snakket
fortroligt med Forurettede et par gange i måneden op til, hun døde. Vidne 4 var
der ikke. Han spurgte Forurettede, om hun havde det godt. Forurettede svarede,
at hun havde det godt, og hun var glad for, at han spurgte. Da han spurgte, om
hun var sikker på det, snakkede de lidt frem og tilbage herunder om hans
lillesøster, som Forurettede havde været pædagog for. Han tør ikke sige, om
Forurettede ved denne lejlighed åbnede op for sit forhold til tiltalte.

Foreholdt samme afhøringsrapport, fil 2, side 758, sidste afsnit, har vidnet
forklaret, at han husker at have forklaret sådan. Han og Forurettede havde
sådan en samtale en aften, hvor der kun var ham og Forurettede. Forurettede
sad med noget alkohol i hånden og havde formentlig fået for meget. Hun græd
lidt og havde det vist ikke ret godt. Han spurgte ind til det, og hun sagde, at hun
var blevet slået et par gange de sidste par dage, og at hun ikke vidste, hvad hun
skulle gøre. Han spurgte, om han skulle snakke med tiltalte om det. Han husker
ikke, om han konfronterede tiltalte med det. Han tænkte, at et blåt mærke i



/

side 20

hovedet kunne stamme fra, at tiltalte slog hende. Det var i månederne op til,
hun døde. Han tror ikke, at han har set blå mærker i hendes ansigt mere end én
gang.

Foreholdt samme rapport, samme side, 2. sidste afsnit, husker han ikke, om han
har forklaret sådan. Samtalen mellem ham og Forurettede fandt sted 3-4 uger
før, hun døde.

Han havde sovet hos Vidne 4 natten til den 8. juni 2021. Han husker ikke, om
han så Forurettede og tiltalte om dagen den 8. juni, men det gjorde han sikkert.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 752, sidste afsnit, de 5
sidste linjer, har han forklaret, at han kiggede ind på soveværelset, hvor
Forurettede og tiltalte lå og sov.

Det var maksimalt en uge før hendes død, at han sidst snakkede med
Forurettede. Han husker ikke, at hun havde skader ved denne lejlighed.

Den 8. juni fik han fri kl. 22, og han tog hjem til Vidne 4. Han havde ikke
drukket alkohol, men han havde røget noget hash. Han kan sagtens huske, hvad
der skete. Han husker ikke, om han og Vidne 4 kom sammen til huset. Han kan
ikke huske, om han så tiltalte og Forurettede, inden han gik ind på Vidne 4's
værelse. Forespurgt om han og Vidne 4 var ved et beboerhus, husker han, at
Vidne 4 sad og ”røg en pind” med nogle kammerater ved beboerhuset. Han tog
derhen, og de fulgtes sammen hjem til tiltalte og Forurettede. Han husker, at
fjernsynet kørte. Han husker ikke, om han var inde i stuen, eller om han
snakkede med tiltalte og Forurettede.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 753, 2. afsnit, de 4 første linjer, har vidnet
forklaret, at han husker at have forklaret sådan. Han husker, at de gik ind ad
døren, at fjernsynet var tændt, og at Forurettede lå i sofaen. Han kunne se
hendes hoved. Han husker ikke, at han har set tiltalte. Han råber altid hej, når
han kommer ind. Han husker ikke, om Forurettede svarede. Han gik ned på
Vidne 4's værelse, hvor de røg lidt hash, spillede lidt og så videoer. De lavede,
hvad de plejede. Fjernsynet var ikke skruet højt op hos dem. Der var ikke larm
fra fjernsynet i stuen.

De kom nok ind på værelset omkring kl. 22.45-23.00, da han fik fri kl. 22.
Enten vågnede han op ved, at der var meget larm fra stuen, eller også var han
vågen. Der lød råben og skænderi og dunk fra stuen. Det var både Forurettede
og tiltalte, der råbte, og Vidne 4's navn blev råbt flere gange. Der var ikke andre
stemmer end tiltaltes og Forurettedes og fjernsynet. Han tænkte, at det var
værre end et skænderi. Han tænkte, at det var helt galt. Han havde tidligere hørt
skænderier mellem Forurettede og tiltalte, men det var værre denne aften. Han
kan ikke huske, hvad de råbte. Der kom høje dunk inde fra stuen, og det var
meget larmende med råben og skrigen i forhold til, hvordan det havde været de
øvrige gange. De anførte dunk lød som noget, der blev slået ned mod noget
eller op mod en væg. Der lød meget høje dunk inde på deres værelse.



/

side 21

Han tænkte, at nu går det helt galt, og at noget var helt galt i stuen. I starten
troede han bare, at det var et skænderi, men da dunkene kom, tænkte han, at de
sloges. Han spurgte Vidne 4, om de skulle gå ind og se, hvad der skete, men
Vidne 4 sagde, at det var sådan, det plejede at være. Vidnet sagde, at det lød
helt vildt, men Vidne 4 sagde, at han ikke skulle tænke over det. De gjorde
ingenting. Han ville ikke blande sig, da det ikke var hans forældre. Det var
slemt en halv times tid. Her var der ikke tidspunkter, hvor der var ro. Pludselig
var der meget stille. Det var som om, der var en ”tænd og sluk knap” . Herefter
var der ro, og han faldt i søvn.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 753, 3. afsnit, 3.-5. linje, husker han, at han
bad Vidne 4 skrue ned for fjernsynet. Han husker, at han ikke hørte klask og
slag, men at han hørte skænderi og dunk, som en der blev skubbet ind i bordet
eller flyttet rundt på.

Han sov selv hurtigt, efter det var stoppet. Han sov, til politiet kom og vækkede
dem. Politiet fortalte ikke, hvad der var sket. Han ved ikke, hvad han tænkte.
De fik at vide, at de skulle holde kæft og blive liggende.

Foreholdt samme rapport, side 753, de sidste 3 linjer, har vidnet forklaret, at
han ikke husker at have forklaret sådan. Han husker en episode, hvor
Forurettede kom kravlende ud til toilettet, og hun havde blod i hovedet.
Foreholdt side 754, 1. afsnit, er det fjernt for ham. Han husker, at han gik på
toilettet, og at Forurettede kom kravlende rundt om hjørnet med blod i hovedet.
Han tænkte, at han ikke så rigtigt, og han spurgte hende ikke om noget. Han og
Vidne 4 gik ind til tiltalte og spurgte, hvad der var sket. Han husker ikke, hvad
tiltalte svarede.

Han husker en episode, hvor der blev ringet til ham og Vidne 4 om, at de skulle
komme hjem nu.

Foreholdt afhøringsrapporten af 16. juni 2021, fil 2, side 759, 1. afsnit, har
vidnet bekræftet, at han har forklaret sådan til politiet. Han tror, at Forurettede
ringede og græd og sagde, at hun havde fået tæsk. De tre løb ned og spurgte
tiltalte, hvad der var sket. Forurettede sad helt sammenkrøbet og ville ikke sige
noget. Han kunne ikke se, om hun havde skader. Det var 1-2 måneder, før hun
døde.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at han var hjemme hos Forurettede
og tiltalte stort set hver dag de sidste par måneder, før Forurettede døde. Han
havde bopæl hos sin mor, men det var dejligt at være et sted, hvor han og Vidne
4 kunne gøre, hvad de ville. Han var der stort set altid sammen med Vidne 4.
De var der mest om aftenen. Han sov ved Vidne 4 3-4 gange om ugen i ugerne
op til Forurettedes død. De sad og spillede og så film på Vidne 4's værelse. De
var ikke inde hos tiltalte og Forurettede. Det var kun for at sige hej og snakke
kort med dem. Han har set Forurettede komme kravlende, når han skulle på
toilettet. Han husker, at hun kunne støtte sig til ting i stuen, når hun skulle op
og stå, men han husker ikke, at han så dette den sidste uge. Han har ikke set



/

side 22

Forurettede falde. Både Vidne 4 og tiltalte har fortalt ham, at Forurettede faldt.
Tiltalte har fortalt ham, at Forurettede var faldet og havde fået et blåt øje.
Forurettede var meget dårligt gående, og han vil ikke udelukke, at Forurettede
kunne falde. Forurettede kunne godt råbe på Vidne 4, for at han f.eks. skulle
hente noget at drikke til hende eller handle for hende. Det ville Vidne 4 helst
ikke. Så vidt han forstod, var Vidne 4's forhold til Forurettede rimeligt godt,
men det blev dårligere og dårligere, da Forurettede, efter hun havde været på
afvænningscenter, begyndte at drikke igen. Dette syntes Vidne 4 ikke om, da
der var blevet brugt mange penge på det. Han har ikke set tiltalte slå
Forurettede, men han har hørt, at Forurettede råbte, at tiltalte slog.

Skænderierne den 8./9. juni startede måske ved 1-tiden. Både Forurettede og
tiltalte råbte. Til politiet sagde han, at det var tumult. Med dunk kunne der
sagtens være tale om nogen, der faldt, eller noget der blev slået ind i noget. Det
kunne ikke være noget, der blev tabt. Det var ikke slag eller klask. Han kan
sagtens huske episoden, hvor han så Forurettede kravle i gangen med blod i
hovedet. Han kan godt huske, at han blandede situationen i gangen sammen
med den pågældende aften. Han røg hash hver dag. Det gik ikke udover hans
opfattelse, men kunne godt gå lidt ud over hukommelsen.

Vidne 6 har som vidne forklaret, at han i mange år har været kammerat med
Vidne 4. Han er kommet i hjemmet hos tiltalte og Forurettede. Han har kun
sovet der få gange. Han var der en del op til den 9. juni 2021. Han var der lidt
den sidste uge. Stemningen gik op og ned. Der var lidt skænderier, og Vidne 4
ringede tit og sagde, at de skændtes, og så kom Vidne 4 op til ham. Han har
også hørt tiltalte og Forurettede skændes lidt. Han så sidste gang Forurettede,
dagen før det hele skete ved 17-20-tiden. Han var sammen med Vidne 4. Han
sagde hej til Forurettede, der lå på sofaen og slappede af. Tiltalte sad i sin stol.
Han mener, at Vidne 5 også var der. Han gik altid ud i køkkenet, og han råbte
bare hej. Forurettede svarede med ”hej Vidne 6” . Han tog hjem ved 22-tiden.
De var på Vidne 4's værelse hele aftenen. Det kan godt være, at de har været i
beboerhuset. Han husker det ikke præcist. Han bemærkede ikke lyde fra huset,
eller om tiltalte og Forurettede snakkede sammen. Han tænkte ikke på, at der
var noget usædvanligt. Han så ikke Forurettedes ansigt den pågældende aften.

Han har nok set Forurettedes ansigt et par dage før. Det kan godt passe, at han
så hende den 7. juni. Der var ikke noget der. Vidne 4 har fortalt, at tiltalte og
Forurettede skændtes meget, og han har også hørt dem skændes et par gange.
Det lød ikke meget slemt. Vidne 4 har tit ringet, fordi han ikke kunne holde det
ud, når de skændtes. Der var en episode, hvor Forurettede ringede til Vidne 4
og sagde, at den var helt gal. Han, Vidne 5 og Vidne 4 var hjemme hos ham.
Han hørte ikke samtalen, men han fik at vide, at de skulle gå ned og kigge til
tiltalte og Forurettede, hvilket de gjorde. Det gik på, at tiltalte skulle have
dasket Forurettede. Han husker ikke, om Forurettede sagde noget. Han kunne
ikke se noget på hende. Hun sad i sofaen.

Vidne 7 har som vidne forklaret, at tiltalte og Forurettede bor tæt på



/

side 23

hende, og Vidne 4 er kommet hos hendes søn. Hun er ikke helt sikker på
præcis, hvor de boede, men der er vel tre rækker huse mellem dem. Hun er ikke
kommet i deres hjem. Forurettede har været hos hende en enkelt gang i
forbindelse med, at Vidne 4 fyldte 18 år. Ellers har hun kun hilst på Forurettede
på gaden. Hun husker ikke, hvornår hun så Forurettede sidste gang. Hun husker
ikke at have overværet en episode, hvor der er blevet ringet til Vidne 4, mens
Vidne 4 og Vidne 5 var hos Vidne 6. Hun har hørt om episoden siden. Hun
kender ikke forholdene i hjemmet hos tiltalte og Forurettede.

Den 8. juni omkring 2021 kl. 16-17 var hun i haven, og hun hørte noget, der lød
som en ung kvinde, der skreg om hjælp. Hun slog det hen, da der tit var nogen,
der skreg nede fra legepladsen. Hun havde hørt, at drengene på et tidspunkt var
løbet ned til tiltalte og Forurettede, og derfor tænkte hun, om det kunne være
Forurettede. Hun kunne ikke høre, hvorfra kvinden skreg.

Vidne 8 har som vidne forklaret, at hun har kendt Forurettede i 15 år. De boede
tæt på hinanden, og de fik et venskab. De var ikke tætte veninder, men de har
delt meget med hinanden. Hun kender også tiltalte i kraft af, at de boede tæt
ved hinanden. Hun kendte tiltalte, før hun lærte Forurettede at kende. Hun har
ikke et tæt forhold til tiltalte. Hun kom ikke så meget i deres hjem, da hun ikke
brød sig om at komme der, da tiltalte altid var fuld. Hun mødtes mest med
Forurettede udendørs. Hun var bekendt med, at Forurettede også havde et
misbrug af alkohol, og hun var med til at opfordre Forurettede til at gå i
afvænning. Forurettede ville gerne selv i afvænning. Tiltalte var modstander af
det, da han var bange for, at Forurettede skulle finde en ny dernede, og tiltalte
var ikke interesseret i at stoppe med at drikke. Hun hentede Forurettede på
afvænningsstedet. Det havde været et hårdt forløb dernede, da tiltalte havde
kontaktet Forurettede mange gange. Tiltalte kontaktede også hende mange
gange, og han sagde bl.a., at hun havde ødelagt hans liv. Hun måtte blokere
ham. Forurettede var glad, da hun kom hjem fra afvænning. Forurettede havde
et lille håb om, at hun måske kunne hjælpe tiltalte til at komme i behandling.

Nogle gange har hun talt med Forurettede om, at det var svært i forhold til
opdragelsen af Vidne 4, som hun og tiltalte så meget forskelligt på. Tiltalte sad i
stolen og drak dagen lang. 1-1½ uge efter afvænningsbehandlingen kunne hun
lugte, at Forurettede drak rødvin. Hun kunne også se, at Forurettede var ked af
det over, at det var meget turbulent hjemme hos tiltalte. Han havde slettet alle
Forurettedes numre på telefonen, så hun ikke kunne kontakte nogen, og taget
hendes Dankort, så hun ikke havde nogen penge. Han havde også truet med at
tage hendes elscooter og gøre livet hedt for hende, hvis hun flyttede.
Forurettede ledte efter en ny bolig, og hun var måske til en fremvisning af en
bolig i By 2. Vidnet gav hende også sin søsters oplysninger, da søsteren måske
kunne hjælpe Forurettede med en bolig. Forurettede havde ikke kræfterne
hertil, da tiltalte satte en masse forhindringer op. Forurettede begyndte at drikke
rigtig heftigt. De skændtes meget, og tiltalte var meget voldsom overfor hende.
Hun spurgte Forurettede, om tiltalte slog hende, og Forurettede svarede nej
hertil. Vidnet så mange mærker på Forurettede. Forurettede kunne næsten ikke
gå og havde



/

side 24

brug for elscooteren. Hun har aldrig set Forurettede falde.

Hun så sidst Forurettede en måned inden hendes død. Døren blev ikke åbnet,
når hun kom derned. Forurettede var isoleret inde i soveværelset. Hun havde
kontakt med Vidne 4, der skulle tage et ansvar, som han slet ikke var klar til.
Vidne 4 fortalte, at Forurettede kravlede ud på toilettet.

Forurettede fortalte, at tiltalte skubbede hende og var voldsom overfor hende.
Hun spurgte her direkte Forurettede, om tiltalte slog. Det har hun spurgt om
flere gange. Hun vidste godt, at Forurettedes svar var løgn. Hun tror, at
Forurettede vidste, at hun ville få hende kørt på krisecenter, hvis Forurettede
sagde, at tiltalte slog hende, og det var Forurettede nok ikke klar til. Forurettede
havde ofte sår i ansigtet, og hun havde også et blåt øje. Det er år tilbage. Det
var ikke usædvanligt, at Forurettede havde blå mærker på benene og på armene.
Forurettede havde ikke selv børn, men hun betragtede Vidne 4 som sin søn.
Vidne 4 var Forurettedes et og alt. Hun elskede ham meget. Hun er ikke i tvivl
om, at Forurettede blev ved tiltalte på grund af Vidne 4.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at tiltalte tog Dankortet mv., fordi
han var jaloux, og fordi han ikke ville have, at Forurettede flyttede. Han var
tilfreds med det liv, han levede derhjemme. Hun og Forurettede mødtes dagligt
udendørs, når de gik med deres hunde. I starten gik Forurettede fint og til sidst
brugte hun elscooteren. Forurettede var en stærk person, men når det kom til
hendes forhold til tiltalte, var hun ikke stærk. Forurettede var pædagog og hun
vidste, hvordan tingene skulle være.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 445, 2. sidste afsnit, har
vidnet forklaret, at hun husker, at hun ikke vidste, om tiltalte slog Forurettede.
Hun havde bare tænkt det. Det rigtige er, at Forurettede altid havde blå mærker
på benene og armene, og vidnet kunne lægge to og to sammen, og hun spurgte
Forurettede, der sagde nej, og så måtte hun selv konkludere. Hun har ikke
forklaret til politiet, at det ikke kunne stamme fra vold. Forurettede kunne godt
tumle rundt på grund af beruselse, f.eks. når hun luftede hunden. Vidnets
intuition sagde hende, at det ikke var tilfældigt, at der var blå mærker på
Forurettedes krop. Hun har aldrig set tiltalte være fysisk overfor Forurettede.
Forurettede sagde bare, at han var voldsom. Hun kan ikke huske, om hun har
sagt til politiet, at tiltalte skubbede og var voldsom. Forurettede har fortalt, at
hun har levet i nogle hårde forhold.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 444, 2. afsnit, vidste hun bare, at
Forurettede havde fortalt, at hun havde levet i nogle turbulente forhold. Hun
sagde ikke, at der var vold i forholdene. Forurettede svarede også nej, når hun
spurgte hende, om tiltalte slog hende.

Vidne 1 har som vidne forklaret, at hun er mor til Forurettede. Hun kendte også
tiltalte, og hun kom i deres hjem. Hun var sidst i hjemmet i februar 2021. Hun
så sidst Forurettede den 18. april 2021. De talte herefter sammen i telefon. De
talte ikke sammen de sidste uger. Hanne



/

side 25

stoppede med at arbejde i foråret 2019 lige omkring hendes 60-års fødselsdag.
Forurettede var ked af, at hun ikke længere havde den daglige omgang med
børnene og kolleger. Hun var et meget socialt menneske. Forurettede havde et
alkoholproblem. Det blev værre, efter hun stoppede med arbejdet. Hun drak,
når hun ikke havde det godt. Det var hende, der alene fik Forurettede på
afvænningsophold i foråret 2021. Hun betalte også for det. Hun havde i lang tid
talt med Forurettede om, at hun skulle have professionel hjælp. Forurettede
gennemførte behandlingen, og hun var så glad og fik det så godt. Tiltalte var
desperat over opholdet. Han indså, at han risikerede at miste Forurettede, eller
at hun ikke ville bo sammen med ham, hvis hun stoppede med at drikke. Han
ringede både tidligt og sent om natten og rasede. Forurettede blev udskrevet
den 6. april 2021. Hun var glad og ville hjem og starte en ny tilværelse. Det
kunne godt være sammen med tiltalte, hvis han også ville stoppe med at drikke,
men det ville han ikke. Forurettede troede, at hun var stærk nok for dem begge.
Det gik ikke ret godt, da hun kom hjem. Vidnet var ked af det, og det kunne
Forurettede mærke. Forurettede ville ikke gøre hende ked af det. De talte om, at
Forurettede skulle have en lejlighed selv. Det havde Forurettede talt om allerede
sommeren før. Det blev ikke til noget. Hun tror, at Forurettede var bange for
tiltaltes reaktion.

Hun og Vidne 4 gik en lang tur sammen den 10. januar 2021, hvor Vidne 4
fortalte, at det var helt galt derhjemme. Han var nødt til at passe på Forurettede
og tiltalte. Den 25. februar ringede Vidne 4 og bad hende komme, da det gik
helt grassat. Hun kørte derud. Forurettede ville selv klare det, og vidnet skulle
ikke bekymre sig. Forurettede talte om skænderier. Da hun kom ud til dem den
25. februar, lå Forurettede på sofaen, og tiltalte sad i stolen. Hun sagde til
Forurettede, at hun skulle følge med, og at hun skulle have hjælp. Nu gik det
ikke længere. Mens hun sad i sofaen, så Forurettede på tiltalte og sagde: ”du
slog mig, du slog mig i hovedet” . Tiltalte sad bare og brummede lidt. Da vidnet
efterfølgende konfronterede tiltalte med det, sagde han, at han bare havde
skubbet Forurettede, og at Forurettede sad i sofaen, mens han gjorde det.
Forurettede ville ikke med hende den pågældende dag men sagde, at vidnet
kunne hente hende dagen efter. Næste dag hentede hun Forurettede, der var
hævet på højre side af kæben. Forurettede havde drukket meget, inden hun
skulle afsted. Hun spurgte ikke til den hævede kæbe. Forurettede har haft blå
mærker her og der. Da Forurettede var kommet afsted til afvænningsstedet uden
bagage, skulle hun hente Forurettedes tøj, og da hun skulle aflevere dette til
Forurettede den næste dag, var kæben ved at blive blå og gul.

Forurettede besøgte hende sidste gang i oktober 2020, og hun spurgte her
Forurettede, om hun nogle gange faldt, ”sådan som hun gik” , men Forurettede
sagde, at hun ikke faldt. Forurettede kunne knap nok støtte på benene, da hun
kom på afvænning, og hun kunne selv gå, da hun afsluttede opholdet. Det var
således afhængigt af hendes alkoholindtag, om hun kunne gå.

Vidne 4 sagde, at tiltalte ruskede Forurettede. Hun husker ikke, om Vidne 4
sagde, at tiltalte slog hende.



/

side 26

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 466, 2. afsnit, har vidnet
forklaret, at hun ikke husker, om hun forklarede, at Vidne 4 tidligere havde
benægtet, at tiltalte slog Forurettede.

Forurettede talte mest pænt om tiltalte. De kunne ikke tale så meget om det.
Tiltalte læste Forurettedes mail og sms’er. De kunne kun tale om ham, når de
var alene. Det er rigtigt, at hun har forklaret til politiet, at Forurettede aldrig
talte dårligt om tiltalte. Hun kunne godt småbrokke sig lidt f.eks. om rengøring.
Forurettede var ellers utrolig loyal overfor tiltalte.

Forurettede havde en skade i lillehjernen. Det fremgår af en scanning, der blev
udført i forbindelse med, at Forurettede gik hos en neurolog, da ingen kunne
finde ud af, hvorfor hun gik, som hun gjorde. Forurettede var igennem mange
undersøgelser i denne forbindelse. Man fandt ved scanningen, at hun havde en
skade på lillehjernen, som man regnede med, var relateret til hendes
alkoholmisbrug.

Adspurgt af bistandsadvokaten har vidnet forklaret, at hun har kørt Forurettede
til adskillige lægeundersøgelser, da Forurettede ikke havde kørekort. Det var
som regel også hende, der havde presset på for at få Forurettede undersøgt og
udredt. Hun og Forurettede havde en fin kontakt, og Forurettede var en
fantastisk datter. Forurettede holdt så meget af hende, og det var hun aldrig i
tvivl om. De skrev sammen om stort og småt. Forurettede ringede også. Det var
næsten altid Forurettede, der ringede, da hun ikke ville forstyrre Forurettede på
hendes job. Sådan fortsatte det efter, at Forurettede stoppede med at arbejde. De
skulle helst snakke, mens Forurettede gik med hunden. De sås til fødselsdage
og højtider, og de tog på ture sammen og oplevede noget kulturelt m.v. De
havde det fantastisk, når de var sammen. De kunne tit lide de samme ting,
selvom de ikke altid havde samme smag. De gik bl.a. til koncerter sammen. De
havde et godt og kærligt forhold. De ting, der var for svære, lod de ligge. Hun
betalte for, at Forurettede kunne komme på afvænning, da Forurettede ikke selv
havde pengene, og da hun troede på, at det kunne hjælpe. Forurettede ville
gerne ud af sit misbrug. Hun ville gerne have et normalt liv. Alkohol stod i
vejen for meget af det. Forurettede var rummelig og empatisk, og hun rummede
alle mennesker, også dem med fejl. Forurettede sagde, at hun ville besøge
hende hver dag, når vidnet blev gammel. Tabet af Forurettede har været utroligt
svært. Forurettede var en utrolig støtte, da hun mistede sin yngste søn i 2010.
De tog bl.a. på kirkegården sammen. Det knyttede dem tættere sammen. Tiltalte
var ikke med i det, de havde sammen. Tiltalte har ingen sociale normer eller
relationer.

Speciallæge Vidne 9 har som vidne forklaret, at hun er speciallæge i
retsmedicin, og at hun har været supervisor på sagen, hvor hendes kollega har
foretaget obduktion af Forurettede.

Foreholdt at det fremgår af obduktionserklæringen, fil 2, side 272, 3. sidste
afsnit, at den påviste blødning under hjernehinderne antages at være opstået
efter et stumpt traume, har vidnet forklaret, at et stumpt traume f.eks. kan være
slag eller anslag mod eller med en stump genstand. Det kan være



/

side 27

knytnæveslag, eller at man falder og slår sig ned mod gulvet. Det giver som
ofte blå mærker og hudafskrabninger. Hvis der er tale om kraftige traumer, kan
det give brud på knogler. Hvis man bliver slået med en aflang genstand, f.eks.
et kosteskaft, så får man et mærke med ”togskinnemønster” , hvor blodet er
presset ud til begge sider. Det vil give et bestemt mønster, og det kalder de et
karakteristisk traume, hvor de så kan sige, at der er anvendt et instrument eller
en genstand. Her er der ikke noget mønster, der kan genkendes, og der er derfor
tale om ukarakteristiske stumpe traumer.

Blodunderløbne mærker kan være røde, brune, violet, blå og gule. De kan også
være sorte. De plejer at sige, at friske blodunderløbne mærker er blålige og
rødlige. Gule og grønlige mærker er ældre. Friske blodunderløbne mærker er
typisk opstået indenfor cirka et døgns tid. Efter en uges tid er mærkerne typisk
væk.

Til afsnittet om påviste alkoholpromiller i den supplerende erklæring af 10.
august 2021, fil 2, side 358, 3. afsnit, har vidnet forklaret, at når man indtager
alkohol, omsættes alkoholen i leveren og udskilles gennem urinen. Hos
Forurettede var alkoholkoncentrationen højest i blodet. Det vil sige, at al
alkohol endnu ikke var blevet nedbrudt. Det blod, som render ud i hovedkassen,
kommer ikke videre, og derfor bliver alkoholen deri ikke omdannet. I blodet fra
hjerneblødningen er promillen 0,61. Da promillen er højere i blodprøven, tyder
dette på, at Forurettede har været i live, og at hun har indtaget alkohol, efter
hun har fået blødningen i hovedet. En promille på 2,40 kræver en del alkohol.

Til svaret på supplerende spørgsmål 2, fil 2, side 368-369, har vidnet forklaret,
at stumpe traumer deles op i lette, moderate og kraftige traumer. Lette traumer
kan ikke give sådan en hjerneblødning, som Forurettede havde, men både
moderate og kraftige stumpe traumer kan give den pågældende blødning. Ved
traumet bliver hjernen rykket frem og tilbage i kraniekassen, hvorved nogle
blodårer/vener i hjernen kan blive revet over. Det kan ske selv ved moderate
traumer. Hun har svært ved at sige, at blødningen er opstået ved et kraftigt
traume, da der så normalt ville være et kraniebrud. Da der ikke er kraniebrud
hos Forurettede, har der som minimum været tale om et moderat traume. Et
moderat stumpt traume er næppe en lussing, men det kan være et knytnæveslag.
Rusk ved voksne giver typisk ikke sådanne skader. Det skal kombineres med et
anslag. Rusk skal kombineres med et anslag for at forårsage den pågældende
blødning. Det kan f.eks. være et anslag mod en stump genstand. En stump
genstand kan godt være armlænet på en sofa.

Til svaret på supplerende spørgsmål 3 har vidnet forklaret, at alle de otte friske
skader i hovedet kan have medført blødningen hver for sig. Èt traume er nok.
Hun vil ikke forvente, at blødningen bliver større ved, at der kommer
efterfølgende traumer.

Forevist skitsen fil 2, side 282, har vidnet forklaret, at læsion 1 og 5 er ældre



/

side 28

skader, og de kan ikke være årsag til blødningen. Resten er friske. Hvis man får
et stumpt traume mod munden eller kæben nedefra, kan det give ryk i hovedet,
deceleration, hvorved brovenerne i hovedet kan rives over. Det er således slag
mod hovedet, der er det farlige. Her er anslaget, hvor man bliver slået.

Til svaret på supplerende spørgsmål 5, fil 2, side 368-369, har vidnet forklaret,
hvis man kravler, vil ansigtet typisk være omkring 50 cm fra gulvet, og fald fra
denne højde vil næppe være nok til at forårsage blødningen. Ved at kravle har
hun forstået, at man kravler som et barn med hænderne forrest nede på jorden.

Hvis man har faldskader, vil man typisk have ukarakteristiske læsioner. Hvis
man rammer ind i hjørnet på et bord, kan læsionen få et karakteristisk mærke
som f.eks. en vinkel. Hvis man rammer en flade eller gulvet, giver det ikke er
karakteristisk mærke. Med fald forstår hun, at man falder uden at støde ind i
andet end gulvet.

Til svaret på supplerende spørgsmål 8, fil 2, side 368-369, har vidnet forklaret,
at svaret kan sammenlignes med f.eks. observation for commotio, hvor man
skal være sammen med nogen det første døgn, bl.a. for at sikre, at man ikke har
fået en blødning. ”Nogle timer” kan godt være et halvt døgn. Hun kan ikke
komme det nærmere. Blødningen var 200 milliliter. Det er en ret stor blødning.
Det var en helt frisk blødning, og det har ikke stået på i uger eller dage.

Til svaret på supplerende spørgsmål 10 har vidnet forklaret, at når man har 200
milliliter frisk blod i hjernen, vil det være meget forskelligt, hvornår man mister
bevidstheden. Det kommer an på, hvor meget plads man har i hjernekassen,
herunder om der har været hjernesvind. Forurettedes hjerne havde en meget
normal størrelse. Hun kan ikke sige, hvornår Forurettede mistede bevidstheden.

Hun har foretaget personundersøgelsen af tiltalte. Foreholdt fil 2, side 651,
sidste afsnit, husker hun tiltalte som en lille smule påfaldende. Han var en
smule vredladen. Han efterkom alt, hvad hun bad om. Det er en speciel
undersøgelse, hvor man kommer i en sporsikringsdragt, og man skal aftørres
for dna, havde taget billeder og skiftet tøj. Det var tiltalte lidt uforstående
overfor. Han forstod måske ikke helt, hvorfor han var der. Han var en lille
smule vred, men hun følte sig ikke truet. Hun kan ikke huske, om han spurgte
til Forurettede.

Adspurgt af forsvareren har vidnet forklaret, at hun må henholde sig til, at
blødningen i hovedet er opstået ved stumpe traumer.

Til svaret på supplerende spørgsmål 4, fil 2, side 368-369, har vidnet forklaret,
at blødningen i hjernen kan være opstået ved, at man er faldet. De øvrige syv
friske skader kan også være opstået ved, at man er faldet. Hvis



/

side 29

man står på sine fødder og falder uden at tage fra, vil blødningen i hovedet godt
kunne fremkomme. Hvis man ligger på en sofa og falder ned, og sofaen er
omkring 50-60 cm. høj, ville hun synes, at det er for lidt til at forårsage
blødningen, men hun kan ikke fuldstændigt afvise det. De skader Forurettede
havde i ansigtet, kan være kommet ved, at hun er faldet mod et gulv. Hvis der
havde været kraniebrud, ville hun turde sige, at det var et kraftigt traume. Der
er ingen karakteristiske mærker, der tyder på, at der er anvendt en genstand.

Man har lettere ved at få blå mærker, hvis man er alkoholiseret, og på grund af
misbruget har en leverskade. Forurettedes lever var en fedtlever. Der var ikke
væske i bugen eller skrumpelever, og ud fra dette er der intet, der tyder på, at
Forurettede har haft så nedsat leverfunktion, at der var nedsat
blodstørkningsevne.

Det er ikke så tit, at de ser sådanne skader. Det er endvidere ikke så tit, at de har
blod fra indlæggelsen. Hun har ikke studset over, at det var mærkeligt, at der er
indtaget alkohol, efter at hjerneblødningen er opstået.

Foreholdt personundersøgelsen af Forurettede, fil 2, side 236, har vidnet
forklaret, at læsion 1 er frisk, mens de øvrige læsioner er ældre.
Undersøgelsen er foretaget den 9. juni 2021. På dette tidspunkt lå Forurettede
med blodtilsmudsning og en tube i munden og tape op ad begge kinder. Derfor
var det rigtig svært at konstatere skaderne på dette tidspunkt. Læsion 1 er den
samme som læsion 3 i obduktionserklæringen. Forurettede blev først obduceret
den 14. juni 2021. De blodunderløbne mærker har haft mulighed for at træde ud
og forsvinde igen inden obduktionen.

Hun tror ikke, at det har haft betydning, at Forurettede har haft en skade på
lillehjernen.

Hun kan ikke sige, om det er vold, fald eller anslag mod en genstand, der er
årsag til blødningen. Hun kan kun sige, at det er stumpe traumer, og at ét
knytnæveslag er nok.

Til personundersøgelsen af tiltalte den 10. juni 2021, fil 2, side 651, og
foreholdt, at der ikke fandtes karakteristiske slagsmåls- eller afværgelignende
læsioner, har vidnet forklaret, at slagsmålslæsioner kan være hævede knoer, og
afværgelæsioner er typisk mærker på underarmene. Der var ikke hævelse af
knoer eller andet, der tydede på, at tiltalte havde slået nogen. Der var et
blodunderløbent mærke på højre pegefinger, som hun undrede sig over, da det
ikke er så almindeligt et sted.

Hvis man har siddet op i en sofa og er faldet, kan man næppe få den
konstaterede blødning i hjernen. Højden er relevant for hvor kraftigt et traume,
der er tale om. Jo højere hovedet kommer op, jo kraftigere bliver traumet.
Nogle af læsionerne fra personundersøgelsen den 9. juni er forsvundet frem til
obduktionen den 14. juni. De har kigget på, hvad der var



/

side 30

friske skader ved obduktionen. Nogle af de skader, der er betegnet som ikke
friske, kan godt have været friske den 9. juni, men der var ikke flere skader i
ansigtet.

Det vil ikke altid efterlade mærker, hvis man falder og rammer noget på vej
ned. Det afhænger af, hvad man rammer.

Ved fald er hovedets højde afgørende, og der skal konkret have været tale om et
moderat traume. Bevægelses- og reaktionsmønstret er nedsat, hvis man har
indtaget alkohol. Det kan ikke udelukkes, at de otte friske skader i hovedet kan
være kommet samtidigt, men de kan også være kommet indenfor et halvt døgn.
Skaderne kan ikke være kommet ved det samme stumpe traume. Nogle af dem
kan godt være kommet ved samme traume.

Et gulv er et fast underlag. Hvis man fra stående falder ned mod et fast
underlag, vil man få blå mærker, uanset om det er klinkegulv eller et andet fast
underlag.

Vidne 10 har som vidne forklaret, at hun er tiltaltes søster. De sidste år har hun
haft kontakt med tiltalte over telefonen. Hun har sidst set tiltalte for 2 år siden
hjemme hos ham. Hun kendte også Forurettede. Tidligere havde de meget
fysisk kontakt. Hendes kendskab til tiltalte er derfor godt. Hun kendte ikke
Forurettede godt. De kunne snakke i telefon sammen. Det var hyggeligt, når
hun besøgte tiltalte og Forurettede. Hun har aldrig tænkt over, at tiltalte og
Forurettede havde problemer med alkohol. I de sidste par år talte hun i telefon
med tiltalte et par gange om ugen. Hun talte også et par gange med Forurettede.
Forurettede fortalte hende, at hun og tiltalte havde det godt. Hun talte sidst med
tiltalte og Forurettede i maj 2021. Forurettede var glad og sagde, at de havde
det godt. Forurettede har ikke givet udtryk for, at der var vold i forholdet. Hun
sagde overhovedet ikke noget om det. Forurettede sagde heller ikke, at tiltalte
ikke slog hende.

Foreholdt afhøringsrapport af 11. februar 2022, fil 2, side 531, 3. og 4. afsnit,
har vidnet bekræftet, at hun har forklaret sådan. Hun husker ikke, hvornår
Forurettede har sagt sådan. Det kan være en dag, hvor de har gået med deres
hunde.

Vidnet kender tiltalte som en stille og rolig person. Hun har aldrig set, at han
har ændret personlighed, når han fik noget at drikke.

Det plejede at være hende, der besøgte tiltalte og Forurettede. Da tiltalte havde
revet hegnet i sin have ned, ville hun ikke besøge ham, da hendes hund så
kunne løbe ud af haven. Hun havde den sidste telefonsamtale med tiltalte i maj
2021. Herefter havde de ikke telefonisk kontakt. Op til maj 2021 havde de ikke
ugentlig telefonisk kontakt. Så kunne det være over sms. Hun var klar over, at
der blev drukket alkohol dagligt i tiltaltes hjem. Hun var ikke klar over, om det
påvirkede hans forhold til Forurettede. Det var før 2021, at hun havde samtalen
med Forurettede, hvor Forurettede sagde, at hun var glad for at have



/

side 31

mødt tiltalte. Hun har hverken set Forurettede eller tiltalte de sidste to år. Hun
tør ikke sige, om hun har oplevet tiltalte være påvirket af alkohol det sidste år.
Tiltalte var, som han altid var, nemlig glad, når han var påvirket af alkohol.

Vidne 11 har som vidne forklaret, at hun har sendt en mail til tiltaltes tidligere
forsvarer, jf. fil 2, side 667. Hun skrev mailen, da hun ikke kunne genkende
tiltalte, som han var omtalt i avisen. Hun har levet sammen med ham i 16 år, og
han har aldrig slået hende eller deres børn. Tiltalte er ikke den bedste til at tale
for sig selv. Det er 28 år siden, de blev skilt. Tiltalte drak men ikke lige så
meget, mens de var sammen. Han ændrede ikke karakter, når han drak. Hun
havde den regel, at hun ikke ville se øl i huset. Tiltalte drak derfor øl i
kælderen. Han havde fast arbejde, mens de boede sammen. Der har aldrig været
vold. Tiltalte lukker i, hvis han føler, at folk ikke hører på ham. De har to børn
sammen, og derfor har de stadig kontakt. Mens tiltalte var gift med Person,
havde de stort set ikke kontakt, men da Person døde, kontaktede tiltalte hende,
og de har herefter holdt kontakt. Hun har også haft kontakt med ham, mens han
var sammen med Forurettede. Vidnet havde også kontakt med Forurettede, der
var fantastisk for tiltalte og navnlig Vidne 4. Hun har talt med Forurettede i
telefonen, og hun har besøgt tiltalte og Forurettede flere gange. Tiltalte og
Forurettede har ikke besøgt hende. Hun har sidst besøgt dem, da Vidne 4 var 18
år. Efterfølgende har tiltalte og Forurettede været hjemme hos vidnets og
tiltaltes ældste søn, Vidne 6, til familiefest. Tiltalte og Forurettede havde det ok
på dette tidspunkt. De har smådiskuteret lidt, men slet ikke som noget, der
kunne udløse vold. Hun har aldrig set tiltalte være voldelig overfor Forurettede,
og hun har aldrig set mærker på Forurettede. Hun har talt med Forurettede om
tiltalte. Der har været perioder, hvor Forurettede talte om at flytte. Det var
hendes indtryk, at det drejede sig om alkohol. Hun troede, at det kun var tiltalte,
der drak. Forurettede sagde, at tiltalte drak vodka og øl. Forurettede fortalte, at
hun var glad for at havde fundet sammen med tiltalte, da han ikke slog.
Forurettede havde tidligere været i voldeligt forhold. Hun vil tro, at Forurettede
sidst sagde det til festen hos Vidne 6 for 2-3 år siden. Forurettede og tiltalte
ringede jævnligt til hende. Forurettede var altid med på medhør. Det har været,
når de har set hinanden, at Forurettede har talt med hende om tiltalte.
Forurettede kunne godt finde på at trække hende lidt til side. Hun mener, hun
sidst har talt med Forurettede i telefonen, dagen efter hun kom hjem fra
afvænningsstedet. Hun foreslog Forurettede, at hun skulle flytte lidt ud til sin
mor for at få det lidt på afstand. Dette ville Forurettede dog ikke, da hun ikke
havde set sin mor det sidste år. Hun har sidst haft telefonisk kontakt med tiltalte
den 7. eller 8. juni 2021. Her var tiltalte ked af det, og han vidste ikke, hvad han
skulle gøre, da Forurettede tissede og lavede i bukserne og bare lå i sofaen. Hun
foreslog ham at kontakte hjemmeplejen i Aarhus. Hun sendte en sms til ham
med nummeret til hjemmeplejen og nummeret til alkoholhjælp AA. Den 9. juni
har tiltalte haft ringet til hende meget tidligt om morgenen, men hun tog ikke
telefonen, da hendes telefon var på lydløs. Tiltalte vidste ikke sine levende råd,
da Forurettede bare lå på sofaen, ikke rejste sig og lavede og tissede i bukserne.
Han måtte vaske hende.



/

side 32

Adspurgt af anklageren har vidnet forklaret, at hun sidst har set tiltalte været
påvirket af alkohol til festen for 2-3 år siden. Tiltalte ændrede sig ikke, når han
drak. Hun har ikke kendskab til, om han gjorde det de senere år. Hun stolede på
det, når Forurettede til festen sagde, at tiltalte ikke slog hende. Forurettede har
heller aldrig siden omtalt vold. Tiltalte var ked af det og fuld og anede ikke sine
levende råd om, hvad han skulle gøre, da hun talte med ham sidste gang.
Tiltalte sagde ved denne lejlighed, at Forurettede lå i sofaen. Hun rejste sig ikke
og gik ikke ud. Hun lå og drak og lavede og tissede i bukserne. Han vaskede
hende og gjorde hende ren, så godt han kunne. Hun ved ikke, om hun til politiet
kan have forklaret, at tiltalte var frustreret. Det kom til udtryk ved, at tiltalte
ikke vidste, hvad han skulle gøre. Tiltalte talte ikke om, at hans og Forurettedes
forhold skulle ophøre.

Det var vidnets opfattelse, at Forurettede var for fuld til at rejse sig.

Vidne 12 har som vidne forklaret, at hun kender tiltalte, da han er hendes
genbo. Hendes have ligger op mod tiltaltes hoveddør. Hun kan ikke høre, had
der sker ovre hos tiltalte. Hun har boet på adressen omkring 3 år. Hun havde
kontakt med tiltalte. Hun gik bl.a.  forbi tiltaltes have, når hun gik med sin
hund. Tiltalte hilste og snakkede. Hendes indtryk var, at tiltalte var flink og rar.
Han var også hjælpsom. Hun så oftere Forurettede, der ofte var ude og køre på
sin elscooter. Forurettede snakkede meget og kom f.eks. med blomster, da
vidnets hund blev aflivet. Hun har aldrig hørt dem skændes eller råbe ad
hinanden. Tiltalte og Forurettede var ofte i haven sammen. Hun er i tvivl om,
hvornår hun sidst så dem. Hun så dem jævnligt, og det må have været indenfor
de sidste 14 dage.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 489, sidste afsnit, lyder
det rigtigt, at hun har forklaret sådan. Nogle gange gik Forurettede, og nogle
gange havde hun ondt og kom kørende. Det var forskelligt, hvordan hun kom
frem. Forurettede har haft mærker i ansigtet. Forurettede sagde, at hun var
faldet. Vidnet tænkte ikke noget om det. Det kan godt passe, at Forurettede var
faldet. Hun husker ikke, hvornår hun sidst har set mærker på Forurettede.
Forurettede havde ikke mærker hele tiden. Så vidt hun husker, havde
Forurettede ikke mærker, da hun sidst så hende.

Foreholdt samme rapport, side 491, 4. sidste afsnit, husker hun ikke, at hun har
forklaret sådan. De vendinger har hun i hvert fald ikke brugt. Hun har set
Forurettede med blå mærker indimellem.

Nogle gange gik der et par dage imellem, at hun så Forurettede. Andre gange
gik der en uge. Det var ikke ofte, hun så mærker på Forurettede. Forurettede
fortalte hende ikke om sit forhold til tiltalte herunder om de skændtes eller om
tiltalte slog hende. Forurettede talte mest om Vidne 4, og at det var besværligt
med en teenager. Forurettede var træt af, at der ikke blev ryddet op og af
larmen. Hun tror, at Forurettede og Vidne 4 råbte ad hinanden. Hun har ikke
hørt Forurettede og Vidne 4 skændes.



/

side 33

Foreholdt samme rapport, side 491, 3. og 4. afsnit, har vidnet forklaret, at hun
aldrig har hverken set eller hørt Forurettede skændes med tiltalte eller Vidne 4.

Foreholdt rapporten, side 492, 2. afsnit, 3.-4. linje, har hun forklaret sådan.

Det er hendes opfattelse, at tiltalte var meget dårligt gående. Hun så ham kun
meget sjældent gå udenfor sin have eller hus. Det var hendes opfattelse, at både
tiltalte og Forurettede drak. Tiltalte gik meget langsomt. Hun har aldrig tænkt,
at tiltalte var typen, der slog, eller at han havde kræfterne til det, da han var så
langsom og alkoholiseret.

Foreholdt samme rapport, side 491, sidste afsnit, har vidnet bekræftet, at hun
har forklaret sådan.

Den 8. juni om aftenen sad hun i sin have sammen med sin mor. De kunne ikke
se, hvad der skete ovre hos tiltalte. Hun hørte ingenting derfra.

Adspurgt af anklageren har vidnet forklaret, at hun husker en gang, hvor
Forurettede var blå på kinden. Hun spurgte, hvad der var sket, og Forurettede
sagde, at hun var faldet. Det var ikke normalt, at Forurettede havde et sådant
mærke. Hun er i tvivl om, hvornår hun så mærket på Forurettede.

Vidne 13 har som vidne forklaret, at hun har været ambulanceredder i 5 år, og
at hun den 9. juni 2021 var med i en ambulance til Område 2. Hun kørte
sammen med Vidne 2. De kom ud til en kvinde, der var ukontaktbar og havde
blødning i mund og svælg. Hun tænkte på, hvor blødningen kom fra, og at de
skulle prøve at skabe frie luftveje, hvilket de gjorde. De snakkede med manden
på adressen, der kom ud og tog imod dem i døren. Han viste dem vej ind i
stuen, hvor kvinden lå. Der var noget påfaldende ved manden, der virkede
oprevet men lidt anderledes, end man måske ville forvente. Da de havde
undersøgt kvinden, virkede han lidt beruset og lidt ligeglad, og han jokede lidt.
Hun ved ikke, om han var beruset, men han virkede sådan, da det var en
mærkelig måde at reagere på. Han virkede klar nok på trods af, at han også
virkede beruset. Han snakkede ligesom man gør, når man er beruset. Han
slyngede nogle kommentarer ud, der ikke var helt passende i situationen.

Foreholdt afhøringsrapport af 9. juni 2021, fil 2, side 431, 2. sidste afsnit,
3.-4.  linje, har hun forklaret sådan. De spørger ind til helt konkrete ting, f.eks.
hvad der er sket og lignende, og det fik de ikke rigtig svar på. Hun husker det
sådan, at det var manden, der havde ringet til dem. Hun husker ikke, at hun har
forklaret, at han var diffus og forvirret. Hun husker, at manden kunne svare på
noget andet, end de spurgte om, og at han var lidt opkørt og ikke vidste, hvad
han skulle gøre af sig selv.

Hun og hendes makker havde på vej ud til adressen snakket om, at blødningen
kunne stamme fra spiserøret. De talte om, at det kunne være fra en varice i
spiserøret. Hun lavede en top til tå undersøgelse af kvinden, og



/

side 34

hun bed mærke i, at kvinden havde mærker på hele kroppen. Det var en
blanding af friske og ældre mærker. Hun tænkte over, hvor mærkerne kunne
komme fra, men det kunne de ikke vide. Foreholdt, at hun har forklaret om
trykmærker, kan det godt passe, at hun har forklaret herom. Det kunne det også
være. Der var både røde, blå og gule mærker. De kunne være fra forskellige
tidspunkter og have forskellig årsag.

Adspurgt af anklageren har vidnet forklaret, at kvinden lå på sofaen. Mandens
reaktion var lidt upassende. Hun kendte ikke hans forhold til kvinden, men
kvinden lå og var alvorligt syg, og manden gik egentlig lidt i vejen i stedet for
at hjælpe. Det endte med, at de fik ham sat over i en sofa. Han begyndte at ryge
et eller andet og han sagde noget, der mindede om jokes, hvilket var upassende
i situationen. Manden var rystet, men hun husker, at han grinte af nogle ting,
han selv sagde. Stemningen var mærkelig.

Foreholdt samme rapport, side 430, sidste afsnit, 1. linje, husker hun ikke,
hvilke ord hun brugte dengang. Manden var ikke aggressivt ophidset. Han var
bare oppe og køre.

Foreholdt samme rapport side 431, 2. sidste afsnit, 4.-5. linje, har vidnet
forklaret, at der var en lidt dårlig stemning. Det kommer an på
omstændighederne, om der plejer at være en dårlig stemning, når de kommer
ud. Der var dårlig stemning den pågældende dag, da manden reagerede, som
han gjorde. Normalt når de kommer ud i et hjem, tager folk imod dem og gør
alt for at hjælpe dem med at hjælpe deres pårørende. Tværtimod reagerede
manden atypisk ved at grine. Manden snakkede om kvinden, men hun husker
ikke ordret, hvad han sagde. Det var noget med, at hun bare lå der og ikke rigtig
sagde noget eller ikke ville svare ham. Det virkede som om, han var irriteret
over det. Manden sagde noget om, at kvinden havde ligget på sofaen i flere
uger, og at han sidst havde været i kontakt med hende aftenen inden.

Foreholdt rapporten, side 431, 2. sidste afsnit, 5.-6. linje, passer det, at hun har
forklaret, at kvinden havde ligget på sofaen i en måned.

Kvinden havde en stor mængde blod i munden og svælg. Det var frisk blod og
lidt boblende, da hun lå på ryggen med hovedet lidt bagover, hvilket blokerer
luftvejene. Hun husker ikke, at der var frisk blødning andre steder i ansigtet. De
undersøgte hende for eventuelle brud på kraniet, og hun husker ikke, at de fandt
noget.

Foreholdt samme rapport, side 431, 2. afsnit, 1.-2. linje, har hun sandsynligvis
forklaret sådan. Hun husker ikke, hvad hun forklarede. Hun har ikke et billede
af, at kvinden havde indtørret blod i ansigtet. Hun husker det ikke.

Hun lagde ikke mærke til, om kvinden havde skader i ansigtet. Hun husker
ikke, at der var et iøjnefaldende hovedtraume.



/

side 35

Foreholdt samme rapport side 431, 2. afsnit, 4.-5. linje, husker hun ikke, om
hun har forklaret sådan.

Kvinden havde nogle større områder med blå mærker på kroppen. Hun husker
ikke præcist, hvor det var, men det var i stort omfang på hele kroppen. De
vendte hende om, og hun havde også mærker på ryggen. Hun tænkte, hvor
mærkerne kom fra. Mærkerne ved lænden kunne være tryksår, hvis hun havde
ligget længe.

Foreholdt samme rapport, side 431, 2. afsnit, de sidste 3 linjer, husker hun ikke,
om hun har forklaret sådan. Hun tænkte ikke, at der var større sandsynlighed
for, at det var trykmærker end alt muligt andet. Det havde også med placeringen
at gøre, og der var større sandsynlighed for, at mærker på lænden skyldtes
trykmærker. Hun husker et stort blåt mærke på ryggen. Det er ikke et
sædvanligt sted at få trykmærker. Hun husker bare, at kvinden havde nogle
mærker, men hun kan ikke sige, hvad det var for nogle mærker.

Manden virkede rystet og opkørt. Det kan muligvis skyldes, at han var beruset,
at han sagde de upassende ting. Hun fik et indtryk af et alkoholpræget hjem, og
det kunne hjemmets beboere også være præget af.

Vidne 14 har som vidne forklaret, at han ikke personligt kendte tiltalte og
Forurettede, men han har mødt damen, når hun var ude og køre. Han har aldrig
mødt tiltalte. De boede også i området. Damen kørte på en handicapscooter.
Han var ikke helt sikker på, hvornår han så damen, men han mente, at det var
en dag, hvor han havde været på apoteket og hente piller. Han tror, det var en
tirsdag. Der var to politibetjente hos dem, og den ene betjent så kvitteringen fra
apoteket. Han mener, at det var samme dag, han så damen sidste gang. Han kan
ikke med sikkerhed sige, at han så damen.

Foreholdt rapport "forhøring" af 9. juni 2021, fil 2, side 399, 2. sidste afsnit,
kan det ikke være klokken 11, han har set damen. Tidspunktet stod på
kvitteringen, og han mener, at han så Forurettede 10 minutter senere.

Foreholdt afhøringsrapport af 16. juni 2021, fil 2, side 513, sidste afsnit, og side
514, 1.-3. afsnit, har han forklaret sådan. De første betjente så kvitteringen, men
anden gang politiet kom, havde han smidt den væk. Han tror, han sagde til
politiet, at han mente, at det var Forurettede, han så den 7. juni. Forurettede var
på vej op ad bakken. Han talte ikke med hende. Han hilste på hende. Hun kom
kørende imod ham, og de nikkede til hinanden. De var et par meter fra
hinanden. Han kunne ikke se, om hun havde mærker i ansigtet. Som han sagde
til politiet, kan han ikke lægge hovedet på blokken for, at han mødte
Forurettede den pågældende dato. Det skete jo i løbet af få sekunder. Scooteren
var rød, og hun havde hunden med.

Han mødte ikke Forurettede hver dag. Det var måske 1-2 gange om ugen. Han
kan ikke svare på, hvor mange gange, han så hende de sidste tre uger. Han har
måske mødt hende to gange de sidste tre uger.



/

side 36

Den ene betjent spurgte ham, om Forurettede havde skader i hovedet. Han
kunne ikke svare på det, da han ikke så det.

Foreholdt samme rapport, fil 2, side 514, 4. afsnit, kan han godt have forklaret
sådan. Han kunne ikke se nogen skader på Forurettede.

Han så Forurettede, når han selv var ude at gå tur. Han bemærkede ingen
ændrin-ger. Han kendte hende ikke.

Øvrige oplysninger

Den 9. juni 2021 kl. 05.25 modtog alarmcentralen et opkald fra tiltalte.

Samme dag kl. 07.01 modtog Østjyllands Politi en anmeldelse fra Aarhus U-
niversitets hospital om, at der var indbragt en kvinde, Forurettede. Af
anmeldelsesrapporten fremgår bl.a. følgende om "sagens genstand":

"Forurettede havde skader i hjernen, det var uforenlig med liv. Skaden
formentligt opstået ved et slag mod hovedet".

Tiltalte blev anholdt i sit hjem samme dag kl. 07.24.

Af gerningsstedsundersøgelse af 9. juni 2021 fremgår bl.a.:

"Stedet bar præg af kraftigt drikkelag overalt i rækkehuset med undta-
gelse af vinkelværelset. Ved siden af sengene i soveværelset stod der på
det ene sengebord tre tomme øldåser og der lå 5 tomme vodkaflas-ker
nedenfor. På højre side af sengen lå 5 uåbnede vodkaflasker. I for-
delingsgangen stod 4 kasser dåseøl. I stuen bag ved lænestolen op ad den
østlige væg lå en pose med 7 tomme vodkaflasker. Rækkehuset sås
overalt beskidt og uhygiejnisk. Flere stedet stod der mugne madrester,
beskidt service samt ophobning af bæreposer med skrald. På det ene
badeværelse lå et par boksershorts med indtørret afføring."

Tiltalte blev den 9. juni 2021 kl. 8.00 undersøgt på Institut for Retsmedicin. Af
resumé og konklusion i personundersøgelsen af 10. juni 2021 fremgår:

"Ved undersøgelsen af den 61-årige mand, der er sigtet i sag vedrøren-de
muligt drabsforsøg på sin hustru, fandtes:

Blodunderløbent mærke på højre 2. finger (1), samt hudafskrabning højre
2. finger (2), venstre 4. finger (3), højre skinneben (4,5), højre fod (6),
venstre knæ (7) og venstre fodryg (8). Endvidere skarprandet læsion
under venstre fod (9).
Blodlignende tilsmudsning på 2.- 4. negleleje samt blodlignende
tilsmudsning under højre fod.



/

side 37

De påviste læsioner (1-8) er friske og følger efter mindre, ukarakteris-ke
stumpe traumer.
Den skarprandede læsion under venstre fod (9) er ældre og følge efter et
skarpt traume og kan være efter at have trådt på et glasskår.

Der fandtes ingen karakteristiske slagsmåls- eller afværgelignende
læsioner.

Undersøgte var ved undersøgelsen let psykisk påfaldende og muligt på-
virket af alkohol.
..."

Den 9. juni 2021 kl. 09.40 blev der foretaget en personundersøgelse af
Forurettede hos Institut for Retsmedicin. Af personundersøgelsens resumé og
konklusion fremgår:

"Ved undersøgelsen af den 62-årige kvinde, som blev indbragt ukon-
taktbar til Traumecentret på Aarhus Universitetshospital, Skejby efter et
muligt overfald, fandtes:

Blodunderløbne mærker på hovedet (1,2,8), på brystet (3-6,17), bug (7),
arme (9-16), ben (18-24) og ryg (26-34) samt skorpedækket sår på venstre
ben (25).

Det er efterfølgende oplyst, at undersøgte er afgået ved døden 10.06.2021
kl 14.29 grundet blødning under hjernehinderne. Vedrøren-de yderligere
oplysninger fra sygehusjournalmateriale henvises til ob-
duktionserklæring (04.01.208.21).

Læsion 1 er frisk, mens de øvrige læsioner (2-34) er ældre, muligt af
varierende alder. De er følger efter ukarakteristiske, stumpe traumer. De
kan være følger efter slag, anslag mod en fast overflade eller fald".

Den 14. juni 2021 blev der foretaget obduktion af afdøde Forurettede. Af
obduktionserklæring af 24. juli 2021 fra Institut for Retsmedicin fremgår
følgende:

"...
Resumé og konklusion

Ved obduktionen af den 62-årige kvinde, der blev indbragt ukontaktbar til
Traumecentret den 09.06.2021 og siden afgik ved døden den 10.06.2021
kl 14.29, fandtes:

Blødning under den hårde og bløde hjernehinde på venstre side med
sammenpresning af hjernen mod højre.



/

side 38

Herudover stor, lys lever samt følger efter organdonation med fjernelse af
begge nyrer og milten.

Af læsioner påvistes blodunderløbent mærke på venstre side af overlæ-
ben med kvæstningssår på slimhindesiden (9), hudafskrabninger og blo-
dunderløbne mærker i ansigtet (1-8, 10), på bryst (11, 12, 14, 16), bug
(17), ryg (35, 37, 38), arme (19-24) og ben (25-27, 29-31, 33) og ved
skedeindgangen (39) samt indtørrede sår på bryst (13, 15), bug (18, 18a),
samt skorpedækkede sår på ben (28, 32, 34) og ryg (36).

Det er oplyst, at afdøde var blevet indlagt på Aarhus Universitetshospi-tal
efter hendes samlever angiveligt havde fundet hende ukontaktbar på
sofaen med blod ud af munden. Ved indlæggelsen blev der konstateret en
stor blødning under den hårde hjernehinde og behandling blev vur-deret
udsigtsløs. Efterfølgende blev afdøde blev erklæret hjernedød, og der blev
der foretaget organdonation.

Dødsårsagen antages at være følger efter den påviste blødning under
hjernehinderne.

Den påviste blødning under den hårde hjernehinde antages at være opstået
efter et stumpt traume. De påviste læsioner er af varierende alder. Læsion
2-4, 6-11, 13, 15, 17,18, 18a, 20-27, 29-31, 38 og 39 er friske mens
læsion 1, 5, 12, 14, 16, 19, 28 og 32-37 er ældre. Læsion 13, 15, 18, 18a
og 20 antages at være følger efter hospitalsbehandling mens de øvrige
læsioner alle er følger efter ukarakteristiske, stumpe traumer.
De kan være følger efter slag, anslag mod en fast overflade eller fald.

Den ved personundersøgelsen påviste blodtilsmudsning antages at
stamme fra læsion 9.
...

B. UDVENDIG UNDERSØGELSE
...
Liget er en kvinde med udseende ældre end den angivne alder.
Ernæringstilstand middel, legemsbygning almindelig, højde 160 cm og
vægt 53 kg.
...

For overblikkets skyld, anføres læsionsnummer fra personundersøgel-sen
i parentes ved de læsioner, der er påvist ved både personundersø-gelsen
og obduktionen. Det skal bemærkes at det ved obduktionen, ik-ke har
været muligt at genfinde alle de ved personundersøgelsen påvi-ste
læsioner og der ved obduktionen er påvist yderligere læsioner.

...



/

side 39

Læsion 1 (8): I højre side af panden ses et brunligt, blodunderløbent
mærke, målende 4 x 2 cm.
Læsion 2: I fortil i panden og lidt mod højre ses et rødligt, blodunder-
løbent mærke, målende 4 x 3 cm.
Læsion 3 (1): I venstre side af panden op mod hårgrænsen ses et læng-
degående, blåligt, blodunderløbent mærke, målende 5 x 1 cm.
Læsion 4: I venstre side af panden fortil ned mod øjenbrynene ses et
afrundet, rødligt, blodunderløbent mærke, målende 2,5 cm i diameter.
Læsion 5: I venstre side af panden op mod hårgrænsen ses et violet,
blodunderløbent mærke, målende 4 x 2 cm.
Læsion 6: Opadtil på højre kind, under øjet ses et tværgående, blåligt,
blodunderløbent mærke, målende 2,5 x 1 cm.
Læsion 7: På højre kind ses to afrundede, blålige, blodunderløbne
mærker, målende 1 cm i diameter.
Læsion 8: Fortil på højre kind i randen af næsen ses et afrundet, blå-ligt,
blodunderløbent mærke, målende 0,5 cm i diameter.
Læsion 9: På venstre side af overlæben, strækkende sig ind i mundhu-len
ses et tværgående, blåligt, blodunderløbent mærke, målende 4,5 x 3 cm.
På bagsiden af overlæben ses et kvæstningssår, målende 1,3 x 1 cm.
Læsion 10: Fortil på hagen ses et spættet, blåligt, blodunderløbent
mærke, målende 2 x 1,5 cm.
...

Bryst og bug
Læsion 11 (3): Fortil på venstre side af brystet opadtil ses et afrundet,
blåligt, blodunderløbent mærke, målende 1,5 cm i diameter.
Læsion 12 (5): På ydersiden af højre bryst ses et blåligt, blodunderløbent
mærke, som i randen er gulligt og brunligt. Læsionen måler 10 x op til 6
cm.
Læsion 13: Fortil på højre side af brystet og ud mod siden ses to
afrundede, indtørrede hudafskrabninger, målende henholdsvis 0,2 og 0,3
cm i diameter.
Læsion 14 (6): Fortil på brystet ses tre brunlige, blodunderløbne mærker,
som måler henholdsvis 2,5 x 2,5, 3,5 x 2 og 3 x 2 cm.
Læsion 15: På venstre side af brystet ud mod siden ses to afrundede,
indtørrede hudafskrabninger, målende henholdsvis 0,2 og 0,3 cm i
diameter.
Læsion 16 (4): Fortil og opadtil på venstre side af brystet ud mod
skulderen ses et tværgående, brunligt, blodunderløbent mærke, målende 5
x 5 cm.
Læsion 17: Fortil på venstre side af bugen ses et uregelmæssigt, rødligt,
blodunderløbent mærke, målende 3 x 3 cm. Læsionen sidder i randen af
det sammenklipsede operationsar, som ses midt på bugen og strækkende
sig ud mod begge sider.
Læsion 18: På venstre side af bugen, ned mod låret, ses to afrundede,
indtørrede hudafskrabninger, målende 0,2 og 0,3 cm i diameter



/

side 40

Læsion 18a: På højre side af bugen, ned mod låret, ses to afrundede,
indtørrede hudafskrabninger målende 0,2 og 0,3 cm i diameter.
Arme
Læsion 19 (10): På ydersiden af højre overarm, strækkende sig ned på
håndrygsiden af underarmen ses et længdegående, blodunderløbent
mærke, som er farvevarierende fra blåviolet til brunligt. Læsionen måler
24 cm og med en bredde på op til 10 cm. Fortil ses et stribet element med
central opklaring, som måler 7 cm i længden og med en samlet bredde på
op til 1 cm. Opklaringen måler 0,2 cm.
Læsion 20: På håndrygsiden og tommelfingersiden af højre håndled ses
et afrundet, blåligt blodunderløbent mærke, målende 2 cm i diameter.
Heri ses et nålestiksmærke.
Læsion 21 (12): På ydersiden af venstre overarm ses et afrundet, violet,
blodunderløbent mærke, målende 4 cm i diameter.
Læsion 22 (13): Fortil på venstre overarm opadtil ses to uregelmæssi-ge,
violette blodunderløbne mærker, målende henholdsvis 2 x 1 og 2 x 1,5
cm.
Læsion 23: Fortil på venstre overarm cirka midt på ses et afrundet,
blåligt, blodunderløbent mærke, målende cirka 1 cm i diameter.
Læsion 24 (16): På håndrygsiden og tommelfingersiden af venstre
underarm ses fire afrundede, blåviolette, blodunderløbne mærker,
målende henholdsvis 2 x 1,5, 1 x 11, 3 x 1,5 og 2 x 1 cm.
Fingerneglene er få mm lange og intakte uden tilsmudsning.
...
Ben
Læsion 25 (19): På forsiden og indersiden af højre underben opadtil ses
to blåviolette, blodunderløbne mærker, målende 2 x 1 og 3 x 1,5 cm.
Læsion 26: På indersiden af højre underben nedadtil ses to blålige,
blodunderløbne mærker, målende henholdsvis 1 x 1 og 3 x 2,5 cm.
Læsion 27 (20): På indersiden af højre fodryg ses et længdegående,
blåligt, blodunderløbent mærke, målende 5,5 x op til 2 cm. Heri ses en
hudafskrabning, målende 0,2 cm i diameter.
Læsion 28: På fodrygsiden af højre 2. tå ses et skorpedækket sår,
målende 0,2 cm i diameter.
Læsion 29 (21): På forsiden og indersiden af venstre knæ opadtil ses et
afrundet violet, blodunderløbent mærke, målende 1 cm i diameter.
Læsion 30 (21): Fortil på venstre knæ opadtil ses et længdegående,
spættet, b1åviolet, blodunderløbent mærke, målende 5 x op til 2 cm.
Læsion 31 (22): På ydersiden af venstre ben opadtil ses et spættet,
blåviolet, blodunderløbent mærke, målende 3 x 2 cm.
Læsion 32 (24): Fortil og opadtil på venstre underben, ses to
længdegående, skorpedækkede sår, målende henholdsvis 0,3 cm i
diameter og 1,5 x 0,8 cm.
Læsion 33 (24): Fortil på venstre underben opadtil, sammenfaldende med
læsion 32, ses et brunviolet, blodunderløbent mærke, målende 8 x 5 cm.



/

side 41

Læsion 34 (25): På fodrygsiden af venstre 2. tå, ses et skorpedækket sår,
målende 0,3 cm i diameter.
...
Ryg
Læsion 35 (31): På venstre side af lænderyggen strækkende sig ud mod
siden ses et blåviolet, blodunderløbent mærke, målende 17 x op til 7 cm.
Læsionen fremstår gullig i randen.
Læsion 36: Nedadtil på lænderyggen ved overgangen til endeballerne ses
to skorpedækkede sår, målende 1 x 0,2 og 0,5 x 0,2 cm.
Læsion 37(34): På venstre endeballe ses et gulviolet blodunderløbent
mærke, målende 10 x 11 cm. Heri ses et overfladisk kvæstningssår,
målende 1,5 x 0,2 cm.
Læsion 38: Nedadtil på venstre endeballe ses en hudafskrabning,
målende 3 x 2 cm.
Ydre kønsorganer og endetarmsåbning
Læsion 39: Ved skedeindgangen ses spættet, afrundet, uregelmæssigt,
violet, blodunderløbent mærke, målende cirka 4 x 2 cm.
..."

Af afsluttende konklusion i supplerende erklæring af 10. august 2021 fra In-
stitut for Retsmedicin fremgår:

"Ved obduktionen af den 62-årige kvinde, der blev indbragt ukontakt-bar
til Traumecenteret og siden afgik ved døden, foreligger nu svar på de
supplerende undersøgelser

På baggrund af det i sagen oplyste, obduktionsfundene og de supplerende
undersøgelser aftages dødsårsagen fortsat at være følge efter den påviste
blødning under hjernehinderne.

De påviste alkoholpromiller (0,61 i hjerneblødningen, 1,83 i urinen og
2,40 i blodet) tyder på at afdøde har indtaget alkohol efter
hjerneblødninger er opstået.

Øvrige resume og konklusion forbliver i øvrigt uændret."

Institut for Retsmedicin har den 28. september 2021 besvaret supplerende
spørgsmål fra anklagemyndigheden. Af erklæringen herom fremgår:

"Vedrørende Forurettede, CPR nr. (Født 1959) Institut for Retsmedicin,
Aarhus, er den 17.09.2021 af Anklager, Østjyllands Politi, Advokatur for
Specielle sager blevet anmodet in besvarelse af følgende supplerende
spørgsmål:

1.Hvornår er blødningen under den hårde hjernehinde - som er
dødsårsagen - opstået ? (Altså det tidspunkt eller tidsrum, hvor
skaden er opstået ? )



/

side 42

2. Blødningen under den hårde hjernehinde antages at være opstået 
efter et stumpt traume. Hvor kraftig et stump traume skal der til for
at påføre den nævnte skade ?

3. Er skaden påstået ved et enkelt traume eller er skaden opstået ved 
flere sumpe traumer?

4. Kan der gives oplysning om, hvorvidt blødningen under den 
hårde hjernehinde er en følge efter slag? Anslag mod en fast
overflade? Fald? Andet?

5. Vil blødningen under den hårde hjernehinde kunne opstå efter et 
fald, hvor afdøde er faldet mens hun kravlede på gulvet ?

6. I forbindelsen med, at blødningen under den hårde hjernehinde 
opstod er der da opstået et eller flere synlige sår eller mærker efter
traumet ? Hvis ja - hvilken skade er det på afdøde der kan relateres
hertil ? Er det foto heraf?

7. Har afdøde blødt efterfølgende ? Hvis ja, hvorfra? 
8. Der er afgivet supplerende erklæring den 10. august 2021, hvoraf 

det fremgår, at afdøde har indtaget alkohol efter at hjerneblødningen
er opstået.
Hvor længe efter skadens indtræden kan de antages, at afdøde har
været i stand til at bevæge sige, tale og indtage alkohol mv ?

9. Efter spadens indtræden er afdøde så blevet tiltagende dårligere 
eller er afdøde pludselig blevet uden bevidsthed ?

10. Hvor længe vil det være muligt, at leve efter skadens indtræden?
11. Giver sagen eller anførte spørgsmål i øvrigt anledning til

bemærkning?

Til grund for besvarelsen ligger obduktionserklæringen, supplerende
erklæring og fotomappe.

Besvarelse
Ad 1. Det er ikke muligt at afgøre, men en blødning under den hårde
hjernehinde vil normalt begynde at opstå straks efter et relevant traume
mod hovedet.

Ad 2. Blødning under den hårde hjernehinde kan opstå efter både
moderate og kraftige traumer.  Det kan ikke med sikkerhed siges, med
hvilken kraft, blødningen i denne sag er opstået.

Ad 3. Et enkelt stumpt traume mod hovedet vil være nok. Der er ved
obduktionen påvist otte friske læsioner efter stumpe traumer mod
hovedet, som alle ville kunne have medført blødningen.

Ad 4. Blødningen under den hårde hjernehinde er opstået som følge af
stumpe traumer. Der fandtes ingen karakteristiske læsioner. Det kan
således ikke afgøres, om blødningen er opstået som følge af slag, slag
mod fast overfalde efter fald.



/

side 43

Ad 5. Det vurderes næppe, at et fald hvor afdøde kravler, vil kunne
forårsage den påviste blødning

Ad 6. Se ad 3 og 4. Ja, der foreliggende fotos af læsionerne i den
fremsendte fotomappe.

Ad 7. Læsion 9 på bagsiden af overlæben må antages at have blødt.

Ad 8. Det kan ikke afgøres nærmere, heller ikke ud fra de retskemiske
undersøgelsesresultater. Det kan være flere minutter til nogle timer.

Ad 9. Det må antages, at afdøde er blevet tiltagende dårligere efter
blødningens opståen frem til hun har mistet bevidstheden.

Ad 10. Spørgsmålet er noget uklart. Se ad 8. En blødning under den hårde
hjernehinde kan opstå og udvikles med meget forskellige hastighed.
Ad 11. Nej."

Sagen har været forelagt Retslægerådet, der i en erklæring af 17. februar 2022
har udtalt, at Retslægerådet intet supplerende har at anføre til obdukti-
onserklæringen af 24. juni 2021 eller til svarene på de supplerende spørgsmål af
28. september 2021.

Der er foretaget en kriminalteknisk undersøgelse af tiltalte og Forurettedes
hjem. Af den kriminaltekniske erklæring vedrørende gerningsstedet fremgår:

"7.2 Vurdering
Der fandtes ingen egentlige tegn på, at der var foregået kamphandlin-ger
på gerningsstedet.

Det kan ikke ud fra de blodtilsmudsninger der er fundet i soveværelse, i
stuen, på køkkengulvet og på entrégulvet, vurderes om der er sket en
kriminel handling.

Den koncentration af blod der sås i og ved sofaen, kan være fremkom-met
ved, at forurettede har ligget på sofaen og blødt fra næsen og mund.
Der er ingen andre steder fundet en større koncentration af blod, som kan
indikere at forurettede er faldet og har slået sig eller at hun har væ-ret
udsat for vold. Der er ikke ud over det foran nævnte fundet blod-
tilsmudsede bygningsdele eller møbler, hvorpå afdøde kunne have på-ført
sig skaderne.

Med undtagelse af ovennævnte blodtilsmudsede glas fandtes der ingen



/

side 44

blodtilsmudsede genstande, som kunne havde været anvendt som
slagvåben."

Personlige forhold

Tiltalte har været mentalundersøgt. Af konklusionen i den retspsykiatriske
erklæringen af 9. juli 2021 fremgår:

"...
Observanden er herefter, pga. alkoholmisbrug og sin personligheds-
mæssige egenart, omfattet af straffelovens § 69. Såfremt han findes
skyldig som påsigtet, kan der imidlertid ikke, jf. samme lovs § 68, 2.
punktum, peges på foranstaltninger, der kunne være mere formålstjenli-ge
end straf til imødegåelse af risikoen for fremtidig ligeartet kriminali-tet.
..."

Tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 9. juni 2021.

Rettens begrundelse og afgørelse

Der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:

"kendelse:

Alle nævninge og dommere udtaler:

Den 9. juni 2021 kl. 05.25 ringede tiltalte til alarmcentralen, hvorefter der
blev sendt en ambulance til tiltalte og Forurettedes fælles bo-pæl. De to
ambulancereddere, Vidne 2 og Vidne 13, som kom til stedet, har begge
som vidner forklaret, at meldingen bl.a. var, at Forurettede blødte fra
munden og var ukontaktbar. Da de ankom til stedet, lå Forurettede på
sofaen i stuen med blod i mun-den. Vidne 2 har videre forklaret, at
redderne vendte Forurettede for at få blodet til at løbe væk fra luftvejene,
og at der derved kom blod på gulvet.

Kl. 07.01 modtog politiet en anmeldelse fra Aarhus Universitetshospi-tal
om, at Forurettede, der var indbragt til hospitalet, havde skader i hjernen,
som var uforenelige med liv, og at skaderne formentligt var opstået ved
slag mod hovedet.

Af en personundersøgelse, som blev foretaget af en speciallæge i ret-
smedicin samme dag kl. 09.40, fremgår, at Forurettede havde bl.a. i alt 34
blodunderløbne mærker på kroppen og i hovedet. En læsion var frisk,
mens de øvrige var ældre, muligt af varierende alder. Skaderne var følger
af ukarakteristiske stumpe traumer.



/

side 45

Forurettede døde den 10. juni 2021 kl. 14.59, og den 14. juni 2021 blev
der foretaget obduktion. Af obduktionsrapporten fremgår bl.a., at
Forurettede havde blødning under den hårde og bløde hjernehinde på
venstre side med sammenpresning af hjernen mod højre. Der fandtes i alt
40 læsioner i ansigtet og på kroppen, hvoraf de 5 var følger af
hospitalsbehandling, mens de øvrige 35 læsioner i form af blo-
dunderløbne mærker og hudafskrabninger var følger efter ukarakteri-
stiske stumpe traumer. Af disse læsioner var 22, herunder 8 i ansigtet,
friske. Af rapporten fremgår, at læsionerne kunne være følger efter slag,
anslag mod en fast overflade eller fald. Det fremgår endvidere, at den
blodtilsmudsning, som var påvist ved personundersøgelsen, stam-mede
fra læsion 9, som var et blodunderløbent mærke på venstre side af
overlæben med kvæstningssår på slimhinden.

Af besvarelsen af supplerende spørgsmål fra Institut for Retsmedicin
fremgår bl.a., at blødningen under den hårde hjernehinde kan opstå ef-ter
moderate eller kraftige traumer, at et enkelt stumpt traume mod ho-vedet
”vil være nok” , og at hver af de 8 friske læsioner mod hovedet kunne
have medført blødningen. Endeligt fremgår det, at det må anta-ges, at
Forurettede er blevet tiltagende dårligere efter blødningens opståen, frem
til hun har mistet bevidstheden, og at der kan være gået fra flere minutter
til nogle timer efter blødningens indtræden, hvor hun har været i stand til
at bevæge sig, tale og indtage alkohol.

Af gerningsstedsundersøgelse af 9. juni 2021 fremgår, at stedet bar præg
af kraftigt drikkelag, og der blev fundet bl.a. adskillige tomme
vodkaflasker i soveværelset og i stuen.

Af kriminalteknisk erklæring af 25. august 2021 fremgår, at der ikke
fandtes tegn på kamphandlinger på gerningsstedet, og at koncentratio-nen
af blod, som blev fundet i og ved sofaen kan være fremkommet ved, at
Forurettede har ligget på sofaen og blødt fra næse og mund. Der er ingen
andre steder fundet en større koncentration af blod, som kan indikere, at
Forurettede er faldet og har slået sig, eller at hun har været udsat for vold.

Tiltalte blev anholdt den 9. juni 2021 kl. 07.24, og kl. 08.00 blev han
undersøgt af en speciallæge i retsmedicin. Der blev på tiltaltes hænder,
skinneben, fodryg, knæ og ankel fundet i alt 8 friske skader, som alle var
følger efter mindre, ukarakteristiske traumer. Tiltalte havde ingen
karakteristiske slagsmåls- eller afværgelignende læsioner.

Tiltalte og tiltaltes hjemmeboende søn, Vidne 4, der har afgivet en meget
troværdig vidneforklaring, har begge forklaret, at Forurettede, som drak
alkohol dagligt, i hvert fald den sidste uge inden sin død, ikke kunne gå,
og at hun sov og besørgede i sofaen i



/

side 46

stuen, hvor hun lå. Af tiltalte og Vidne 4's forklaringer følger også, at de i
denne uge ikke så Forurettede rejse sig fra so-faen.

Vidne 4 har videre forklaret, at tiltalte og Forurettede havde et ”meget
slemt alkoholforbrug” de sidste to måneder, in-den Forurettede døde.
Forurettede ”havde givet op og drak bare” . Han har forklaret, at
Forurettede og tiltalte skændtes om aftenen, når tiltalte havde fået mere at
drikke. Vidne 4 har ved én episode set sin far ruske Forurettede, han har
set sin far give Forurettede ”dask” i panden, og han har forklaret, at det
var normalt, at Forurettede fik dask, hvilket han ugentligt måtte afbry-de.
Vidnets forklaring støttes af vidnet Vidne 5's for-klaring, som også har
været meget troværdig.

Tiltalte har forklaret, at han kun har haft verbale skænderier med
Forurettede, men han har dasket hende på fingrene og hånden, hvis hun
viftede med hånden, når han røg ”el-cigaret” , eller hvis hun rystede på
grund af abstinenser.

Vidne 11 har forklaret, at tiltalte den 7. eller 8. juni 2021 ringede og ikke
”vidste sine levende råd” , fordi Forurettede ”bare lå på sofaen, ikke rejste
og lavede og tissede i bukserne.”

Tiltalte har afvist, at han og Forurettede skændtes den 8. juni 2021 om
aftenen, han har afgivet skiftende forklaring om, hvornår han så til
Forurettede i løbet af natten, og han har ikke kunnet forkla-re, hvorfra de
friske skader på hans hænder og ben kom.

Vidne 4 og Vidne 5 har begge om den 8. juni 2021 forklaret, at de kom
hjem til tiltalte og Forurettede omkring kl. 23, og at de senere fra Vidne
4's væ-relse kunne høre, at tiltalte og Forurettede skændtes. Vidne 4 har
forklaret, at han hørte Forurettede sige ”forsvarsord” , som han også
havde hørt i forbindelse med tidligere skænderier, og Vidne 5 har
forklaret, at han tænkte, at det var værre end et skænderi, og at han hørte
råben, skrigen og høje dunk fra stuen, hvorfor han foreslog Vidne 4, at de
skulle gå ind og se, hvad der skete. De gjorde dog ingenting, da Vidne 4
sagde, at det var så-dan, det plejede at være.

Forhold 1
På denne baggrund og efter Vidne 4 og Vidne 5's forklaringer om mærker
i Forurettedes ansigt, om hendes råb efter Vidne 4 under skænderier med
tiltalte og efter det for-klarede om Forurettedes ”forsvarsord” , er det
bevist, at tiltalte har gjort sig skyldig i forhold 1, dog således at
gerningsperioden er fra me-



/

side 47

dio april 2021, hvor Forurettede var kommet retur fra sit afvæn-
ningsophold og begyndt at drikke på ny.

Forhold 2
Efter forklaringerne fra tiltalte, Vidne 4 og Vidne 5 om Forurettedes
tilstand den sidste tid, herunder om at hun ikke rejste sig, og at hun
besørgede i sofaen, sammenholdt med de kriminaltekniske undersøgelser
er det bevist, at Forurettede fik de 22 friske læsioner, mens hun lå
værgeløs i sofaen. Det for-hold, at Forurettede – mens hun blev tiltagende
dårligere - har kunnet indtage yderligere alkohol, efter blødningen i
hjernen var påbe-gyndt, kan ikke føre til en anden vurdering.

På baggrund af de lægelige oplysninger, forklaringerne fra Vidne 4 og
Vidne 5, herunder om hvad de hørte fra stuen om aftenen/natten den 8.-9.
juni 2021, og henset til Vidne 11's forklaring om tiltaltes telefonopkald
den 7. eller 8. juni 2021, er det bevist, at det var tiltalte, som udøvede
stump vold mod Forurettede om aftenen/natten den 8.-9. juni 2021.

Efter antallet af skader, som tiltalte tildelte den værgeløse Forurettede, og
under hensyn til, at hvert af de traumer, som Forurettede var udsat for i
ansigtet, kan have medført den blødning, som hun døde af, har volden
haft en sådan karakter, at volden er omfattet af straffelovens § 245, stk. 1,
jf. § 246.

Tiltalte er herefter skyldig i forhold 2.

Derfor bestemmes:

Tiltalte er skyldig i forhold 1, dog i perioden fra medio april 2021 og til
den 7. juni 2021, og i forhold 2."

Sanktionsspørgsmålet

Straffen fastsættes efter straffelovens § 244, stk. 1, og  § 246, jf. § 245, stk. 1.

Samtlige voterende har stemt for at fastsætte straffen til fængsel i 7 år.

Ved fastsættelsen af straffen er der lagt vægt på karakteren af volden mod
Forurettede, omfanget af læsioner, at volden blev udøvet over for en værgeløs
person, og at volden medførte Forurettedes død.

Erstatning

Dommerne tager påstandene om godtgørelse og erstatning til følge som ne-



/

side 48

denfor bestemt.

Vidne 1 har efter ændringslov nr. 290 af 27. februar 2021 og det øvrigt
fremkomne "en særlig nær tilknytning til den afdøde", jf. erstat-
ningsansvarslovens § 26 a. Ved fastsættelsen af godtgørelsen har dommerne
lagt vægt på voldens grovhed, den lidelse og krænkelse, som må antages at
være påført Vidne 1, og omstændighederne i øvrigt.

Det erstatningskrav, som boet efter Forurettede har fremsat, tager dom-merne
til følge så vidt angår 25.234,50 kr., jf. erstatningsansvarslovens § 12. Den
øvrige del af kravet henskydes til civilt søgsmål, jf. retsplejelovens § 992.

Thi kendes for ret:

Tiltalte skal straffes med fængsel i 7 år.

Tiltalte fortaber retten til arv, forsikringssummer, pensioner eller andre ydels-er,
der var afhængige af Forurettedes død, ligesom tiltaltes arv, andel i
forsikringssummer, pensioner eller andre ydelser, ikke må forøges som følge af
lovovertrædelsen.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.

Tiltalte skal inden 14 dage betale 75.000 kr. til Vidne 1, c/o advokat Vibeke
Sestrup, Vejlegade 35, 4900 Nakskov, j.nr. 21705. Beløbet forrentes med rente
efter erstatningsansvarslovens § 16.

Tiltalte skal inden 14 dage betale 25.232,50 kr. til boet efter Forurettede, c/o
advokat Vibeke Sestrup, Vejlegade 35, 4900 Nakskov, j.nr. 21756. Beløbet
forrentes med rente efter erstatningsansvarslovens § 16.

Dommer 1 Dommer 2 Dommer 3



/