Sag om ophævelse af Ankestyrelsens afgørelse om tvangsadoption
Ret: Retten i Esbjerg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Adoption
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

R E T T E N  I  E S B J E R G
D O M

afsagt den 1. juli 2020

Sagen er behandlet for lukkede døre

Sag BS-41456/2019-ESB

Tvangsadoption af Barn

Mor og Far (advokat Jesper Brock)

mod
Ankestyrelsen
(advokat Signe Berg)

Yderligere part:
Barn
(advokat Britt Reinwald)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Ankestyrelsen har den 29. august 2019 truffet afgørelse om bortadoption af Barn,
født Dato 2018.

Ankestyrelsens afgørelse er truffet i medfør af adoptionslovens § 9, stk. 2 og 3.

Mor og Far har krævet, at Ankestyrelsen indbrin-ger afgørelsen for retten.



/

2

Mor og Far har fremsat påstand om, at Ankesty-relsens afgørelse ophæves.

Ankestyrelsens repræsentant har påstået afgørelsen opretholdt.

Den beskikkede advokat for Barn har tiltrådt Ankesty-relsens påstand.

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Ankestyrelsens afgørelse er begrundet således:
”Sådan vurderer Ankestyrelsen sagen
Vi vurderer, at betingelserne for adoption uden samtykke er opfyldt,
herunder at det er sandsynliggjort, at Mor og Far varigt vil være ude af
stand til at varetage omsorgen for Barn.

Vi vurderer, at væsentlige hensyn til, hvad der er bedst for Barn taler
for adoption, og at det må antages at være til gavn for Barn at blive
bortadopteret af hensyn til stabilitet og kontinuitet i hans opvækst.

Vi vurderer, at betingelserne for anbringelse uden for hjemmet uden
samtykke, er opfyldt.

Hvad er afgørende for resultatet
Vi lægger vægt på, at Mor og Far har vanskelig-heder af omfattende og
varig karakter.

Det er beskrevet i forældrekompetenceundersøgelse af 6. juni 2018 om
Mor, at hun besidder lave intellektuelle ressourcer, både sprogligt og
visuelt. Hun antages at have vanskeligt ved at kun-ne understøtte et
barns sproglige udvikling og have vanskeligt ved at bearbejde ny og
ukendt information. Det er videre beskrevet, at hen-des
mentaliseringsevne er lav og hendes personlighedsstruktur vur-deres til
at være ureflekteret og behovsstyret. Test peger på en usik-ker
tilknytningsevne, som vurderes ambivalent og undgående.

Om Far er det beskrevet i forældrekompetenceun-dersøgelsen af 6. juni
2018, at han fremstår med mange frustrationer og skiftende evne til
mentalisering. Når han bliver mødt med forstå-else og anerkendelse,
bliver han rolig og kan reflektere. Der er videre beskrevet, at han har
lav mentaliseringsevne, og at hans personlig-hedsstruktur formodes
grundlæggende forstyrret med træk af dysso-



/

3

cial karakter. Hans ønske om og motivation for forandring fremstår
lavt. Samlet vurderes det, at Fars tilknytningsstil er undgående.

Det er samlet konkluderet i forældrekompetenceundersøgelsen om Mor
og Far, at de ikke aktuelt har de fornødne personlighedsmæssige
ressourcer og evner som forældre til at imødekomme et barns behov og
se barnet som et selvstændigt væ-sen. Deres udviklingspotentiale
vurderes lavt. Det vurderes, at foræl-drene ikke vil kunne udvikle sig
inden for en, for barnet, relevant tidshorisont, og ikke vil kunne
udvikle sig hurtigt nok til, at barnet ikke vil lide skade, fejludvikling
eller mistrives, såfremt de varetager den daglige omsorg for barnet.

Vi lægger desuden vægt på, at det i psykologisk undersøgelse af 30.
januar 2019 er konkluderet, at Mor og Far både hver for sig og
tilsammen har vanskeligheder i forhold til det relatio-nelle og
emotionelle samspil med Barn, samt at aflæse og handle på en måde,
der kan imødekomme Barns behov for en afstemt kontakt. Det
vurderes, at deres forældreevne begrænser sig til basal omsorg og
struktur og dette kun i fællesskab. Det vurderes, at Mor og Far hverken
sammen eller hver for sig har de for-nødne forældrekompetencer, der
skal til for at varetage Barns sikker-hed, sundhed, udvikling og trivsel.
Ingen af forældrene rummer et udviklingspotentiale, som på sigt vil
kunne betyde, at de sammen el-ler hver for sig vil kunne udvikle
kompetencer, der i væsentlig højere grad vil gøre dem i stand til at
imødekomme Barns behov for om-sorg, udvikling og tilknytning.

Om Barn fremgår det, at han er født 5 uger for tidligt. Efter fødslen
modtager Barn sondemad og har dårlig temperaturudvikling. Det er
beskrevet, at han i plejefamilien udvikler sig, og der er god kontakt
mellem Barn og plejeforældrene. Barn er grundet sin for tidlige fød-sel
forsinket i sin udvikling, men sundhedsplejerske har udtalt, at han nok
skal indhente dette. Barn fremstår med god tilknytning til
plejefamilien.

Det fremgår desuden, at Far har egne ældre sær-børn, der har været
anbragt uden for hjemmet i flere år. Far har samvær med det yngste af
børnene på 7 år. Der er ikke samvær mellem Barn og Fars andre børn.

Vi er opmærksomme på, at der er beskrevet samvær mellem Barn og
Mor og Far, der forløber roligt, stabilt og med god



/

4

stemning. Dette ændrer ikke ved, at vi vurderer, at det er sandsynlig-
gjort, at Mor og Far varigt er uden forældreevne, også selvom Mor er
ung.

Vi henviser desuden til, at vi den 4. september 2018 tiltrådte børn og
unge-udvalgets afgørelse om fortsat anbringelse af Barn uden for
hjemmet uden samtykke. Denne afgørelse blev ikke påklaget til ret-ten.

Der har ikke været afholdt reel børnesamtale med Barn grundet hans
unge alder.

Vi henviser desuden til, at betingelserne for anbringelse uden for
hjemmet uden samtykke er opfyldt, anser vi dem for opfyldt, idet vi
vurderer, at der er åbenbar risiko for, at Barns sundhed og udvikling vil
lide alvorlig skade på grund af utilstrækkelig omsorg for Barn ved
ophold i hjemmet. Mor og Far kan på grund af begrænsede personlige
ressourcer ikke give Barn tilstrækkelig omsorg i dagligdagen. De
vurderes ej heller at kunne tilbyde Barn den ro, tryghed, stimulation og
støtte, som hun [han] særligt har brug for.

Vi henviser til, at kommunen den 31. august 2018 har afholdt samtale
med Mor og Far omkring adoption. Mor og Far har ikke givet
samtykke til adoption af Barn og kommunen har herefter påbegyndt
sag om adoption.

Ankestyrelsen har ved mødet den 29. august 2019 vejledt Mor og Barn
sammen med Advokatfuldmægtig om retsvirkningerne om adoption.

Oplysningerne om Mor fremgår særligt af
forældrekompetenceundersøgelse af 6. juni 2018, status fra samvær
ved Familiecenter af 18. september 2018, psykologisk undersøgelse fra
30. juni 2019 og beskrivelse af samvær af 7. april 2019.

Oplysningerne om Far fremgår særligt af
forældrekompetenceundersøgelse af 6. juni 2018, status fra samvær
ved Familiecenter af 18. september 2018, psykologisk undersøgelse fra
30. juni 2019 og beskrivelse af samvær af 7. april 2019.



/

5

Oplysningerne om Barn fremgår særligt af børnesamtale af 24. sep-
tember 2018, status fra plejefamilien af 8. februar 2019, behandlings-
plan fra fysioterapeut af 8. april 2019, børnesamtale af 9. juli 2019 og
status fra plejefamilien af 12. juli 2019.

Om reglerne
Efter adoptionsloven kan der i særlige tilfælde meddeles bevilling af
adoption af et barn, selv om der ikke foreligger samtykke fra foræl-
drene, når hensynet til barnets tarv afgørende taler for dette.

Vi har brugt adoptionslovens regel om, at vi skal træffe afgørelse, hvis
barnet er anbragt uden for hjemmet.

Vi har endvidere brugt adoptionslovens regel om, at adoption af et barn
kan meddeles, hvis betingelserne for anbringelse af barnet uden for
hjemmet i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1 eller 2, er opfyldt, og det er
sandsynliggjort, at forældrene varigt vil være ude af stand til at
varetage omsorgen for barnet, og adoption af hensyn til kontinuite-ten
og stabiliteten i barnets opvækst vil være det bedste for barnet.

Ved vurderingen af om adoption er det bedste for barnet indgår også
betydningen af, at barnet og eventuelle søskende stilles uens ved en
adoption, samt om barnet er adopterbart.”

Ankestyrelsens repræsentant har oplyst, at Barn den 27. februar 2020 er place-ret
hos de godkendte adoptanter, jf. adoptionslovens § 32 a.

Forklaringer
Mor har forklaret, at hun er 22 år. Hun er i øjeblikket på uddannelseshjælp. Hun
vil gerne uddanne sig til social- og sundhedsassi-stent.

Den dag, hun fødte, kom en sagsbehandler med en handleplan om, at de skulle
have støtte, når de kom hjem. Det var det første, de fik at vide. De skulle have
støttekonsulenter ud hver dag.

Første gang hun var hos jordemoder under graviditeten, indberettede jordemo-
deren hende til kommunen, fordi Mor var blevet an-bragt som 13-årig, og fordi
hun røg meget tobak. Samtalen med jordemoderen tog kun en halv time.

Far og Mor indvilligede i inden fødslen at få lavet en
forældrekompetenceundersøgelse. Konklusionen på undersøgelsen var, at de aldrig
ville kunne udvikle sig.



/

6

Der var efter fødslen snak om, at de skulle have støtte i hjemmet. Men fem dage
senere fik de ny sagsbehandler, og samme dag kom de og fjernede Barn.

Sygehuset blev ved med at sige, at Barn lukkede sig ind i sig selv. Men hans øj-ne
var ikke udviklet ordentligt, så kan kiggede ikke særlig meget. Han er født fem
uger for tidligt. Sygehuset mente, at hun måske var ramt af en fødselsde-pression,
men det blev aldrig tjekket.

Barn blev fjernet og anbragt i en plejefamilie. Hun og Far havde samvær, men
allerede efter omkring to måneder, begyndte kommunen for første gang at snakke
om adoption. Sagsbehandleren mente, at det var det bedste for Barn. De sagde nej
til adoption. Spørgsmålet om adoption blev i 2018 behandlet i børn og unge-
udvalget, som gav afslag. Der skulle laves en observationsundersøgelse. To af de
gange, hvor de blev observeret med Barn, var de nede ved Familiecenter. Den
sidste gang var de hjemme hos sig selv uden plejefamilien eller nogen form for
støtte.

Samværet gik stille og roligt. Det blev bedre og bedre for hver gang. Hun var
usikker i starten, men det går meget bedre. Der er kontakt mellem hende og Barn. I
løbet af det sidste år har Barn vidst, hvem de var, og han har villet give dem kram
og smile til dem. Man kan se på Barn, at hun og Far spiller en rolle for ham. Hun
kan fornemme Barns behov og se, hvad han vil. Når han bli-ver ked af det, tager
hun ham op og trøster ham. Han falder nu mere til ro hos dem, end han gjorde for
to år siden.

Det blev forsøgt, at plejemoren forlod samværet. Barn græd i starten, og de trø-
stede ham. På et tidspunkt måtte de ringe efter plejemoren, fordi han var helt
utrøstelig. Men efterhånden blev han mere vant til det og havde ikke noget imod
det.

Samarbejdet med plejefamilien er godt. Der har ikke været jalousi over for ple-
jefamilien.

Spørgsmålet om adoption har bølget frem og tilbage i to år. Plejefamilien er og-så
rigtig kede af, at Barn muligvis skal bortadopteres.

Hvis det ender med, at Barn ikke skal bortadopteres, vil det være fint, hvis han er
hos plejefamilien det første stykke tid og derefter hos hende og Far. Hun vil
foretrække, at det er den nuværende plejefamilie.

Hun og Far har ikke rigtig fået at vide af kommunen, hvad de skal ændre. De har
ikke fået vejledning. Hun har flere gange spurgt kommunen, hvad de synes, der
skal ændres på. Hun får ikke rigtig noget svar.



/

7

Kommunen har ikke forsøgt at hjælpe hende og Far. Hun føler, at de ban-ker
hovederne mod en mur hele tiden.

Hun og Far har venner med børn, som de leger med. Far har også an-dre børn end
Barn. Særbarn 1 kommer også på samvær i hjemmet. Han er en dejlig dreng. Han
vil gerne lave ting sammen med hende. Kommunen ved godt, at Særbarn 1
kommer på samvær. Det har stået på, siden hun fandt sammen med Far. Ingen har
kritiseret samværet, og de kan godt styre Særbarn 1.

Barn har været midlertidigt adopteret siden februar. Hun har sidst set ham på
samvær den 2. marts. Hun har efterfølgende søgt om samvær hos Familierets-
huset, men har ikke fået svar.

Far har forklaret, at han er 38 år. Han arbejder ikke i øjeblikket, men vil gerne i
gang igen.

De bad ikke om, at Barn blev anbragt udenfor hjemmet. Begrundelsen for an-
bringelsen var, at Barn trak sig ind i sig selv. Det var ikke hans og Mors skyld,
men det skyldtes, at Barn blev født fem uger for tidligt. Nogen på syge-huset
mente ikke, at han og Mor kunne håndtere Barn. Nogle sygeplejesker roste dem,
mens andre kritiserede dem. Det gjorde det svært at finde ud af, hvad de skulle
gøre. Det endte med en anbringelse.

Han har to andre børn, Særbarn 1 på 8 år og Særbarn 2 på 16 år. Han har samvær
med Særbarn 1. Særbarn 1 har boet hos ham fra han var ½ til 1 år. Særbarn 2 er
vokset op hos ham det meste af sin barndom. Far har erfaringer som far, som han
kunne trække på, men det var åbenbart ikke nok.

Efter anbringelsen skete der en masse ting. Han og Mor blev spurgt, om de ville
tage imod familiekonsulenter. Det sagde de ja til. Familiekonsulenterne måtte
komme døgnet rundt. De har samarbejdet med kommunen efter bedste evne, men
de føler, at kommunen har dolket dem i ryggen.

Dialogen med kommunen var sparsom. De forsøgte at kontakte kommunen, men
de vendte ikke tilbage. Først efter en måned havde de tid til afsætte fem minutter
til at ringe.

Samværet med Barn gik stille og roligt. I starten var han helt lille og lå mest i
armen, fik sutteflaske og blev skiftet. De var noget, Far og Mor sørgede for. Da
Barn blev større, legede de med ham og spi-ste sammen og hyggede sig. Samværet
var på en time hver 14. dag. Det er be-grænset, hvad man kan nå på en time. De
har flere gange søgt om mere samvær, men de har ikke fået svar. De føler sig
ignoreret.



/

8

Under samværene var han i starten den, der tog sig mest af Barn. Han havde mest
erfaring med børn, så det var naturligt. Mor kom godt med. I dag er hun helt med.
Hun kan håndtere Særbarn 1 på 8 år. Han kan godt være ”en håndfuld” , da han er
ret sprælsk.

Samværet med Særbarn 1 er hver 14. dag hjemme hos Far og Mor. Nu er det sat
ned til en gang om måneden, fordi Særbarn 1 har fået af-lastningsophold.
Plejefamilien har rykket kommunen for, at Far får mere samvær med Særbarn 1,
fordi de kan mærke, at Særbarn 1 er mere ro-lig og medgørlig, når han har været
på samvær hos sin far. Han har haft samvær med Særbarn 1 i adskillige år. Han har
ikke meldt afbud bortset fra en perio-de, hvor han lå med rygproblemer. Han
bliver rost til skyerne af Særbarn 1's plejefa-milie.

Han ved ikke, hvorfor kommunen mente, at det var nødvendigt at lave foræl-
drekompetenceundersøgelserne. Han kan ikke huske alt det, kommunen har sagt til
ham. Han har hørt på meget vrøvl fra dem.

Hvis han måtte bestemme, skulle Barn bo hjemme hos plejefamilien, mens
samværet blev optrappet, så Far og Mor blev klar til, at Barn kunne komme hjem
til dem at bo.

De er helt afklaret med, at Barn bør bo hos plejefamilien først. Han synes ikke, at
kommunen har lyttet til ham og Mor. Han føler ikke, at kommunen har handlet ud
fra barnets tarv. Der er gået økonomi i den. Han synes ikke, at hans søn skal være
en del af det. Han ønsker, at de snart får ro.

Barn ved godt, hvem Far og Mor er. Hvis de og plejefamilien forsvinder fra hans
liv, går hans liv i stykker. Det vil ikke gavne Barn i hans opvækst og voksenliv.
Han vil nok miste tilliden og tvivle på sig selv og på, om han har gjort noget
forkert.

Barn bør blive hos plejefamilien, og Far og Mor bør have samvær, og så kan de
tage den derfra.

Parternes synspunkter
Mor og Far har anført,

at der ikke er tale om et særligt tilfælde, hvor væsentlige hensyn til,
hvad der er bedst for Barn, taler for adoption,

at betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1, for anbringelse af
Barn uden for hjemmet på nuværende tidspunkt er opfyldt, men at for-



/

9

ældrene gerne vil modtage hjælp, og at de ønsker, at Barn, indtil han
kan komme hjem til dem, skal bo hos plejefamilien,

at det ikke er sandsynliggjort, at forældrene varigt vil være ude af stand
til at varetage omsorgen for Barn, og

at det ligeledes ikke er sandsynliggjort, at adoption vil være det bed-ste
for Barn af hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i hans opvækst.
Barn er således blevet flyttet fra plejefamilien, hvor han trivedes, til
adoptanterne.

Ankestyrelsens repræsentant har i Ankestyrelsens redegørelse anført følgende
anbringender:

” Til støtte for påstanden om opretholdelse gøres det gældende, at der
ikke er grundlag for at ophæve Ankestyrelsens afgørelse af 29. august
2019 om, at betingelserne i adoptionslovens § 9, stk. 3, jf. stk. 2, for
adoption uden samtykke af Barn er opfyldte.

Afgørelsen støttes på, at der er tale om et særligt tilfælde, hvor væ-
sentlige hensyn til, hvad der er bedst for Barn, taler for en adoption, jf.
§ 9, stk. 2.

Hertil kommer, at betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1, for
anbringelse af Barn uden for hjemmet uden forældrenes samtykke er
opfyldt, jf. § 9, stk. 3, 1. led.

Afgørelsen støttes videre på, at det findes sandsynliggjort, at Mor og
Far varigt vil være ude af stand til at varetage omsorgen for Barn, jf. §
9, stk. 3, 2. led.

Endelig støttes afgørelsen på, at det må antages, at adoption af Barn vil
være det bedste for ham for at sikre kontinuitet og stabilitet i hans
opvækst, jf. , jf. § 9, stk. 3, 3. led.”

Den beskikkedes advokat for Barn har i påstandsdo-kumentet anført følgende
anbringender:

”Det gøres gældende, at en bortadoption må være til Barns bedste. Det
vil sikre kontinuitet og stabilitet i hans opvækst.



/

10

I øvrigt henvises til Ankestyrelsens begrundelse i Ankestyrelsens af-
gørelse samt de anbringender, som er gjort gældende af Ankestyrel-sen
i Ankestyrelsens redegørelse.”

Rettens begrundelse og resultat
Retten skal afgøre, om betingelserne i adoptionslovens § 9, stk. 2 og 3, for at
bortadoptere Barn uden forældrene Mor og Fars samtykke er opfyldt.

Efter adoptionslovens § 9, stk. 2, kan adoptionsbevilling i særlige tilfælde med-
deles, selv om forældrene ikke vil give samtykke, hvis væsentlige hensyn til, hvad
der er bedst for barnet, taler for det. Efter § 9, stk. 3 kan adoption meddel-es efter
stk. 2, hvis betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1 eller 2, for at anbringe
barnet uden for hjemmet er opfyldt, og det er sandsynliggjort, at for-ældrene varigt
vil være ude af stand til at varetage omsorgen for barnet, og at adoption af hensyn
til kontinuiteten og stabiliteten i barnets opvækst vil være bedst for barnet.

Barn, der er født Dato 2018, har siden kort efter sin fødsel været anbragt uden for
hjemmet uden forældrenes samtykke i medfør af servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1.
Det fremgår af Ankestyrelsens afgørelse, at Børn- og Ungeudvalgets afgørelse om
fortsat anbringelse af Barn uden for hjemmet, er tiltrådt af Anke-styrelsen den 4.
september 2018, og at afgørelsen er ikke indbragt for retten. Den beskikkede
advokat for forældrene har endvidere anført, at betingelserne i servicelovens § 58,
stk. 1, nr. 1, er opfyldt på nuværende tidspunkt. Det er der-for og efter
oplysningerne i sagen herunder oplysningerne om forældrene i for-
ældrekompetenceundersøgelse af 6. juni 2018 og psykologisk undersøgelse af 30.
januar 2019 godtgjort, at betingelserne i servicelovens § 58, stk. 1, nr. 1, for
anbringelse af Barn uden for hjemmet uden samtykke er opfyldt. Retten har så-
ledes fundet, at der på grund af utilstrækkelig omsorg for eller behandling af Barn
er en åbenbar risiko for, at hans sundhed eller udvikling ellers lider alvor-lig
skade.

Ved vurderingen af, om det er sandsynliggjort, at forældrene varigt vil være ude af
stand til at varetage omsorgen for barnet, skal der efter forarbejderne til
adoptionslovens § 9, stk. 3, foretages en konkret prognosevurdering af begge
forældres fremtidige forældreevner.

Det anføres i forarbejderne bl.a., at bestemmelsen kan finde anvendelse i nær-mere
beskrevne situationer, hvor forældrene har massive misbrugsproblemer eller svær
og/eller kronisk psykisk sygdom. Det anføres videre, at adoption alle-rede fra
fødslen bør overvejes, hvor en undersøgelse af forældrenes forhold før barnets
fødsel - eksempelvis på baggrund af speciallægeerklæringer eller erklæ-ringer fra
en autoriseret psykolog - sandsynliggør, at de kommende forældre er



/

11

varigt uden forældreevne. Det anføres, at barnets alder har betydning, og at der alt
andet lige vil skulle mere til, hvis der er tale om et helt lille barn, men at det vil
kunne tillægges betydning, hvis det i forhold til ældre søskende har været vurderet,
at forælderen ikke havde forældreevne. Ved vurderingen af, hvad der er bedst for
barnet, skal det endvidere indgå, i hvilket omfang forvaltningen har arbejdet for at
afhjælpe forældrenes problemer.

Det er beskrevet i forældrekompetenceundersøgelse af 6. juni 2018 om Mor, at
hun besidder lave intellektuelle ressourcer, både sprogligt og visuelt. Hun antages
at have vanskeligt ved at kunne understøtte et barns sproglige udvikling og have
vanskeligt ved at bearbejde ny og ukendt in-formation. Det er videre beskrevet, at
hendes mentaliseringsevne er lav og hen-des personlighedsstruktur vurderes til at
være ureflekteret og behovsstyret. Test peger på en usikker tilknytningsevne, som
vurderes ambivalent og undgå-ende.

Om Far er det beskrevet, at han fremstår med man-ge frustrationer og skiftende
evne til mentalisering. Når han bliver mødt med forståelse og anerkendelse, bliver
han rolig og kan reflektere. Der er videre be-skrevet, at han har lav
mentaliseringsevne, og at hans personlighedsstruktur formodes grundlæggende
forstyrret med træk af dyssocial karakter. Hans øn-ske om og motivation for
forandring fremstår lavt. Samlet vurderes det, at Fars tilknytningsstil er
undgående.

Det er samlet konkluderet i forældrekompetenceundersøgelsen, at Mor og Far ikke
aktuelt har de fornødne personlighedsmæssige res-sourcer og evner som forældre
til at imødekomme et barns behov og se barnet som et selvstændigt væsen. Deres
udviklingspotentiale er vurderet lavt. Det er således vurderet, at de ikke vil kunne
udvikle sig inden for en, for barnet, rele-vant tidshorisont, og at de ikke vil kunne
udvikle sig hurtigt nok til, at barnet ikke vil lide skade, fejludvikling eller
mistrives, såfremt de varetager den dagli-ge omsorg for barnet.

I psykologisk undersøgelse af 30. januar 2019 er det konkluderet, at Mor og Far
både hver for sig og tilsammen har vanskeligheder i for-hold til det relationelle og
emotionelle samspil med Barn. De har vanskeligt ved at aflæse og handle på en
måde, der kan imødekomme Barns behov for en afstemt kontakt. Det er vurderet,
at deres forældreevne begrænser sig til basal omsorg og struktur og dette kun i
fællesskab. Det er videre vurderet, at de hverken sammen eller hver for sig har de
fornødne forældrekompetencer, der skal til for at varetage Barns sikkerhed,
sundhed, udvikling og trivsel. Ingen af forældrene rummer et udviklingspotentiale,
som på sigt vil kunne betyde, at de sammen eller hver for sig vil kunne udvikle
kompetencer, der i væsentlig højere



/

12

grad vil gøre dem i stand til at imødekomme Barns behov for omsorg, udvik-ling
og tilknytning.

Det er endvidere oplyst, at Far har to ældre særbørn, der begge har været anbragt
uden for hjemmet i flere år, og at han alene har samvær med det ene af børnene.

Retten tiltræder på denne baggrund og af de grunde, der er anført af Ankesty-
relsen, at væsentlige hensyn til, hvad der er bedst for Barn, taler for, at adop-
tionsbevilling kan meddeles. Retten finder, at det efter konklusionerne i under-
søgelserne med en høj grad af sandsynlighed må antages, at forældrene varigt er
ude af stand til at varetage omsorgen for Barn, og at de heller ikke med støt-
teforanstaltninger vil kunne blive i stand til dette. De positive beskrivelser af
forældrenes samvær med Barn kan ikke føre til en anden vurdering. Da det ef-ter
undersøgelserne tillige må lægges til grund, at forældrene heller ikke sam-men har
de fornødne forældrekompetencer, eller at de sammen har udsigt til at kunne opnå
disse, tiltræder retten, at bortadoption af hensyn til kontinuiteten og stabiliteten i
Barns opvækst vil være det bedste for ham. Alternativet til adoption vil således
være, at Barn med en høj grad af sandsynlighed vil skulle tilbringe hele sin
barndom hos en professionel plejefamilie med den usikker-hed, dette indebærer,
bl.a. med hensyn til, at plejeforholdet kan blive opsagt. Retten finder derfor, at der
foreligger sådanne helt særlige omstændigheder og tungtvejende hensyn til barnets
bedste, at adoption uden samtykke kan ske.

En bortadoption uden forældrenes samtykke udgør endvidere ikke en krænkel-se
af artikel 8 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller af artikel 9, stk.
1, i FN Konventionen om Barnets Rettigheder. Retten har herved henset til, at
forældrene efter forældreansvarslovens § 20 a har mulighed for at få fast-sat
samvær med Barn.

Efter det anførte opretholdes Ankestyrelsens afgørelse.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Retten opretholder Ankestyrelsens afgørelse af 29. august 2019 om bortadop-tion
af Barn, født Dato 2018.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.



/

 

 




/





/

div>

div>