Landsretten afviste anke af byrettens afgørelse i sag mod grundejer Gentofte Kommune i en nabotvist, der udsprang af Hellerup Roklubs opførelse af en badstue med tilhørende badebro... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Fast Ejendom;
Forvaltningsret;
Retspleje og civilproces;

D O M

Afsagt den 17. juni 2015 af Østre Landsrets 13. afdeling

(landsdommerne Anne Louise Bormann, John Mosegaard og Anne Birgitte Fisker).

13. afd. nr. B-650-14:

Appellant 1, tidligere Person,

tidligere Appellant A/S, tidligere Sagsøger A/S

(advokat Kasper Meedom Westberg)

mod

1) Gentofte Kommune

(advokat Lasse Thore Detlevsen)

2) Hellerup Roklub

(advokat Ole Erlich-Eriksen)

biintervenient 1) Appellant 2, tidligere Sagsøger 1

biintervenient 2) Appellant 3, tidligere Sagsøger 2

(begge ved advokat Kasper Meedom Westberg)

og kæresagerne

13. afd. nr. B-510-14:

1) Appellant 2, tidligere Sagsøger 1

2) Appellant 3, tidligere Sagsøger 2

(begge v/advokat Kasper Meedom Westberg)

mod



- 2 -

Hellerup Roklub

(advokat Ole Erlich-Eriksen)

og

13. afd. nr. B-537-14 og B-538-14   

Appellant 1, tidligere Person,

tidligere Appellant A/S, tidligere Sagsøger A/S

(advokat Kasper Meedom Westberg)

mod

1) Gentofte Kommune

(advokat Lasse Thore Detlevsen)

2) Hellerup Roklub

(advokat Ole Erlich-Eriksen)

Lyngby Rets dom af 4. februar 2014 (BS 159-248/2013 m.fl.) er anket af Appellant A/S,

tidligere Sagsøger A/S.

Appellant 1, tidligere Person er som ny ejer af ejendommen Adresse 2 indtrådt i ankesa-gen,

men således at Appellant A/S, tidligere Sagsøger A/S hæfter solidarisk med Appellant 1,

tidligere Person for sagsomkostninger.

Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere Sagsøger 2 er indtrådt i ankesagen

som biintervenienter til støtte for Appellant 1, tidligere Person.

Appellant 1, tidligere Person har nedlagt påstand   

Principalt:   

1.Gentofte Kommune tilpligtes at anerkende, at badehuset og badebroen på Matrikel nr.,

Adresse 1, 2900 Hellerup, og den hertil knyttede aktivitet i form af nø-genbadning rækker

udover den naboretlige tålegrænse, og Gentofte Kommune tilpligtes som grundejer, og den

der har tilladt Hellerup Roklub at råde over arealet og opføre bade-huset og badebroen og

den hertil knyttede aktivitet, at meddele Hellerup Roklub påbud om



- 3 -

at flytte badebroen på Matrikel nr., Adresse 1, 2900 Hellerup, til nord-siden af

badehusbygningen og flytte rækværket og lamper til sydsiden af badebroen, inden en af

landsretten fastsat frist.

2.Hellerup Roklub tilpligtes at anerkende, at badehuset og badebroen på Matrikel nr.,

Adresse 1, 2900 Hellerup, og den hertil knyttede aktivitet i form af nø-genbadning rækker

udover den naboretlige tålegrænse, og Hellerup Roklub påbydes at flytte badebroen på

Matrikel nr., Adresse 1, 2900 Hellerup, til nordsi-den af badehusbygningen og flytte

rækværket og lamper til sydsiden af badebroen, inden en af landsretten fastsat frist.

Subsidiært:   

1.Gentofte Kommune tilpligtes at anerkende, at badehuset og badebroen på Adresse 1, 2900

Hellerup, og den hertil knyttede aktivitet i form af nøgenbadning rækker ud-over den

naboretlige tålegrænse, og Gentofte Kommune tilpligtes som grundejer, og den der har tilladt

Hellerup Roklub at råde over arealet og opføre badehuset og badebroen og den hertil

knyttede aktivitet, at meddele Hellerup Roklub påbud om (i) at flytte rækværk og lamper på

badebroen til badebroens sydside samt (ii) at alle badende skal bære badetøj så-ledes, at der

ikke er risiko for blufærdighedskrænkelse af ejere, brugere mv. af Adresse 2, 2900 Hellerup,

at det alene er medlemmer af Hellerup Roklubs Vinterbad, der må benytte badehuset og

badebroen i badesæsonen, fra første søndag i september til sidste søndag i april i tidsrummet

9.00 – 15.00 og at lade lågen til badebroen være aflåst i det øvrige tidsrum, og at Hellerup

Roklub tilpligtes at lade opsætte klar og utvetydig skiltning på bygningen om, at badende

skal bære badetøj ved badning fra broen.   

2.Hellerup Roklub tilpligtes at anerkende, at badehuset og badebroen på Adresse 1, 2900

Hellerup, og den hertil knyttede aktivitet i form af nøgenbadning rækker udover den

naboretlige tålegrænse, og Hellerup Roklub tilpligtes (i) at flytte rækværk og lamper på

badebroen til badebroens sydside samt (ii) at påbyde alle badende at bære badetøj såle-des, at

der ikke er risiko for blufærdighedskrænkelse af ejere, brugere mv. af Adresse 2, 2900

Hellerup, og at det alene er medlemmer af Hellerup Roklubs Vinterbad, der må benytte

badehuset og badebroen i badesæsonen, fra første søndag i september til sidste søndag i april

i tidsrummet 9.00 – 15.00, og at lade lågen til badebroen være aflåst i det øvrige tidsrum, og

at Hellerup Roklub tilpligtes at lade opsætte klar og utvetydig skiltning på bygningen om, at

badende skal bære badetøj ved badning fra broen.   



- 4 -

Mere subsidiært påstås stadfæstelse.

Indstævnte, Gentofte Kommune, har principalt påstået afvisning, subsidiært stadfæstelse.

Indstævnte, Hellerup Roklub, har påstået stadfæstelse.

Supplerende sagsfremstilling

Hellerup Roklub har efter byrettens dom med kommunens godkendelse opsat et yderligere

rækværk på badebroens sydside svarende til rækværket på nordsiden og ændret belysnin-gen

på nordsiden og badehuset til ”downlight” .

Appellant 1, tidligere Person har indhentet udtalelser fra kommunen, hvorefter det som ud-

gangspunkt må antages at være muligt at opnå kommunens myndighedstilladelse til at flytte

badebroen til nordsiden af badehusbygningen, idet der dog tages forbehold for den endelige

stillingtagen. Kommunen har ikke udtalt sig som ejer af havnearealet.

Efter nedrivning fremtræder Adresse 2 nu som en byggegrund. Der er udarbejdet et

byggeprojekt omfattende badehus og bro. Kommunen har den 27. marts 2015 givet tilla-

delse til etablering af en 25 meter lang og 1,3 meter bred bade- og bådebro. Broen må ikke

udstyres med lys eller lignende. Under nabohøring rejste Hellerup Roklub indsigelse om, at

broens længde vil give indbliksgener for Hellerup Roklubs vinterbad. Broens længde var

efter den oprindelige ansøgning på 30 meter.

Der er i øvrigt under ankesagen fremlagt tegninger og fotomateriale mv. samt oplysning om

andre vinterbade, herunder om indretning og benyttelse.

Forklaringer

Der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af Appellant 1, tidligere Person, Appellant

3, tidligere Sagsøger 2, Vidne 5 og Vidne 6. Der er endvidere afgivet forklaring af Vidne 7 og

Vidne 8.

Appellant 1, tidligere Person har som part supplerende forklaret blandt andet, at hans

forklaring i byretten om at etablere en dobbelt inddækning af broen alene vedrørte den



situation, hvor



- 5 -

badebroen var flyttet til den anden side af badehuset. Det nu opsatte yderligere rækværk på

sydsiden har ikke hjulpet. Det har tværtimod skabt et opholdsrum, fordi folk føler sig ind-

dækkede, og derfor blandt andet står og tørrer sig der. Han kan fortsat fra huset se ud på

broen. Det, man udsættes for, ligger langt ud over tålegrænsen. Det bliver automatisk inti-

miderende med de mange badende på alle tider af dagen. Han har ved øjenkontakt oplevel-

sen af, at de badende kikker på ham som om de føler han belurer dem, men han er jo på sin

egen grund. Det er ikke bare en nabo, der bader. Med måske 70-80 badende på en dag skal

antal passager på badebroen ganges op, da hver badende er oppe og nede flere gange. Med

offentlig adgang om sommeren og åbent hele døgnet er der frit spil. Det er hans opfattelse, at

badeklubbens husorden for vinterbadere ikke respekteres. Et krav om badetøj ville det løse

meget. Han har tilbudt at betale Hellerup Roklub 1 mio. kr. for flytning af både ro-klubbens

badebro og bådebroer og yderligere 1 mio. kr. i sponsorat, men det lykkedes ikke at indgå

forlig. Roklubben ville nu også have en udendørsterrasse i første sals højde to meter fra skel.

Han tror, at roklubbens modvilje reelt skyldes, at de heller ikke selv ønsker at se på nøgne

mennesker. Der er ud over indbliksgener også støjgener. Hans eget bygge-projekt omfatter to

skure foran huset på hver 10 kvm, som er 2,5 meter høje, hvoraf det ene skal være til sauna.

Disse skure vil ikke løse problemet med indbliksgener.

Det er hans opfattelse, at Gentofte Kommune gerne vil have problemet løst. Kommunen har

søgt at mægle, og han tror, det har været afstemt med kommunens afdelinger på myn-

dighedsområderne. Badebroen blev sat ud i maj 2012, og badeklubben for vinterbaderne

havde først standerrejsning for badehuset den 2. september 2012. Han var selv ude at se på

Adresse 2 den 12. september 2012 og oplevede da kun én nøgen badende, resten havde

badetøj på. Herefter købte han ejendommen. Han var ikke klar over, at badebroen også

benyttedes i sommersæsonen. Han overtog ejendommen 1. oktober 2012 og søgte

medlemskab den 2. oktober for at få indblik i badeklubbens forhold. Han blev først med-lem

knap et år efter.

Appellant 3, tidligere Sagsøger 2 har nu som biintervenient supplerende forklaret blandt

andet, at han rettelig bor i nr. 20 på 1. sal. Badebygningen kom op i april 2012 og badebroen i

sommeren 2012. Nogen benyttede broen fra start af, men ikke nøgne eller - hvis det er sket,

så kun i et lille omfang. Det var først, da badstuen med dampbad blev åbnet, og

vinterbadningen gik i gang i september – oktober 2012, at de fik ”noget andet at kikke på ”.

Det y derligere rækværk har ikke afhjulpet så meget. Det er ikke ca. 85 cm højt og

gennemsigtigt. De kan stadig i meget stort omfang se folks kønsdele. Badebroen er blevet et

opholdsrum, hvor



- 6 -

man står og klæder sig af og tørrer sig. Han har også set andre situationer nu end før med

afklædte mennesker. Fra hans bopæl er der 30-40 meter til badebroen. Man kan få

øjenkontakt. Det er en krænkende situation. Det er som om, man ufrivilligt er anbragt i både

damernes og herrernes omklædningsrum. Der har før det nye anlæg også været tilfælde, hvor

folk efter saunaen gik nøgne i vandet fra en badebro, men den lå længere væk, og det var

måske 1 – 2 på en dag, så det var alene en kuriositet. Med bopæl på 1. sal er der ingen

mulighed for afskærmning, og det foregår fra kl. 6 til 22.30. Han har skrevet til roklubben,

men det virkede ikke. Der er også nogle, der nøgne gør gymnastik på broen. Han ser på

badebroen

i løbet af en dag 2-300 nøgne mennesker. Husordenen efterleves som oftest ikke, og selv hvis

den gør, ser han afklædte kroppe. Det er stærkt krænkende at se så mange afklædte så tæt på

og hele dagen. Hvis badetøj blev påbudt, ville det være en anden situation, og støj-generne

udgør nok ikke en krænkelse. Der er også nøgenbadere om sommeren og i yder-sæsonerne.

Det bedste ville være at flytte badebroen.

Vidne 5 har som vidne supplerende forklaret blandt andet, at kommunen i sin udta-lelse i

brev 11. maj 2015 fra Plan og Byg primært har forholdt sig til, om en ny placering af

badebroen til nordsiden af badehusbygningen vil give væsentlige indbliksgener for naboer.

Kommunen vurderede umiddelbart, at flytningen ikke ville påføre naboer væsentlige ind-

bliksgener. Flyttes bådebroen længere væk fra et skel og med en bygning imellem reduce-res

indbliksgener for Adresse 2. Der er nu rækværk på både nord- og sydsiden af badebroen.

Kommunen vurderede, om det ville medføre gener for naboer, her skyggege-ner. Hvis ikke et

rækværk kan give naboer gener, kræver opsætning ikke tilladelse fra byg-

ningsmyndighederne. Han har hørt om kommunens involvering i en dialog om at løse denne

sag, men har ikke selv været involveret. Han ved ikke, om en flytning af badebroen har

konsekvenser for bådebroerne. Det er ikke noget bygningsmyndighederne skal regu-lere.

Han er bekendt med, at roklubben søgte tilladelse til at opsætte det yderligere ræk-værk mod

syd, og at det ikke gav anledning til indvendinger. Det ligger i byggelovens sy-stem og efter

bygningsreglementet, at man skal have tilladelse til at lave om på noget i for-hold til en

byggetilladelse.

Vidne 7 har som vidne forklaret blandt andet, at han er arkitekt og formand for Sva-

nemøllens Vinterbad, der har eksisteret i ca. 5 år. Han stod for etableringen af anlægget, der

er udført med en total afskærmning med rækværk i 1,25 meters højde. Der er 12 meter til en

offentlig sti og ingen naboer. De har 2.200 medlemmer. Man går i vandet ca. 3 gange



- 7 -

pr. badebesøg. De har ret strikse regler om tildækning, og man bliver tildelt advarsel og

ekskluderet hvis de ikke følges. De har ingen klager haft. For mange, navnlig ældre, kan

nøgenhed være et problem, og de har også derfor regler om tildækning. Der findes andre

klubber, som ikke har tilsvarende regler om tildækning.  Der er ca. 85 klubber med vinter-

badere i Danmark. De har et etisk regelsæt for hvordan de gør for ikke at komme på kant

med naboer. Han har selv på foranledning af Appellant 1, tidligere Person deltaget i et møde

med Hellerup Roklub for at finde en løsning.   

Vidne 8 har som vidne forklaret blandt andet, at han som kommunikationsrådgiver

vedrørende holdning og livsstil gennem 25 år også har fulgt udviklingen vedrørende

kropskultur. Nøgenbadning har udviklet sig fra frisindet, boblende livsglæde i   60-70 ’ erne

til noget mere problematisk og modsætningsfyldt, nemlig på det ene side med megen

nøgenhed i det offentlige rum, medier og internet og på den anden side en modre-aktion i

form af ny puritanisme. Der kan eksempelvis nævnes udviklingen vedrørende kvinder, der

ammer offentligt, og topløse på stranden.

Nøgenhed er noget, man skal opsøge. Vi er således blevet mere puritanske og med større

blufærdighed hos den enkelte. Men der findes fællesskaber, hvor det er i orden at være

nøgen. Kontrakten skal være klar med gensidig accept af nøgenhed. Det er netop en

badeanstalt et eksempel på.   

Vidne 6 har som vidne supplerende forklaret blandt andet, at man ikke bare kunne efterleve

byrettens dom ved at flytte rækværket til sydsiden, der er 15 meter lang modsat de ca. 10

meter på nordsiden, hvortil kommer badehusets længde på 5 meter. Be-lysning sidder fortsat

på badebroens nordside. Lyset fra lamperne på badehuset gav større gene end dem på

badebroen. De skiftede derfor alle lamper til ”downlights ”. Ved at bibe -holde rækværket

mod nord blev badebroen også gjort mere sikker for vinterbaderne. Kommunen gav tilladelse

til det yderligere rækværk. Flytning af badebroen til badehusets nordside vil også

nødvendiggøre bygningsmæssige ændringer i badehuset. Det vil være besværligt, men kan

nok lade sig gøre. Bådebroerne ejes af kommunen. Der skal være 15 meter mellem

bådebroerne. Det nye rækværk hæmmer indsyn til badende fra Adresse 2. I dag er Adresse 2

kun en byggegrund. Efter byggeprojektet rykkes det nye hus tættere på roklubbens badehus.

De indbliksgener, som denne sag vedrører, kunne være indtænkt i byggeprojektet ved at

orientere det nye hus mere mod syd, så det dannede ryg til klubbens badebro. Begrundelsen

for i det endelige projekt at placere badehuset og badebro helt mod syd var ønsket om bedre

at få adskilt aktiviteterne vedrørende roning og badning.



- 8 -

Mange ror først og bader derefter. Det er uhensigtsmæssigt at få tingene blandet, som det var

tilfældet i det første projekt. Der er i forhold til det fremlagte kortmateriale over Helle-rup

Havn med bådebroernes placering sket en udvidelse af nordmolen, således at den lig-ger

vinkelret på den eksisterende mole.   

Procedure

Appellant 1, tidligere Person har i forhold til Gentofte Kommune ikke gentaget sine påstand

for byretten om anerkendelse af, at repos og lys på badebro er opført i strid med

byggetilladel-sen og derfor ulovlig. Appellant 1, tidligere Person har i stedet nedlagt påstand

om anerken-delse efter naboretten af en påstand, der ligger op ad den nedlagte

anerkendelsespåstand over for Hellerup Roklub. Til støtte herfor har Appellant 1, tidligere

Person i det væsentlige gentaget sine naboretlige anbringender for byretten og har procederet

i overensstemmelse hermed. Appellant 1, tidligere Person har særligt gjort gældende, at det

nu opsatte yderligere rækværk mod syd  ikke har løst problemet, men tværtimod forværret

det, da badebroen nu er blevet et opholdsrum. Badebroen kan flyttes til nordsiden af

badehuset, hvilket nu også er bekræftet af myndighederne. Den mest subsidiære

stadfæstelsespåstand skal forstås så-dan, at han alene ønsker et rækværk på sydsiden, og

således at belysningen flyttes til dette rækværk svarende til konklusionen i byrettens dom.

Gentofte Kommune har vedrørende den ændrede påstand for landsretten haft mulighed for at

varetage sine interesser i det pa-rallelle forløb i byretten vedrørende Hellerup Roklub, og det

er nødvendigt for Appellant 1, tidligere Person at inddrage kommunen i dennes egenskab af

grundejer vedrørende det nabo-retlige spørgsmål, som anken vedrører.

Gentofte Kommune har til støtte for påstanden om afvisning henvist til retsplejelovens § 383

og § 384. Kommunens rolle som ejer af havnearealet er slet ikke behandlet i byrettens dom.

Denne dom vedrørte kommunens rolle som bygningsmyndighed og tilsynsmyndig-hed.   

Hellerup Roklub har i det i det væsentlige gentaget sine naboretlige anbringender for by-

retten og har procederet i overensstemmelse hermed. Man har efter byrettens dom søgt at

imødekomme Appellant 1, tidligere Person ved at opsætte et yderligere rækværk mod syd og

ændret belysning. Hellerup Roklub har under sagen bekræftet, at den endelige påstand er

stadfæstelse.   



- 9 -

Parterne har samtidig haft lejlighed til at procedere kæremål over byrettens afgørelse af

sagsomkostninger både i den indankede del af dommen og vedrørende biintervenienternes

upåankede del af dommen, jf. kæresagerne B-510-14, B-537-14 og B-538-14.

Landsrettens begrundelse og resultat

Appellant 1, tidligere Person mod Gentofte Kommune  

Ved byrettens dom blev der i sagen Appellant 1, tidligere Person mod Gentofte Kommune

taget stilling til kommunens ageren som myndighed vedrørende en byggetilladelse. Der

ønskes nu principalt og subsidiært dom for kommunens rolle som grundejer og ud fra et

naboret-ligt synspunkt. Landsretten vil derfor skulle tage stilling til forhold vedrørende

Gentofte Kommune, som ikke har foreligget for byretten. Allerede af den grund afvises den

princi-pale og den subsidiære påstand i medfør af retsplejelovens § 384. Sagen vedrører

herefter alene det for byretten materielt pådømte forhold, hvor begge parter har påstået

stadfæstelse af byrettens dom. Denne del af ankesagen afvises herefter.

Appellant 1, tidligere Person mod Hellerup Roklub

Der er i denne sag spørgsmål om, hvorvidt nøgenbadning fra Hellerup Roklubs badeanlæg

overskrider den grænse, som Appellant 1, tidligere Person skal tåle efter naboretlige regler,

herunder hvad der kan forventes som led i den almindelige samfundsmæssige udvikling i

havneanlæg, der benyttes til fritidsformål.   

Appellant 1, tidligere Person foretog forud for sit køb af ejendommen Adresse 2 visse

undersøgelser vedrørende det badehus og den badebro, som han efter besigtigelse den 12.

september 2012 var klar over, at han ville blive nabo til.   

Landsretten lægger således til grund, at han med kommunens mail af 11. april 2012 mod-tog

materiale vedrørende Hellerup Havn: ”Palladium Komplekset” . Af dette materiale fremgår

blandt andet, at Hellerup Roklub ønskede at opføre en ny sauna, da den gamle var udtjent, og

at saunaen skulle ”placeres på kanten af kajen ud mod vandet, således at der er mulighed for

at hop pe i vandet på alle tider af året.” Disse faciliteter i form af badehus og



- 10 -

badebro var på tidspunktet for Appellant 1's, tidligere Person besigtigelse af ejendommen

Adresse 2 nu placeret som nærmeste nabo mod nord.   

Det må således lægges til grund, at Appellant 1, tidligere Person, da han erhvervede grunden,

var klar over, at der lige op ad hans grund var placeret en sauna og badebro, der anvendtes af

en roklub med et betydeligt antal medlemmer, og at badebroen ville blive anvendt til badning

hele året. Det er almindeligt kendt, at vinterbadning i tilknytning til en sauna ofte sker uden

badetøj.

Appellant 1, tidligere Person måtte herefter forvente såvel en vis støj fra badende som nøgen-

badning.

I hvert fald under disse omstændigheder finder landsretten ikke, at Appellant 1, tidligere

Person har godtgjort, at Hellerup Roklub som nabo har overskredet den naboretlige

tålegrænse ved at tillade nøgenbadning fra anlægget som sket.   

Allerede af denne grund stadfæster landsretten byrettens dom i sagen Appellant 1, tidligere

Person mod Hellerup Roklub.

Sagsomkostninger for byret og landsret: Appellant 1, tidligere Person og Appellant A/S,

tidligere Sagsøger A/S in solidum mod Gentofte Kommune og Hellerup Roklub

Da sagsomkostningerne for byretten er kæret skal landsretten tage stilling til sagsomkost-

ninger for begge retter.

Landsretten finder, at Appellant 1, tidligere Person og Appellant A/S, tidligere Sagsøger A/S

in so-lidum i sagsomkostninger for begge retter skal betale 100.000 kr. til Gentofte

Kommune og 100.000 kr. til Hellerup Roklub. Beløbene omfatter udgifter til advokatbistand

inkl. moms.   

Ved fastsættelsen af beløbet til dækning af udgifterne til advokatbistand er der for Gentofte

Kommune navnlig taget hensyn til, at sagen for byretten vedrørte kommunens myndig-

hedsudøvelse og for landsretten kommunens rolle som ejer af nabogrunden. Byrettens del-

dom blev afgjort på skriftligt grundlag. Her fik kommunen ikke fuldt ud medhold. Ved den

efterfølgende dom i byretten og nu i landsretten har kommunen fået fuldt ud medhold.   



- 11 -

For Hellerup Roklub indgik i byretssagen blandt andet påstand om nedrivning af badehus og

badebro og dermed værdien af disse anlæg. Hellerup Roklub blev i overvejende grad

frifundet. For landsretten er værdien begrænset til flytning af badebro mv. og her har Hel-

lerup Roklub fået medhold i påstanden om stadfæstelse.   

Hellerup Roklub har været repræsenteret af samme advokat i det parallelle sagsforløb med

Appellant 1, tidligere Person.

Sagsomkostninger i kæresagen: Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere
Sagsøger 2 mod Hellerup Roklub

Byretssagen omfattede blandt andet påstand om nedrivning af badehus og badebro og der-

med værdien af disse anlæg. På den baggrund og det i øvrigt oplyste om sagens udfald og

forløb, herunder at Hellerup Roklub har været repræsenteret af samme advokat i det paral-

lelle sagsforløb med Appellant 1, tidligere Person, findes sagsomkostningerne til Hellerup

Ro-klub passende at kunne nedsættes til 75.000 kr. Efter dette resultat tilkendes der

Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere Sagsøger 2 2.000 kr. i

kæremålsomkostninger.   

Sagsomkostninger ved biintervention

Der findes i forhold til biintervenienterne Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3,

tidligere Sagsøger 2 ikke tilstrækkelig anledning til at pålægge disse sagsomkostninger, jf.

retsplejelovens § 252, stk. 4. Det be-mærkes herved, at de under hovedforhandlingen blev

repræsenteret af samme advokat som appellanten.

T h i  k e n d e s  f o r  r e t:

Den af Appellant 1, tidligere Person iværksatte ankesag mod Gentofte Kommune afvises.

I sagsomkostninger for begge retter skal Appellant 1, tidligere Person og Appellant A/S,

tidligere Sagsøger A/S in solidum betale 100.000 kr. til Gentofte Kommune.



Byrettens dom i sagen Appellant 1, tidligere Person mod Hellerup Roklub stadfæstes.



- 12 -

I sagsomkostninger for begge retter skal Appellant 1, tidligere Person og Appellant A/S,

tidligere Sagsøger A/S in solidum betale 100.000 kr. til Hellerup Roklub.

Afgørelsen af sagsomkostninger i Lyngby rets dom af 4. februar 2014 ændres således, at

Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere Sagsøger 2 i sagsomkostninger

skal betale 75.000 kr. til Hellerup Ro-klub.

Hellerup Roklub skal i kæremålsomkostninger betale 2.000 kr. til Appellant 2, tidligere

Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere Sagsøger 2.

Appellant 2, tidligere Sagsøger 1 og Appellant 3, tidligere Sagsøger 2 skal ikke betale

sagsomkostninger i anledning af deres biin-tervention.

Det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.