Skifterettens afgørelse stadfæstes.
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Skifteretlige tvister
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

afsagt den 18. juni 2014 af Vestre Landsrets 9. afdeling (dommerne Fabrin, Eva Staal 0g
Peter Flügge (kst.;)) i ankesag


VL. B 0042 13



(advokat Lene Astrup Treffer, Aalborg)
mod

(advokat Peter Lau Lauritzen, Aalborg)




Skifteretten i Hjørring har den 20. december 2012 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. SKS
SKIF-548 2011).


medfør af retsplejelovens $ 253 er det bestemt; at hovedforhandlingen foreløbig begræn -
ses til spørgsmålet om, hvorvidt  særeje omfatter hele land-
brugsvirksomheden eller kun de faste ejendomme


Påstande


For landsretten har  nedlagt påstand
om, at .  skal anerkende; at særejet alene omfatter de faste ejendomme


 har påstået dommen stadfæstet:.


Parterne er enige om; at der ikke i den indankede dom er taget stilling til delingen af fæl-
lesejet.


Det er oplyst; at ægteskabssagen ikke er afsluttet for så vidt angår spørgsmålet om
 krav på et beløb efter $ 56 i den tidligere ægteskabslov.

Også for landsretten har begge parter haft fri proces.


Forklaringer


 har afgivet supplerende forklaring for landsret-
ten; Der er endvidere afgivet forklaring af ' 


 har supplerende forklaret; at det var Part Aog hans forældre; der 
tog initiativ til oprettelsen af ægtepagten i 2004, fordiPart  'skulle overtage halvdelen af
gården; De var til møder hos LandboNord, og der var et enkelt møde hos advokaten: Hun
husker ikke, hvad der blev talt om på møderne hos LandboNord. Hun vil tro; atPart  Afik
gården til en særlig favorabel pris af sine forældre. På mødet hos advokaten blev ægtepag-
ten vist læst op, som hun forklarede i skifteretten; men hun husker ikke nærmere, hvad der
blev drøftet på mødet, hvor ægtepagten blev skrevet under. Hun fik det indtryk; at der sku]-
le oprettes en ægtepagt, hvis det ikke gik godt med garden.: Part A  'havde købt et hus i 1999,
og det skulle ogsà være hans særeje. Der blev talt om, at hun kunne fà dette hus; hvis det
ikke gik godt med gården Part  'og hans forældre var til møde hos LandboNord, da 
skulle overtage forældrenes halvpart af gården i 2007. I forbindelse med underskriften af
den anden ægtepagt hos advokat Halkier blev der ikke talt om indholdet. Hun husker ikke,
hvordan bestemmelsen om, at hendes pensionsordning skulle være hendes særeje; kom ind
1 ægtepagten. Hun har aldrig fået at vide, hvad der skulle være særeje; og hvad der skulle
være fælleseje; og det har hun aldrig talt med Part A  om. Hendes løn gik ind pa' Part As  konto;
som hun kunne hæve på med sit dankort Pari Aoverførte på et tidspunkt penge til kontoen, 
da den var i minus. Hun ved ikke; hvordan hun opfattede ordene "virksomheden som sà-
dan" , "gården" og "virksomheden' som hun har brugt under afgivelse af forklaringer i
retten; og hun har ikke nærmere tænkt over, om feks. køerne og maskinerne hørte til
"virksomheden" 0g "gården' men hun er nok gået ud fra, at det var særeje; Hvis hun hav-
de vidst; at det var alt, hvad der hørte til ejendommene; der skulle være' Part As  særeje, ville
hun ikke have skrevet under på ægtepagterne; for så ville hun ikke have noget i tilfælde af
skilsmisse. PartA  var meget mere inde i forståelsen af bestemmelseme i ægtepagten; end
hun var, for han havde deltaget i alle møderne hos LandboNord.


 har supplerende forklaret; at han var til mange møder hos LandboNord i for-
bindelse med overtagelsen af forældrenes gård, for der var mange ting der skulle tages

stilling til. Han forlangte; at  skulle deltage i møderne; for at hun kunne vide; hvad
der var aftalt med forældrene; På mødeme blev der bl.a. talt om prisen for maskinerne;
besætningen og mælkekvoterne m.v. Han undrede sig ved oprettelse af ægtepagterne ikke
over; at der stod, at det var landbrugsejendommene; der skulle være hans særeje. Han kan
ikke forklare, hvorfor  far var imod
oprettelsen af den første ægtepagt. Han sagde til  at de ikke kunne blive gift, hvis
der ikke blev oprettet ægtepagt. Der havde været problemer i deres forhold på et tidspunkt
omkring 2001, 0g det havde han også i tankere; da ægtepagten blev oprettet. Advokat
Salling må have fået oplysningerne til brug for ægtepagten fra LandboNord. Hans drifts-
konto har aldrig haft noget at gøre med driften af landbrugsejendommene 1 forbindelse
med købet af den første halvpart af gården; blev der oprettet et interessentskab; og det skul-
le have været i drift nogle år, før han kunne overtage den anden halvpart. Det var vist ad-
vokat Halkier; der foreslog, at  pensionsordninger skulle være hendes særeje. Han
husker ikke; om  stillede spørgsmål forbindelse med underskrivelserne af ægtepag -
terne.


 har forklaret, at hans advokatfirma 2004 i en længere periode havde haft et
samarbejde med LandboNord. Firmaet var husadvokat for LandboNord, og samarbejdet
indebar; at LandboNord anbefalede hans kontor over for klienterne Det var ham, der for-
mulerede ægtepagten fra 2004. Han havde i mange år været advokat for BRF , hvor han
især havde beskæftiget sig med tilbehør 0g udskillelse heraf; og han var ikke i tvivl om; at
begrebet landbrugsejendom omfattede hele bedriften efter tinglysningslovens $ 37, det vil
sige alt det, der skal til for at drive en landbrugsejendom. Han husker ikke; hvad der fore-
gik på underskrifitmødet; men han plejede at gøre opmærksom på, at ægtepagten ville bety-
de; at manden kunne beholde gården i tilfælde af skilsmisse; ligesom han også plejede at
gøre opmærksom på, hvad der skulle være fælleseje; Det var en bestillingsopgave; han
havde fäet af LandboNord, og han havde ikke set eller talt med ægtefællerne før de skulle
underskrive ægtepagten.


 har forklaret; at han i 2007 var advokat advokatfirmaet Hjortlund & Partne-
re. Han havde været advokat for  forældre i mange år. Han husker ikke, om det var
 eller LandboNord, der bad ham skrive ægtepagten: Det er helt sædvanligt
inden for landbruget; at ægtefæller aftaler skilsmissesæreje; for ellers kan en landmand
ikke beholde gården; hvis ægtefællerne skal skilles. LandboNord havde stået for aftalerne
om overdragelsen af moderens halvpart af landbrugsejendommene til  Han

var ikke i tvivl om, hvad overdragelsen omfattede. Han husker ikke; om han havde sendt
ægtepagtsudkastet til ægtefællerne før underskrivelsen; men det ville hıave været normalt:
Han husker, at de på mødet talte om, at alt fra landbrugsejendommene skulle være Part As 
særeje, mens resten skulle være fælleseje. For at dele sol og vind lige blev det bestemt; at
det,  havde, nemlig hendes pensionsordning; skulle være hendes særeje. Han er sik -
ker på, at begge parter forstod, hvad ægtepagten betød, og han husker; at  sagde, at
hun syntes, at det var rimeligt, at gården skulle være Part As  særeje. Han repræsenterede
begge ægtefæller; og da begge ægtefæller var enige om, at gården skulle være særeje; op-
fordrede han ikke ægtefællerne ti] at Iade sig repræsentere afhver sin advokat;


Proccdurc


 har til støtte for sin påstand under delhovedforhandlingen bl.a.
gjort gældende; at det kun er de specifikke ejendomme; der er  særeje; og det
fremgår ikke af ægtepagterne; at driftsmidlerne; besætningen m.v. også skulle være særeje.
Specifikationskravet er ikke 'opfyldt; 0g dermed er det ikke efter retsvirkningslovens $ 37
gyldigt bestemt; at andet end selve ejendommene skulle være særeje. Ægtepagteme skal
fortolkes indskrænkende med udgangspunkt i ordlyden; og fortolkningen skal ses i lyset af,
at ægtepagterne er formuleret af  og hans rådgivere. Det er uden betydning
hvordan parterne har opfattet ægtepagternes indhold.


 har til støtte for stadfæstelsespåstanden bl.a. gjort gældende; at ægtepagterne
er tinglyst personbogen og dermed gyldige, jf. retsvirkningslovens $ 37,0g rækkevidden
af betegnelsen "landbrugsejendomme" skal fortolkes som omfattende både ejendommene i
snæver forstand, men også den tilknyttede landbrugsvirksomhed med samtlige dertil hø-
rende aktiver. I modsat fald ville bestemmelsen vedrørende indtægter af særejet savne me-
ning: Landbrugsejendommene er registreret og pantsat som landbrugsejendomme med den
konsekvens; at pantet i ejendommene omfatter samtlige ejendommenes erhvervsmæssige
aktiver, jf. tinglysningslovens $ 37.Det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at parter-
ne frem til ægteskabets ophør har haft en fælles forståelse af, hvad særejet omfattede; og
der har på intet tidspunkt været risiko for, at  vilkårligt kunne forøge skilsmis-
sesærejet for fællesejemidler.

Landsrettens bcgrundelse og resultat


Det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at det forbindelse med  overta-
gelse af først den ene halvpart af Iandbrugsejendommene i 2004 og senere den anden halv-
part var et krav fra forældrene og  at landbrugsejendommene skulle være
 i tilfælde af skilsmisse kunne beholde landbrugs-
ejendommene


Det kan endvidere efter parternes forklaringer under denne sag, ægtefælleskiftesagen 0g
ægteskabssagen lægges til grund, at parterne har forstået ægtepagterne på den måde; at det
var alle aktivere med tilknytning til Iandbrugsejendommene; som blev overdraget fra for-
ældrene; der skulle være  særeje.


Med denne begrundelse stadfæster landsretten skifterettens dom.


Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part eller til statskassen.


Ihi_kendes for_ret:


Skifterettens dom stadfæstes.


Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger for landsretten til den anden part eller til
statskassen.




Fabrin