Højesteret ændrede landsrettens afgørelse, således at lejere har partsstatus i sag i Huslejenævnet om forhåndsgodkendelse af forbedringsarbejder i ejendom
Ret: Højesteret (3. instans)
Faggruppe: Civilsag — Boligretssag
Sagsemner: Forvaltningssag;
Lejeret;

/

HØJESTERETS DOM
afsagt torsdag den 24. august 2023

Sag BS-37447/2022-HJR
(1. afdeling)

Lejer 1,
Lejer 3,
Lejer 4,
Lejer 6,
Lejer 7 og
Lejer 5
(advokat Jakob Brandgård Busse for alle)

mod

Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse
(advokat Susanne Andréa Roug)

og

Huslejenævnet, Frederiksberg Kommune
(advokat Anne Sophie Kierkegaard Vilsbøll)

I tidligere instanser er afsagt dom af Retten på Frederiksberg den 21. december
2020 (BS-10324/2019-FRB) og af Østre Landsrets 13. afdeling den 21. januar
2022 (BS-106/2021-OLR).

I pådømmelsen har deltaget fem dommere: Jens Peter Christensen, Lars Hjortnæs,
Jan Schans Christensen, Jørgen Steen Sørensen og Mohammad Ahsan.

Sagen er behandlet skriftligt, jf. retsplejelovens § 387.



/

2

Påstande
Appellanterne, Lejer 1, Lejer 3, Lejer 4, Lejer 6, Lejer 7 og Lejer 5, har nedlagt
påstand om, at de indstævnte, Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse og
Huslejenævnet, Frederiksberg Kommune, skal anerkende, at appellanterne, der er
lejere i ejendommen Adresse, By 1, har partsstatus i sagen ved huslejenævnet om
Tandlæge Christian Schmidts Stiftelses anmod-ning af 11. december 2018 om
forhåndsgodkendelse af forbedringsarbejder i ejendommen.

Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse og Huslejenævnet, Frederiksberg Kom-
mune, har påstået stadfæstelse.

Retsgrundlaget

Lejeloven
De dagældende bestemmelser i lejelovens § 59 a og § 59 b vedrørende forhånds-
godkendelsesordningen blev indsat ved lov nr. 310 af 30. marts 2015 om æn-dring
af lov om leje mv. Bestemmelserne, der med redaktionelle ændringer vi-dereførte
de tidligere gældende bestemmelser i lejeloven, lød således:

”§ 59 a. Huslejenævnet kan på udlejerens anmodning træffe afgørelse om
størrelsen af den leje, der lovligt vil kunne opkræves i tilfælde om-fattet af
stk. 2-5.
Stk. 2. Afgørelse efter stk. 1 kan træffes, inden der iværksættes forbed-
ringer, herunder ombygningsarbejder vedrørende sammenlægning af
lejligheder, der vil medføre en lejeforhøjelse, hvis ombygningsarbejdet
udføres i overensstemmelse med et projektmateriale vedrørende det på-
tænkte arbejde, som udlejeren har forelagt huslejenævnet. Udlejerens
anmodning til huslejenævnet skal indeholde en opgørelse over de an-
slåede udgifter ved gennemførelsen af arbejderne og en beregning af den
ønskede lejeforhøjelse.
…

§ 59 b. Samtidig med indbringelse for nævnet efter § 59 a, stk. 2, skal
udlejer fremsende oplysning om forbedringsarbejdets art og en angi-velse
af lejeforhøjelsens forventede størrelse til de lejere, der berøres af
forbedringsarbejdet.
Stk. 2. Har huslejenævnet givet forhåndsgodkendelse efter § 59 a, stk. 2
eller 3, skal udlejer, hvis lejeren fremsætter indsigelse mod lejens stør-
relse, indbringe sagen for nævnet inden 6 uger efter udløbet af lejerfri-sten
i § 59, stk. 5, 1. pkt.



/

3

…
Stk. 4. Huslejenævnet kan kun ændre den ved forhåndsgodkendelsen
fastsatte leje efter § 59 a, stk. 2-5, hvis der er tale om ændrede forhold.
Stk. 5. Huslejenævnets forhåndsgodkendelse efter § 59 a, stk. 2-5, skal
træffes, senest 2 måneder efter at huslejenævnet har modtaget bemærk-
ninger efter § 39, stk. 3, eller svar efter § 40, stk. 4, i lov om midlertidig
regulering af boligforholdene, eller når fristen for svar efter bestemmel-
serne er udløbet.”

I det lovforslag, der lå til grund for ændringen af lejeloven, hedder det i de spe-
cielle bemærkninger til forslaget til lovens § 59 a og § 59 b (Folketingstidende
2014-15, tillæg A, lovforslag nr. L 97, s. 45 ff.):

”Bestemmelserne i §§ 59 a og 59 b erstatter bestemmelserne i lov om leje
§§ 59 a-59 d.
…

Muligheden for at indhente en forhåndsgodkendelse kan stimulere ud-
lejere til en større forbedringsindsats i den eksisterende boligmasse, idet
udlejeren med en forhåndsgodkendelse vil kunne foretage en mere præcis
vurdering af et påtænkt forbedringsarbejdes rentabilitet. Med en
forhåndsgodkendelse er der på forhånd taget stilling til den lejeforhø-
jelse, forbedringen vil kunne medføre i modsætning til den situation, hvor
udlejere kan være tilbageholdende med at iværksætte forbedrings-
projekter, fordi det kan være vanskeligt at foretage præcise beregninger af
den efterfølgende lejeforhøjelse.
…

Den foreslåede § 59 b, stk. 2, svarer med redaktionelle ændringer til den
gældende lovs § 59 a, stk. 3, 1. pkt., og § 59 c, stk. 3, 1. pkt. Bestemmel-
sen vedrører udlejerens pligt til at indbringe lejens størrelse for husleje-
nævnet i sager, hvor huslejenævnet har givet forhåndsgodkendelse ef-ter
forslagets § 59 a, stk. 2 og 3, hvis lejeren fremsætter indsigelse mod lejens
størrelse.
…

Klage over den af huslejenævnet trufne afgørelse i forbindelse med en sag
om forhåndsgodkendelse kan af udlejeren såvel som af lejerne ind-bringes
for boligretten efter de gældende regler i boligreguleringslo-vens §§ 43 og
44 om indbringelse af huslejenævnsafgørelser for bolig-retten (i
København via ankenævnet).
…



/

4

Den foreslåede § 59 b, stk. 4, svarer med redaktionelle ændringer til den
gældende lovs § 59 a, stk. 3, 2. pkt., § 59 c, stk. 3, 2. pkt. og § 59 e, stk. 3,
2. pkt. Bestemmelsen indebærer, at hvis lejen indbringes for husleje-
nævnet i sager, hvor der er givet forhåndsgodkendelse efter den fore-
slåede bestemmelse i § 59 a, stk. 2-6, er huslejenævnet bundet af sin tid-
ligere afgørelse om lejeforhøjelsens størrelse. Huslejenævnet, er således
afskåret fra at ændre den tidligere fastsatte lejeforhøjelse, medmindre
ændrede forhold, fx ændringer i renteniveau, forøgede udgifter eller
yderligere nødvendige arbejder gør en justering i opad- eller nedadgå-
ende retning påkrævet. Bestemmelsen indebærer således, at nævnet kan
godkende en højere leje, hvis værdien af det lejede er forøget. Omvendt
udelukker bestemmelsen ikke, at nævnet fastholder eller nedsætter den
godkendte leje, hvis det viser sig at værdien af det lejede efter ombyg-
ningen er den samme eller lavere end forudsat ved forhåndsgodkendel-
sen.

Hvis udlejer har udført forbedringer, der adskiller sig fra det projekt-
materiale m.v., som nævnet oprindelig har taget stilling til ved for-
håndsgodkendelsen, er huslejenævnet fritstillet med hensyn til at vur-dere
lejeforhøjelsen.

Den foreslåede § 59 b, stk. 5, svarer til den gældende lovs § 59 f. Bestem-
melsen indebærer, at huslejenævnet i situationer omfattet af §§ 59 a-e skal
træffe afgørelse om forhåndsgodkendelse inden for en frist på 2 måneder,
efter nævnet har modtaget bemærkninger i forbindelse med partshøring
efter § 39, stk. 3, eller modtaget svar på spørgsmål efter § 40, stk. 4, i
boligreguleringsloven.”

Boligreguleringsloven
Af den dagældende boligreguleringslov, jf. lovbekendtgørelse nr. 929 af 4. sep-
tember 2019 om midlertidig regulering af boligforholdene, fremgik om udleje-rens
iværksættelse af forbedringer, krav om lejeforhøjelse samt parternes ind-bringelse
af sager for huslejenævnet:

”§ 12. I ejendomme uden beboerrepræsentation skal krav om lejeforhø-
jelse efter § 7 fremsættes samtidig over for de lejere, hvis leje ønskes for-
højet. Kravet skal være skriftligt. Det skal indeholde oplysning om det
gældende budget og det nye budget, herunder driftsudgifter og -ind-
tægter, om lejeforhøjelsens størrelse og dens beregning og om den frem-
tidige lejes størrelse. Kravet skal indeholde oplysning om lejerens ad-gang
til at gøre indsigelse, jf. stk. 2. Indeholder kravet ikke disse oplys-ninger,
er det ugyldigt.



/

5

Stk. 2. Har mindst 1/4 af de lejere, hvis leje ønskes forhøjet, senest 6 uger
efter at kravet om lejeforhøjelse er kommet frem, skriftligt fremsat indsi-
gelse mod lejeforhøjelsen, skal udlejeren inden yderligere 6 uger fore-
lægge sagen for huslejenævnet, såfremt han ønsker at fastholde kravet om
lejeforhøjelse
…

§ 23. Inden udlejeren i en ejendom uden beboerrepræsentation iværk-
sætter en forbedring, der vil medføre en lejeforhøjelse, der - sammen med
forbedringsforhøjelser gennemført i de sidste 3 år - vil udgøre mere end
64 kr. pr. m² bruttoetageareal, skal han fremsætte skriftligt varsel herom
over for de lejere, hvis lejeforhold ønskes forbedret. Det skal indeholde
oplysning om forbedringsarbejdets art og en angivelse af lejeforhøjelsens
forventede størrelse. Varslet skal endvidere inde-holde oplysning om
lejerens adgang til at gøre indsigelse, jf. stk. 2. Inde-holder varslet ikke
disse oplysninger, er det ugyldigt. … Stk. 2. Har mindst 1/4 af lejerne
senest 6 uger efter, at varslingsskrivel-
sen er kommet frem til dem, skriftligt fremsat indsigelse mod iværksæt-
telsen af en forbedring som nævnt i stk. 1, skal udlejeren inden yderli-gere
6 uger forelægge sagen for huslejenævnet, såfremt han ønsker at fastholde
kravet om forbedringen.

§ 24. Inden udlejeren i en ejendom med beboerrepræsentation under
iagttagelse af reglerne i § 65, stk. 2 og 3, i lov om leje iværksætter en for-
bedring, der vil medføre lejeforhøjelse som nævnt i § 23, stk. 1, skal han
fremsætte skriftligt varsel herom over for beboerrepræsentanterne. Det
skal indeholde en beskrivelse af arbejdet med overslag over udgifterne,
oplysning om finansieringen heraf og den forventede størrelse af den
lejeforhøjelse, der er en følge af forbedringens gennemførelse. Varslet skal
endvidere indeholde oplysning om beboerrepræsentanternes ad-gang til at
gøre indsigelse, jf. stk. 3. Indeholder varslet ikke disse oplys-ninger, er det
ugyldigt.
Stk. 2. Senest samtidig med varslet til beboerrepræsentanterne skal ud-
lejeren give meddelelse herom til samtlige lejere, hvis lejeforhold øn-skes
forbedret. Meddelelsen skal indeholde oplysning om forbedrings-arbejdets
art, en angivelse af lejeforhøjelsens forventede størrelse samt oplysning
om, at kravet samtidig er forelagt for beboerrepræsentan-terne. Indeholder
meddelelsen ikke disse oplysninger, er varslet efter stk. 1 ugyldigt.
Stk. 3. Har beboerrepræsentanterne fremsat skriftlig indsigelse senest 6
uger efter, at varslingsskrivelsen er kommet frem til dem, skal udlejeren
inden yderligere 6 uger herefter forelægge sagen for huslejenævnet, så-
fremt han ønsker at fastholde kravet om forbedringen.



/

6

§ 25. Indbringes sag om iværksættelse af forbedringer efter §§ 23 og 24,
kan huslejenævnet modsætte sig iværksættelsen, hvis forbedringen må
anses for uhensigtsmæssig under hensyn til ejendommens alder, belig-
genhed og beskaffenhed. Det samme gælder, hvis den ikke skønnes at
medføre en passende forøgelse af brugsværdien under hensyn til ejen-
dommens og de pågældende husrums karakter, tilstand, indretning og
udstyr. Det kan herved tages i betragtning, om ændringer, som foran-
staltningerne vil medføre i de enkelte udlejede husrum, skønnes rime-lige
i forhold til disses hidtidige hensigtsmæssige anvendelse.
Stk. 2. Såfremt udlejeren iværksætter en forbedring, som nævnet har
modsatsig, kan han ikke kræve lejeforhøjelse for forbedringen. Stk. 3.
Indbringelse efter § 43 eller § 44 af en afgørelse, hvorved nævnet
har tiltrådt iværksættelse af en forbedring, har opsættende virkning.
…

§ 25 a. Samtidig med huslejenævnets afgørelse efter § 25 træffer nævnet
afgørelse om størrelsen af den lejeforhøjelse, der vil kunne gennemfø-res,
såfremt forbedringsarbejdet udføres i overensstemmelse med et af
udlejeren forelagt projektmateriale vedrørende den påtænkte foranstalt-
ning, samt opgørelse over de anslåede udgifter ved gennemførelsen og
beregning af den ønskede lejeforhøjelse, medmindre sådan afgørelse
tidligere er truffet efter § 59 a, stk. 2, i lov om leje, eller sag herom er un-
der behandling.
…

§ 27. Har udlejeren under iagttagelse af reglerne i §§ 23-26 forbedret det
lejede, kan han forlange lejen forhøjet med et beløb, der modsvarer for-
øgelsen af det lejedes værdi, jf. lejelovens § 58.
…
Stk. 3. Reglerne i §§ 12, 13, 15 og 17 finder tilsvarende anvendelse. Leje-
forhøjelsen kan tidligst gennemføres med virkning fra det tidspunkt, hvor
forbedringen er fuldført.
…
Stk. 5. … Såfremt der til den pågældende lejeforhøjelse er givet for-
håndsgodkendelse efter § 25 a samt § 59 a, stk. 2, og § 59 b, stk. 1, i lov
om leje, kan huslejenævnet kun ændre den ved forhåndsgodkendelsen
fastsatte lejeforhøjelse, hvis der er tale om ændrede forhold.
…

§ 39. …
Stk. 3. Senest 1 uge efter sagens indbringelse giver nævnet den anden
part i lejeforholdet underretning om indbringelsen med angivelse af, at



/

7

han må fremsætte sine ytringer i sagen inden 2 uger. Denne frist kan
forlænges af nævnet, såfremt særlige omstændigheder taler herfor.

§ 40. …
Stk. 4. Nævnet fastsætter en frist, der normalt ikke kan overstige 2 uger
for besvarelse af de spørgsmål, nævnet stiller til sagens parter eller an-dre.
Fristen kan forlænges af nævnet, såfremt særlige omstændigheder taler
herfor.
…

§ 43. Uden for Københavns Kommune kan huslejenævnets afgørelse af
hver af parterne indbringes for boligretten. ...
Stk. 2. Indbringelse må ske senest 4 uger efter, at underretning om næv-
nets afgørelse er meddelt parterne. Boligretten kan dog undtagelsesvis
tillade, at sagen indbringes for boligretten efter udløbet af fristen, når
ansøgning herom indgives inden 1 år efter huslejenævnets afgørelse.
Meddeles tilladelse, skal sag dog anlægges inden 4 uger.
…

§ 44. I Københavns Kommune kan huslejenævnets afgørelser bortset fra
afgørelser efter §§ 79 a-79 c i lov om leje af hver af parterne indbrin-ges
for et ankenævn. Indbringelse må ske senest 4 uger efter, at under-retning
om huslejenævnets afgørelser er meddelt parterne. § 43, stk. 3 og stk. 6,
finder tilsvarende anvendelse. Ankenævnet kan dog undtagel-sesvis
tillade, at sagen indbringes for ankenævnet efter udløbet af fri-sten, når
ansøgning herom indgives inden 1 år efter huslejenævnets af-gørelse.
Meddeles tilladelse, skal sagen dog indbringes inden 4 uger. Stk. 2.
Ankenævnet består af en formand og 4 andre medlemmer, heraf
2 bygningskyndige. Formanden beskikkes af boligministeren efter ind-
stilling fra kommunalbestyrelsen. De øvrige medlemmer beskikkes af
kommunalbestyrelsen.
Stk. 3. Formanden skal være sagkyndig i boligspørgsmål og opfylde be-
tingelserne i § 36, stk. 2. Af de øvrige medlemmer beskikkes 2, hvoraf 1
skal være bygningskyndig, efter indstilling fra landsomfattende sam-
menslutninger af foreninger af ejere af udlejningsejendomme og 2, hvoraf
1 skal være bygningskyndig, efter indstilling fra landsomfat-tende
sammenslutninger af lejerforeninger. Bestemmelserne i § 36, stk. 6 og 7,
og § 37 finder tilsvarende anvendelse. Den, der har sæde i et huslejenævn,
kan ikke vælges til formand, medlem eller suppleant i an-kenævnet.
Stk. 4. Klageren afkræves et beløb på 106 kr. for hver lejlighed eller lo-
kale, hvorom afgørelse indbringes for ankenævnet. Beløbet tilfalder
kommunen. Beløbet er opgjort i 1994-niveau og reguleres én gang årligt



/

8

med 2,0 pct. tillagt en tilpasningsprocent for det pågældende finansår, jf.
lov om en satsreguleringsprocent. For 1998 og fremover reguleres be-
løbet efter 1. pkt. i stedet efter udviklingen i Danmarks Statistiks netto-
prisindeks i en 12-måneders-periode sluttende i juni måned året før det
finansår, reguleringen vedrører. Beløbet afrundes til nærmeste hele kro-
nebeløb.
Stk. 5. Reglerne i §§ 38-42 finder anvendelse.
Stk. 6. Ankenævnets afgørelse kan indbringes for boligretten efter reg-
lerne i § 43. Fristen på 1 år, jf. § 43, stk. 1, regnes fra ankenævnets afgø-
relse.”

Ophævelse af lejeloven og boligreguleringsloven
Lejeloven og boligreguleringsloven blev ophævet ved lov nr. 341 af 22. marts
2022 om leje, der trådte i kraft den 1. juli 2022.

Anbringender
Lejer 1, Lejer 3, Lejer 4,
Lejer 6, Lejer 7 og Lejer 5 har supplerende anført navnlig, at
den foreliggende sag angår huslejenævnets afgørelse af 7. februar 2019, hvoref-ter
de ikke blev tillagt partsstatus i sagen om forhåndsgodkendelse af forbed-
ringsarbejder i ejendommen. Spørgsmålet om deres partsstatus skal ses i lyset af de
dagældende regler i lejeloven og ikke reglerne i den nye lejelov, der trådte i kraft
den 1. juli 2022.

De har som lejere partsstatus i den nævnte forhåndsgodkendelsessag, da de har en
væsentlig, individuel og retlig interesse i sagens afgørelse. Afgørelsen i for-
håndsgodkendelsessagen medfører en ændring af aftalevilkårene i et eksiste-rende
kontraktforhold. Lovgivningsmagten har med indførelsen af den dagæl-dende
lejelovs § 59 a og § 59 b ikke forudsat, at lejerne, som den ene kontrakt-part, ikke
skulle have partsstatus. Det er forvaltningslovens og lejelovens ud-gangspunkt, at
en lejer i et eksisterende kontraktforhold er part, når husleje-nævnet behandler en
sag, der angår den pågældendes rettigheder. En fravigelse af dette udgangspunkt
må kræve en udtrykkelig lovbestemmelse.

At de ikke blev tillagt partsstatus i forhåndsgodkendelsessagen har medført, at
huslejenævnet ikke har kunnet inddrage deres bemærkninger under sagens be-
handling, herunder vedrørende de påtænkte forbedringsarbejders relevans.
Endvidere har det medført, at huslejenævnet reelt har frataget dem deres rets-krav
på at få en sag om en forbedringsforhøjelse behandlet ved huslejenævnet som
førsteinstans, idet huslejenævnet er bundet af sin afgørelse i forhåndsgod-
kendelsessagen ved en senere varsling af forbedringsforhøjelse over for lejerne.



/

9

Ved vurderingen af, om de opfylder kravet om at have en væsentlig, individuel og
retlig interesse i sagens afgørelse, må det tages i betragtning, at De Køben-havnske
Huslejenævn tillægger lejerne partsstatus i forhåndsgodkendelsessa-ger.

Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse har gentaget sine anbringender.

Huslejenævnet har supplerende anført navnlig, at det reelt er indholdet af
huslejenævnets afgørelse af 7. februar 2019, der er genstand for Højesterets
prøvelse. Det er indholdet af de regler, der var gældende på ansøgnings-
tidspunktet, som skal lægges til grund for huslejenævnets afgørelse i sagen.
Lovbemærkningerne i loven om boligforhold og den nye lejelov er imidlertid
relevante fortolkningsbidrag til de dagældende bestemmelser i lejelovgiv-ningen.

Sager om forhåndsgodkendelse af forbedringsforhøjelser er ikke tvistesager, men
ansøgningssager. I sådanne sager er der kun én part, nemlig ansøgeren (udlejeren).
Lejere er ikke i lovgivningen i sager om forhåndsgodkendelse af
forbedringsforhøjelse automatisk tillagt status som parter i forvaltningslovens
forstand. Det afgørende er derfor, om lejerne i det enkelte tilfælde har en væ-
sentlig, individuel og retlig interesse i udfaldet af en sag af den nævnte karak-ter.

Lejerne opfylder ikke de nævnte betingelser for at være parter i en forhånds-
godkendelsessag, da lejerne alene har en afledt interesse. Dette skal ses i sam-
menhæng med, at en afgørelse om forhåndsgodkendelse ikke har umiddelbare
retsvirkninger for lejerne.

Ved vurderingen af, om lejerne har den fornødne interesse i sagen, må der læg-ges
vægt på, at huslejenævnet ikke er bundet af sin afgørelse i forhåndsgodken-
delsessagen. Nævnet kan således bl.a. nedsætte lejen i forhold til det forhånds-
godkendte, hvis det udførte arbejde adskiller sig fra det beskrevne i forhånds-
godkendelsen.

Endvidere må der lægges vægt på, at lejernes afledte interesse er tilstrækkeligt
tilgodeset med reglerne i lejeloven og lov om boligforhold. Af reglerne i disse love
følger, at huslejenævnet skal høre lejerne, inden nævnet træffer afgørelse i
forhåndsgodkendelsessagen. Hertil kommer, at lejerne i den proces, der følger efter
en forhåndsgodkendelse, vil have partsbeføjelser, der sikrer dem ret til at ytre sig
og klage over huslejenævnets afgørelse.

Endelig må der lægges vægt på udlejers interesse i, at en sag om forhåndsgod-
kendelse af forbedringsforhøjelse afgøres relativt hurtigt. Dette hensyn vil i



/

10

praksis blive tilsidesat, hvis lejerne får partsbeføjelser i forhåndsgodkendelses-
sagen.

Det aftaleretlige forhold mellem udlejer og lejerne medfører ikke, at lejerne i
forvaltningsretlig forstand bliver parter i huslejenævnets sag om forhåndsgod-
kendelse, selv om nævnets afgørelse kan få en afledt betydning for lejerne.

Højesterets begrundelse og resultat
Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse anmodede den 11. december 2018 i med-før
af den dagældende lejelovs § 59 a, stk. 2, jf. stk. 1, Huslejenævnet, Frederiks-berg
Kommune, om forhåndsgodkendelse af lejeforhøjelser i anledning af for-
bedringsprojekter i en beboelsesejendom. Under behandlingen af forhåndsgod-
kendelsessagen traf huslejenævnet den 7. februar 2019 afgørelse om, at lejerne i
ejendommen ikke skulle tillægges partsstatus i sagen.

Den 7. marts 2019 traf huslejenævnet afgørelse i sagen om forhåndsgodken-delse,
der må anses for en sag, hvori der er eller vil blive truffet afgørelse af en
forvaltningsmyndighed, jf. forvaltningslovens § 2, stk. 1. Spørgsmålet for Høje-
steret er, om lejerne var part i denne sag.

Der er ikke i den dagældende lejelovgivning en særskilt regulering af, om le-jerne
skal anses for part i forbindelse med huslejenævnets behandling af sager om
forhåndsgodkendelse efter lejelovens § 59 a, stk. 2.

Spørgsmålet er herefter, om lejerne opfylder de almindelige forvaltningsretlige
betingelser for at være part. En person er efter disse betingelser part i en afgø-
relsessag, hvis den pågældende har en væsentlig, individuel og retlig interesse i
udfaldet af sagen.

Højesteret finder, at lejerne havde en sådan interesse i udfaldet af sagen om for-
håndsgodkendelse af forbedringsforhøjelserne, at de opfyldte de nævnte betin-
gelser for at være part i sagen. Højesteret har lagt vægt på, at huslejenævnet traf
afgørelse om størrelsen af den leje, som udlejeren kunne opkræve, hvis forbed-
ringsarbejderne blev gennemført, jf. lejelovens § 59 a, stk. 1 og 2, og at det fulgte
af § 59 b, stk. 4, at huslejenævnet alene kunne ændre den forhåndsgodkendte leje,
hvis der var tale om ændrede forhold.

En fravigelse af, at personer, der opfylder de ovennævnte almindelige
forvaltningsretlige betingelser, skal anses for part i en afgørelsessag, må kræve
klare holdepunkter i lovgivningen. Højesteret finder, at der i den dagældende
lejelovgivning ikke forelå sådanne klare holdepunkter.



/

11

På den anførte baggrund finder Højesteret, at huslejenævnet burde have anset
lejerne for part i sagen om forhåndsgodkendelse af forbedringsforhøjelsen. Hø-
jesteret tager derfor lejernes påstand til følge.

Under hensyn til sagens karakter skal Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse og
appellanterne ikke betale sagsomkostninger til den anden part.

Sagsomkostninger for byret, landsret og Højesteret er fastsat til 65.000 kr. til
dækning af advokatudgift og 9.250 kr. til dækning af retsafgift, i alt 74.250 kr.

THI KENDES FOR RET:

Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse og Huslejenævnet, Frederiksberg Kom-
mune, skal anerkende, at Lejer 1, Lejer 3, Lejer 4, Lejer 6, Lejer 7 og Lejer 5 har
parts-status i sagen ved huslejenævnet om Tandlæge Christian Schmidts Stiftelses
anmodning af 11. december 2018 om forhåndsgodkendelse af forbedrings-arbejder
i ejendommen Adresse, By 1

I forholdet mellem Lejer 1, Lejer 3, Lejer 4, Lejer 6, Lejer 7 og Lejer 5 og
Tandlæge Christian Schmidts Stiftelse skal ingen af parterne betale sagsom-
kostninger for byret, landsret og Højesteret til den anden part.

I sagsomkostninger for byret, landsret og Højesteret skal Huslejenævnet, Frede-
riksberg Kommune, betale i alt 74.250 kr. til Lejer 1, Lejer 3, Lejer 4, Lejer 6,
Lejer 7 og Lejer 5.

Det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse.

Sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.



/