Tiltale for overtrædelse af lov om sikkerhed til søs § 29 a, stk. 1, jf. § 29 c og straffelovens § 241
Ret: Retten i Aarhus (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Forurettede og vidner;
Liv og legeme;
Søfart;

Retten i Århus

D O M

afsagt den 10. december 2009 af Retten i Århus, 11. afdeling.

Rettens nr. 11-2461/2009
Politiets nr. 4200-73151-00006-07

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
CPR nr. (Født 1977)

Der har medvirket søkyndige medlemmer ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift er modtaget den 20. maj 2009.

Tiltalte er tiltalt for overtrædelse af

1.
lov om sikkerhed til søs § 29 a, stk. 1, jf. § 29 c, ved den 12. oktober 2007 ca.
kl. 22.45 ved Nordøstmolen, Østhavnsvej, Århus C. at have ført motor-båd,
"Navn", mrk. Sea Ray 310, Stel nr., hvortil der er foreskrevet uddannelseskrav
til fartøjets fører (speedbådbevis), efter at have indtaget spiritus i et sådant
omfang at alkohol-koncentrationen i blodet under eller efter sejladsen oversteg
0,50 promille. Som følge heraf skete påsejling af molen.

2.
straffelovens § 241, ved som fører af den under forhold 1 nævnte motorbåd
uagtsomt at have forvoldt Forurettedes, der var passager i båden, død.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om en ubetinget fængselsstraf i 10-
12 måneder og en tillægsbøde samt om frakendelse af retten til at føre skib
eller gøre tjeneste som styrmand eller maskinmester, jf. lov om sikker-hed til
søs § 29 e, stk. 1.

Tiltalte har erkendt sig skyldig i overtrædelse af lov om sikkerhed til søs § 29
a, stk. 1, men bestridt, at han som følge af spiritussejlads påsejlede mo-len, og
har nægtet sig skyldig i overtrædelse af straffelovens § 241.

Std 75284



Side 2/9

Sagens oplysninger

Forklaringer

Tiltalte har forklaret, at han og en kammerat, Vidne 1, den omhandlede dag
sejlede fra Kaløvig Bådehavn til Egå Marina, hvor de spiste og drak øl. Han
kendte Forurettede, fordi han som meka-niker tidligere havde repareret
Forurettedes bil. Forurettede kom hen og satte sig hos dem, og de snakkede
lidt. Det endte med, at Forurettede skulle sejle med dem til Århus. Tiltalte drak
nok 3-4 øl, og inden de sejlede, kom Forurettede desuden med en rom og cola
til ham. Han vil ikke bestride den målte pro-mille på 1,52.

Foreholdt at han ifølge afhøringsrapport af 13. oktober 2007, forhold 1, bil-ag
5, tidligere skulle have forklaret, at han inden ulykken drak 6-7 øl og en vodka,
forklarede tiltalte, at det godt kan passe, at det var sådan det var, men at han i
dag husker det som øl og rom og cola.

Han er vant til at sejle, for hans forældre har altid haft båd. Han havde
speedbåden sammen med sin far. De havde haft den i ca. 5 år. Før da havde
han selv en anden, lidt mindre speedbåd i 5-6 år. Han har speedbådbevis.

Han bor nu i By 1, men dengang boede han i By 2, og båden lå i By 3. Han har
ofte sejlet i Århus bugten. Han har ikke sejlet så meget ved Århus Havn om
aftenen, når det var mørkt, kun måske 5-10 gange inden for de sidste 5 år.
Ulykken skete lidt før Marselisborg Havn. Det er nogle gange sket, at han er
sejlet til Marselisborg Havn om aftenen. Om dagen har han sejlet der mange
gange.

Den pågældende dag sejlede han nok med lige knap halv kraft, dvs. 16-18
knob.

Foreholdt at han ifølge afhøringsrapport af 13. oktober 2007 tidligere skulle
have forklaret, at han sejlede med en fart af ca. 25 knob, forklarede tiltalte, at
det lyder højt, men at det nok er rigtigt, hvis han har underskrevet rappor-ten.
Båden kan sejle omkring 35-38 knob, men sejler bedst og mest økono-misk
ved ca. 18-20 knob, så den hastighed plejede han at sejle med.

Det var ham, der sejlede båden. Han sad på styrebænken. Vidne 1 og
Forurettede var med om bord. Forurettede skulle ned under dæk for at tisse, og
Vidne 1 gik med ham for at vise vej til toilettet og vise ham rundt. Der er 2-3
trin ned til kahytten. Han kunne ikke se dem, da de var gået ned i kahytten.

Pludselig gav det et ordentligt brag, og højre side af bådens front ramte mo-
len. Det gav et enormt ryk i hele båden, som vejer 6 tons. Hele forenden blev
trykket sammen. Bænken, han sad på, blev revet op, og han blev slyn-get ind i
styrepulten og brækkede herved sin ene fod.



Side 3/9

Påsejlingen skete det sted, som er markeret på bilag 21 og bilag 22. De var på
vej ind mod Marselisborg Havn fra nord, og han troede, at de var kommet fri af
molen. Han havde ikke lagt mærke til noget lys på molen. Han havde
sejlrenden på styrbords side.

Forevist fotos i bilag 30 af afmærkningen på molen forklarede tiltalte, at han
husker det som en mørk og stjerneklar aften. Man kunne se lyset fra byen,
lysene fra Strandvejen og Søsterhøj hen over molen. Det lys, der står på mo-
len, druknede i det andet lys. Han så det i hvert fald ikke. Der burde have været
et lille fyr, som skifter farve. Et hvidt lys kunne lige så godt komme fra en båd,
der lå for anker.

Ved tidligere lejligheder, når han kom direkte fra By 3, sejlede han på en anden
kurs, meget længere udenom molen..

Han så den grønne og røde bøje, som markerer sejlrenden ind til Århus for de
store skibe. Den røde bøje skal man have på sin venstre side og den grøn-ne på
højre side. Sejlrenden var på hans højre side.

Han kan ikke have taget fejl af den grønne bøje og det hvide lys. Hvis han
havde forvekslet lyset med den grønne bøje, ville han helt sikkert have sejlet
sådan, at han havde haft den på sin højre side.

Forurettede var godt beruset, da han kom hen til dem til at starte med. Det var
han som regel, når man mødte ham. Forurettede og Vidne 1 gik ned under dæk,
umiddelbart før påsejlingen.

Tiltalte havde ikke tidligere sejlet på denne kurs til Århus Havn om aftenen.
Når man kommer fra By 3 kommer man ikke i nærheden af molen på samme
måde, som når man kommer fra Egå. Han tør ikke sige, om han har set
lysafmærkningen på molen de andre gange, hvor han kom fra By 3, men han
kan i hvert fald ikke huske det.

Efter hans opfattelse skyldes ulykken den mangelfulde belysning/afmærk-ning.
Molen var lige så sort som vandet. Der var heller ikke reflekser på mo-len.

Han havde en plotter om bord, men den virkede ikke. Radaren fungerede heller
ikke. Han sejlede efter sit kendskab til bugten.

Han kan tiltræde det, der står i § 808-erklæringen. Han arbejder stadig som
automekaniker, men har fortsat problemer med den ene fod som følge af u-
lykken, så han bliver nødt til at finde andet arbejde i fremtiden. Der er ikke
gået en dag, hvor han ikke har tænkt på ulykken. Det er forfærdeligt, det der
skete. Han fik psykologhjælp i starten.



Side 4/9

Vidne 1 har som vidne forklaret, at tiltalte og han er kammerater. Den 12.
oktober 2007 sejlede de til Egå Marina, hvor de spiste sammen. De mødte
Forurettede og blev enige om, at han skulle med dem ud at sejle. De drak øl til
maden. Det kan godt passe, at han havde den målte promille på 1,26. Tiltalte
førte båden. Vidnet har selv en lidt mindre speedbåd/motorbåd og
duelighedsbevis.

De sejlede nok med en hastighed på 15-18 knob. Han tror ikke, at hastighe-den
kan have været 25 knob, for båden stod kun lidt på skrå og var ikke op-pe og
plane. Forurettede skulle på toilettet men kunne ikke lige finde rundt, så han
gik med ham ned under dæk. De stod lidt og snakkede, i forkahytten li-ge
nedenfor trappen, hvorfra der er en dør ind til toilettet. De havde nok stå-et og
snakket i et par minutter, da påsejlingen skete. Han mærkede et stort bump og
tryk og nåede lige at holde ved/støde fra. Det gik meget hurtigt. Han stod og
holdt ved, da det skete. Han slog sig og blev gul og blå over he-le kroppen.
Han vidste ikke, hvad der var sket og tænkte på, om der var no-gen, der var
sejlet ind i dem, eller om noget var eksploderet. Han var godt klar over, at der
kunne komme vand ind i båden, og kravlede nærmest op ad trappen og fik
redningsflåden ud. Så vendte han sig om og så, at de havde påsejlet molen.
Tiltalte havde også slået sig. Vidnet gik ned til Forurettede, da det gik op for
ham, at Forurettede ikke var fulgt med op. Båden var begyndt at tage vand ind.
Han kunne godt se, at det ikke var så godt med Forurettede. Forurettede var
røget fremad i båden og havde ramt sovekabinen. Forurettede lå ned og havde
slået hovedet, og der var en frygtelig masse blod. Han kan ikke huske,om
Forurettedes hoved var under vand. Han forsøgte at trække Forurettede op eller
at løfte ham op, men det kunne han overhovedet ikke. Vidne 2 kom også ned
og forsøgte forgæves at løfte Forurettede op, men kunne næsten ikke gå. Båden
var begyndt at synke. Der skete mange ting, og de var begge cho-kerede.

Forholdt afhøringsrapport af 13. oktober 2007, bilag 8, side 2, 4. afsnit, for-
klarede vidnet, at det godt kan passe, at Forurettede lå med hovedet nede i van-
det, da han gik ned til ham. Han forklarede dengang politiet som det var. Han
husker, at der var vand, da han prøvede at rykke rundt på Forurettede. Han
havde kun været væk fra ham 3-5 minutter. Han forsøgte at hjælpe tiltalte af
båden, men det ville tiltalte ikke. Tiltalte ville først have Forurettede op.

Han lagde ikke mærke til lys- og bøjeforholdene under sejladsen, for det var jo
ikke ham, der sejlede. Han så en hvid bette lampe på molen, da han efter
ulykken kravlede op på molen.

Forurettede var beruset, da de mødte ham, inden de sejlede ud. Vidnet stod og
holdt ved pr. refleks, da påsejlingen skete. Han kan ikke sige, om Forurettede
holdt ved. Forurettede stod ved køkkenet.

Vidnet har tit selv sejlet i området. Han synes helt klart, at området er dår-ligt
afmærket. Der er meget lidt lys på molen, kun det bette lys, som man ik-



Side 5/9

ke lægger til og som falder i med omgivelserne. Der burde være et fyr under
hensyn til at molen går så langt ud, måske 300 meter ud i vandet, og at der
ingen reflekser er på den.

Han havde aldrig været ude at sejle i båden før, men han kunne mærke, at den
lå næsten plant i vandet, så den sejlede ikke stærkt. For ham at se, sejle-de
tiltalte efter forholdene.

Vidne 3 har som vidne forklaret, at han har været ansat som trafikle-der på
Århus Havn i 15 år. Han er uddannet navigatør og arbejdede som lods i et par
år, før han blev trafikleder. Han er daglige leder af lodser og havne-betjente og
skal sørge for, at skibene får den vejledning, de skal have, når de skal ind til
havnen.

Hele området omkring molen er forholdsvis nyt, nærmere bestemt fra 1999/
2000. Den del, der er længst inde mod byen, er containerterminalen, som har
hel almindelig gadebelysning. Når der arbejdes i containerterminal-området,
bliver der tændt yderligere lys. Han ved ikke, om arbejdslyset var tændt den
pågældende aften.

På det nordøstlige hjørne af molen er en afmærkning i form af et hvidt lys, som
skal markere hjørnet. Lyset har altid fungeret som det skal og kører på
solceller. Der er ikke røde og grønne bøjer i nærheden, dem har man passe-ret,
når man når så langt. Der hvor tiltalte kom fra, var der både hvide, røde og
grønne bøjer.

De har aldrig før haft problemer med påsejlinger på dette sted. De har i hvert
fald ikke hørt derom. Det er en enkelt gang sket, at en sejlbåd er drevet ind i
molen, men det er jo noget helt andet. Hvis der havde været alvorlige pro-
blemer, ville de med sikkerhed have hørt om det.

Alle bøjer og al belysning er godkendt af Farvandsdirektoratet, også af-
mærkningen med det hvide lys. Det er ikke en besejlingsafmærkning, men
udelukkende en afmærkning af hjørnet. Afmærkningen er placeret et sted, hvor
man typisk ikke sætter et fyr op. Det er jo ikke et sted, hvor man skal sejle ind,
tværtimod.

Ingen af deres lodser eller havnebetjente har ment, at molen er dårligt af-
mærket. Det har aldrig været på tale. Man ser jo i sit søkort. Hvis lyset ikke
havde virket den pågældende aften, ville han ikke nødvendigvis have fået en
fejlmelding, for det krævede, at nogen havde bemærket fejlen. De hørte
imidlertid intet om, at lyset ikke virkede, og da de kort efter ulykken besigti-
gede forholdene, virkede lyset.

Hvis man ved, hvor man er, er det forsvarligt at sejle med en fart på 18 - 25
knob.



Side 6/9

Han har svært ved at forestille sig, at lyset kan falde i med baggrundsbelys-
ningen. Det har han hverken oplevet eller hørt om. Alt afhængig af hvilken
vinkel man kommer fra, kan lyset på molen måske drukne i lyset fra byen.
Hvis man f.eks. kommer fra Sletterhage, drukner alt lys jo på afstand i lyset fra
Århus, men når man kommer tættere på, kan man se bøjerne og skille ly-sene
ad.

Vidne 4 har som vidne forklaret, at han er uddannet skibsfører og naviga-tør
og arbejder som nautisk sagsbehandler ved Farvandsvæsnet.

De har ved Farvandsvæsnet undersøgt, om der på ulykkestidspunktet var
forhold omkring afmærkningen, som kan have haft betydning for ulykken, men
har ikke fundet, at det var tilfældet. De modtog ingen fejlmeldinger fra
området. Der var en fejlmelding på en anden afmærkning 3,6 sømil fra ulyk-
kesstedet, men de vurderede, at den ikke havde nogen betydning for denne
sejlads.

Vidne 5 har som vidne forklaret, at han har været ansat ved Århus Havn i 26
år, heraf de sidste 16 år som havnelods. Han er uddannet skibsfører.

Han blev ringet op af Østjyllands Politi den pågældende aften. Ifølge den
rapport han har skrevet, modtog han henvendelsen kl. 23.10. Han blev bedt om
at sende en lodsbåd ud, idet en båd havde påsejlet stenmolen. De fik samtidig
et opkald fra Falck, som gerne ville have nogle reddere med lods-båden ud.
Han mødtes med politiet og ambulancen på kaj 23 og sejlede her-efter til
ulykkesstedet. Det var en meget mørk nat med nogenlunde sigtbar-hed.

Foreholdt afhøringsrapport af 1. september 2007, bilag 28, side 1, forklarede
vidnet, at det nok skal passe, at han dengang huskede vejret som rimeligt godt
og huskede, at det var en stille klar nat uden problemer med sigtbarhe-den. Der
var en lille smule vind, men ikke noget særligt.

Da de kom ud til ulykkesstedet, lyste afmærkningen på molen. Når man
kommer fra Egåsiden er der meget mørkt på det stykke. Der er intet lys fra
containerterminalen og ud til dette havnehjørne. Hvis man ikke har radaren
tændt, kan det være svært at se, før man kommer tæt på. Afmærkningen er
godkendt af Farvandsvæsnet, og der er ikke tidligere sket påsejlinger dér.

Han er ofte selv kommet sejlende fra Egå til Marselis Lystbådehavn og har
ikke haft problemer med at se afmærkningen på molen, for han ved, at den er
der. Den kan godt forveksles med baggrundslyset og være svær at se, hvis man
ikke er rimelig godt kendt på stedet.

Der er ham bekendt ikke krav om, at man skal bruge radar og kortplotter, men
det, man har i båden, bør bruges.



Side 7/9

Vidne 2, DMI, Vejrtjenesten, har som vidne forklaret, at han er uddannet
meteorolog og p.t. ansat som Stilling i DMI, Vejrtjenesten i Ka-rup. De
registrerer blandt andet vind- og vejrforhold for Kattegat og Østjyl-land. Han
har undersøgt registreringerne fra den 12. oktober 2007 kl. 22 og kl. 23. Der
var en svag, nordlig vind. Vindstyrken var ca. 2-3 knob (1-2 me-ter pr.
sekund), hvilket næsten er vindstille. Hvis der havde været vindstød mellem kl.
22 og kl. 23, ville det være blevet registreret. Det var overskyet med en
fantastisk god sigtbarhed. Sigtbarheden ved Århus Syd blev således registreret
til mellem 45 og 50 km, hvilket er meget klart vejr. Man kunne ikke se
stjernerne, eftersom det var overskyet. Det var tæt på nymåne og so-len var
gået ned, så himlen var mørk. Der var ingen nedbør. Temperaturen ved Århus
Syd var 6,1, faldende til 6,0 mellem kl. 22 og 23.

Vidne 6 har som vidne forklaret, at han har sejlet som lystsejler fra Århus
Lystbådehavn siden 1972. Afmærkningsforholdene det sted, hvor ulykken
indtraf, er utrolig dårlige, uanset hvor man kommer fra. Man ser faktisk ikke
molen, når det er mørkt. Afmærkningen er et lille fyr med fast hvidt lys, som
drukner i baggrundsbelysningen.

Han har taget nogle fotos af afmærkningen på stedet for 3 uger siden med sin
mobiltelefon. Billederne er taget ved 13-tiden på en kurs fra Egå. Man kan
godt se molen, men byen er i baggrunden, og når det er mørkt, er molen næsten
umulig at se. Det er det sydlige hjørne af Århus Havn, og det eneste der er, er
et lille fast hvidt lys. Det blinker ikke engang. Når man ved, den er der, kan
man altid finde afmærkningen på et eller andet tidspunkt, men af-mærkningen
springer ikke i øjnene. Erhvervstrafikken har et helt andet over-blik end
lystsejlerne, fordi man på de store skibe befinder sig meget højere oppe.

Han kender ikke tiltalte personligt, men han og tiltaltes tidligere forsvarer har
nogle fælles bekendte. Han har duelighedsbevis, men er ikke professio-nelt
uddannet. Han er kun én gang kommet sejlende fra Egå om aftenen, men er
ofte sejlet forbi stedet i mørke. Han kender ingen, der har påsejlet molen det
pågældende sted.

Øvrige oplysninger

I en blodprøve udtaget af tiltalte den 13. oktober 2007 kl. 00:54 er konstate-ret
en alkoholkoncentration på mindst 1,52 promille.

Af obduktionserklæring af 16. oktober 2007 og supplerende erklæring af 28.
november 2007 vedrørende Forurettede fremgår, at dødsårsagen må an-tages at
være hjernekvæstelser kompliceret af drukning, og at afdøde var på-virket af
alkohol, formentlig i svær grad, på ulykkestidspunktet.

Der er efter retsplejelovens § 808 foretaget en undersøgelse af tiltaltes per-



Side 8/9

sonlige forhold.

Der har været fremlagt fotos fra ulykkesstedet og af den forulykkede motor-
båd.

Rettens begrundelse og afgørelse

Efter Vidne 1's vidneforklaring og tiltaltes egen forklaring sammenholdt med
promilleerklæringen er det bevist, at tiltalte førte motorbåden efter at have
indtaget spiritus i et sådant omfang, at alkoholkoncentrationen i blodet under
eller efter sejladsen oversteg 0,50 promille.

Tiltalte var ifølge sin egen forklaring en erfaren sejler og vant til at sejle ved
Århus Havn. Han sejlede med en hastighed af ca. 15-25 knob og troede, at han
var kommet fri af molen og havde ikke set afmærkningslyset på molen, da han
under sejladsen påsejlede molen.

Trafikleder Vidne 3 og lods Vidne 5, begge Århus Havn, og Vidne 6 har
forklaret, at de ikke har kendskab til tilsvarende påsejlinger af molen i de ca.
10 år, molen har eksisteret.

Det lægges efter bevisførelsen til grund, at afmærkningen på molen i form af et
fast hvidt lys, var virksomt på ulykkestidspunktet, og at vejr- og sigtbar-
hedsforholdene var gode. Det lægges videre til grund, at Forurettede, som var
passager i båden, afgik ved døden som følge af ulykken.

Retten finder det på den anførte baggrund bevist, at påsejlingen af molen
havde sammenhæng med tiltaltes spiritusindtagelse, og at tiltalte ved påsej-
lingen uagtsomt forvoldte passagerens død.

Tiltalte er derfor i det hele skyldig i tiltalen.

Straffen fastsættes til fængsel i 6 måneder og en tillægsbøde på 18.000 kr, jf.
straffelovens § 241 og lov om sikkerhed til søs § 29 c og § 32, jf. § 29a, stk. 1.
Retten har herved på den ene side lagt vægt på, at tiltalte har begået uagt-somt
manddrab i forbindelse med spiritussejlads, og på den anden side lagt vægt på,
at der ikke er rejst tiltale mod tiltalte for under skærpende omstæn-digheder at
have foranlediget søulykken ved grov(e) fejl.

Under hensyn til sagens alder, som ikke er begrundet i tiltaltes forhold, gø-res
fængselsstraffen helt undtagelsesvis betinget på de vilkår, som er angivet
nedenfor, jf. straffelovens § 56, stk. 2.

Påstanden om frakendelse af retten til at føre skib eller gøre tjeneste som
styrmand eller maskinmester tages til følge for en periode af 5 år fra denne
dom, jf. lov om sikkerhed til søs § 29e.



Side 9/9

Thi kendes for ret:

Tiltalte straffes med fængsel i 6 måneder.

Straffen skal ikke fuldbyrdes, hvis tiltalte overholder følgende betingelser:

1. Tiltalte må ikke begå noget strafbart i en prøvetid på 2 år fra endelig dom.

Tiltalte skal betale en tillægsbøde på 18.000 kr.

Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 10 dage.

Tiltalte frakendes retten til at føre skib eller gøre tjeneste som styrmand eller
maskinmester i 5 år fra denne dom.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.

Dommer