Sagen drejer sig om samvær. Sagen er rejst efter § 21 i forældreansvarsloven. Der henvises til § 32 i Familieretshusloven
Ret: Retten i Næstved (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

FAMILIERETTEN I NÆSTVED
DOM

afsagt den 13. september 2021

Sagen er behandlet for lukkede døre

Sag BS-50539/2020-NAE

Mor
(advokat Claus Christian Hansen)

mod

Far
(advokat Michael Nauman)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretshuset har den 22. december 2020 indbragt sagen for retten.

Mor har fremsat påstand om, at
Barn 1, født Dato (2012), Barn 2, født Dato (2014) og Barn 3, født Dato (2018),
skal have bopæl hos hende.

Mor har endvidere fremsat påstand om, at Barn 1, Barn 2 og Barn 3, skal have
samvær med Far på føl-gende måde:



/

2

Hverdagssamvær fra torsdag i lige uger med afhentning i institution eller skole til
mandag i ulige uger med aflevering i institution eller skole.

Hvis børnene ikke er i skole/institution ved samværets begyndelse, begynder
samværet kl. 15.30, og hvis børnene ikke skal i institution på dagen for samvæ-rets
ophør, slutter samværet kl. 7.30.

Der fastsættes feriesamvær i følgende omfang:

Jul/nytår:
Jul/nytår deles mellem Sagsøger og Sagsøgte således, at fællesbørnene i ulige år er
sammen med Sagsøgte i juledagene (23-27. december) og Sagsøger over nytår
(28. december – 2. januar) og i lige år sammen med Sagsøger i juledagene (23-27.
december) og Sagsøgte over nytår (28. december – 2. januar).

Vinterferie:
Vinterferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, således at
fællesbørnene holder vinterferie med Sagsøgte i ulige år og med Sagsøger i lige år.

Påskeferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, således at
fællesbørnene holder påskeferie med Sagsøgte i lige år og med Sagsøger i ulige år.

Sommerferie:
Sagsøgte har tre ugers sommerferie med fællesbørnene. Mindst 7 dage i sam-
menhæng inden for skolernes sommerferieperiode.

I ulige år vælger Sagsøger først ferie, og i lige år vælger Sagsøgte først. Første-
vælgeren skal senest den 1. marts skriftligt oplyse den anden forælder om valg af
ferieuger. Hvis fristen ikke overholdes, overgår retten til at vælge først til den
anden forælder, og skal give skriftlig besked senest den 1. april. Den, der væl-ger
sidst, skal give skriftlig besked senest den 1. maj.

Sommerferien starter en fredag kl. 15.00 og slutter fredagen efter kl. 15.00.

Efterårsferie:
Efterårsferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, såle-des
at fællesbørnene holder efterårsferie med Sagsøgte i lige år og med Sagsø-ger i
ulige år.

Øvrige helligdage:
Falder det løbende samvær i forbindelse med helligdage, udvides samværet til
også at omfatte helligdagen - for Kr. Himmelfartsferiens vedkommende også



/

3

med fredagen. Samværet begynder og slutter på samme klokkeslæt som hver-
dagssamværet.

Mor har subsidiært påstået, at der fastsættes hverdagssamvær mellem Mor og
fællesbørnene Barn 1, Barn 2, og Barn 3, fra mandag i ulige uger med afhentning i
institution eller skole til mandag i lige uger med aflevering i institution eller skole.

Hvis børnene ikke er i skole/institution ved samværets begyndelse, begynder
samværet kl. 15.30, og hvis børnene ikke skal i institution på dagen for samvæ-rets
ophør, slutter samværet kl. 7.30.

Der fastsættes feriesamvær i følgende omfang:

Jul/nytår:
Jul/nytår deles mellem Sagsøger og Sagsøgte således, at fællesbørnene i ulige år er
sammen med Sagsøgte i juledagene (23-27. december) og Sagsøger over nytår
(28. december – 2. januar) og i lige år sammen med Sagsøger i juledagene (23-27.
december) og Sagsøgte over nytår (28. december – 2. januar).

Vinterferie:
Vinterferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, således at
fællesbørnene holder vinterferie med Sagsøgte i ulige år og med Sagsøger i lige år.

Påske:
Påskeferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, således at
fællesbørnene holder påskeferie med Sagsøgte i lige år og med Sagsøger i ulige år.

Sommerferie:
Sagsøgte har tre ugers sommerferie med fællesbørnene. Mindst 14 dage i sam-
menhæng inden for skolernes sommerferieperiode samt en yderligere ferieuge,
som ikke hænger sammen med de to andre.

I ulige år vælger Sagsøger først ferie, og i lige år vælger Sagsøgte først. Første-
vælgeren skal senest den 1. marts skriftligt oplyse den anden forælder om valg af
ferieuger. Hvis fristen ikke overholdes, overgår retten til at vælge først til den
anden forælder, og skal give skriftlig besked senest den 1. april. Den, der væl-ger
sidst, skal give skriftlig besked senest den 1. maj.

Sommerferien starter en fredag kl. 15.00 og slutter fredagen efter kl. 15.00.



/

4

Efterårsferie:
Efterårsferien fordeles skiftevis mellem Sagsøgte og Sagsøger fra år til år, såle-des
at fællesbørnene holder efterårsferie med Sagsøgte i lige år og med Sagsø-ger i
ulige år.

Øvrige helligdage:
Falder det løbende samvær i forbindelse med helligdage, udvides samværet til
også at omfatte helligdagen - for Kr. Himmelfartsferiens vedkommende også med
fredagen. Samværet begynder og slutter på samme klokkeslæt som hver-
dagssamværet.

Far har fremsat påstand om, at fællesbørnene
Barn 1, Barn 2 og Barn 3 skal have bopæl hos ham.

Far har endvidere fremsat påstand om, at Mor skal have samvær med børnene i en
7/7 ordning, subsidiært samvær med 5 overnatninger.

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Parterne har fri proces under sagen.

Parterne har fælles forældremyndighed.

Retten har indhentet udtalelser fra Skole vedrørende Barn 1 og Barn 2 og fra
Børnehave vedrørende Barn 3. Retten har endvi-dere indhentet udtalelser fra
Kommune 1.

Børnesagkyndig psykolog og Dommer har afholdt en samtale med Barn 1 og Barn
2.

Af referatet af 23. august 2021 fra børnesamtalen med Barn 1 fremgår:

”… Barn 1 deltog d. 17. august 2021 i en børnesamtale i retten vedrø-
rende en forældreansvarssag. Fra retten deltog Dommer og undertegnede,
Børnesagkyndig psykolog. Barn 1 blev fulgt til samtalen af sin mor og
bror Barn 2.

Ved både samtalens indledning og afslutning blev Barn 1 informeret om,
at der ville blive udfærdiget et referat af samtalen, som hans foræl-dre
ville modtage, og at der, hvis der er særlige oplysninger, han ikke



/

5

ønskede, at forældrene blev gjort bekendt med - var mulighed for, at
oplysningerne undtages fra referatet.

Omstændighederne omkring rettens stillingtagen til samvær og bopæl,
blev forklaret af både dommeren og undertegnede, på en til barnet til-
passet måde.

Barn 1 er en 9-årig alderssvarende, imødekommende, samarbejdsvil-lig
og lidt stille dreng, der beredvilligt svarer på de spørgsmål han stil-les.
Han reagerer undervejs i samtalen med nedslået blik og tilbage-trækning,
når følelsesmæssige og svære samtaleemner berøres. Han for-tæller om
hverdagen hos både faderen og moderen og om forskellene ved at bo to
steder. Han er glad for sin skole. Både moderen og faderen er gode til at
hjælpe Barn 1 med at få læst 15. minutter hverdag, men i sommerferien
var det glippet. Han giver udtryk for at være glad for sine venner og
fritidsaktiviteter.

Om at bo hos moderen fortæller Barn 1, at han bliver kørt til skole,
hvilket han godt kan lide. Han beskriver at have få pligter hos mode-ren,
men hjælper af og til med at dække bord og tømme opvaskema-skine –
han kan godt sige nej, uden at det bliver problematisk. De hyg-ger sig ofte
med at se film og lege i sengen. Han deler værelse med Barn 2, men
aktuelt sover de alle i samme værelse i moderens seng, mens moderen
sover på en madras på gulvet. Moderen bliver hos ham og hans søskende
til de sover.

Adspurgt til hvorledes moderen irettesætter Barn 1 og hans søskende,
beskriver Barn 1, at moderen ikke skælder ud og råber.

Om hverdagene hos far beskriver Barn 1, at han cykler til skole, hvil-ket
han i dårligt vejr synes er hårdt. Han giver udtryk for, at der er mange
pligter hos faderen. Han skal rydde op på værelset, redde seng og tømme
opvaskemaskinen. Adspurgt synes han, at der er for mange pligter hos
faderen. Han kan godt lide, at han har sit eget værelse hos faderen. Han er
også glad for huset hvor faderen bor, hvor familien har en kat. Med
faderen hygger han sig ofte med at læse bog. Når han skal puttes både
læser og synger faderen for Barn 1 og broderen Barn 2. Han fortæller, at
hos faderen skal han spise al maden op ved aftensbor-det, hvilket han
synes er meget ubehageligt. Han får det skidt i maven, når han spiser
noget han ikke kan lide. Ofte spiser han op, da han ellers vil blive sendt
på værelset. Han giver udtryk for, at faderen råber og skælder ud i en
grad, som Barn 1 ikke bryder sig om, og som han sy-nes er ubehageligt.
Han ville ønske at faderen råbte mindre. Han tilføjer ligeledes, at han ikke
kan lide at blive klippet af faderen, han vil hellere til frisøren, der efter
hans mening gør det bedre.

Om den eksisterende 7/7 ordning udtrykker Barn 1, at han synes den er
træls. Han vil gerne være flere dage hos moderen. Han savner mode-ren
mere når han er hos faderen, end han savner faderen når han er hos
moderen. Adspurgt til fordelingen af dage beskriver han, at han kunne
forestille sig at en 10-4 ordning ville være god for ham. Han fremhæver,
at søsteren Barn 3 også har givet udtryk for at savne moderen og gerne vil
være flere dage hos moderen. Barn 1 begrunder sit ønske med, at



/

6

det er hyggeligere at være hos moderen, og at han ikke bryder sig om, at
faderen skælder ud og råber ad ham og hans søskende…”

Af referatet af 23. august 2021 fra børnesamtalen med Barn 2 fremgår:

”… Barn 2 deltog d. 17. august 2021 i en børnesamtale i retten vedrø-
rende en forældreansvarssag. Fra retten deltog Dommer og undertegnede,
Børnesagkyndig psykolog. Barn 2 blev fulgt til samtalen af sin mor og
bror Barn 1.

Ved både samtalens indledning og afslutning blev Barn 2 informeret om,
at der ville blive udfærdiget et referat af samtalen, som hans foræl-dre
ville modtage, og at der, hvis der er særlige oplysninger, han ikke
ønskede, at forældrene blev gjort bekendt med - var mulighed for, at
oplysningerne undtages fra referatet.

Omstændighederne omkring rettens stillingtagen til samvær og bopæl,
blev forklaret af både dommeren og undertegnede, på en til barnet til-
passet måde.

Barn 2 er en 7-årig alderssvarende, livlig, imødekommende og char-
merende dreng. Han er samarbejdsvillig og svarer beredvilligt på de
spørgsmål han stilles. Han er glad og i godt humør under hele samta-len.
Han fortæller om sin skole; at gå i 1. klasse er kedeligt, fordi der er
lektier. Han fortæller længe og ivrigt om hvilke digitale spil han spiller,
og hvor meget spilletid han har om dagen. Han beretter gerne om hver-
dagen hos både faderen og moderen og om forskellene ved at bo to ste-
der.

Om hverdagene hos far beskriver Barn 2, at han cykler til skole, hvil-ket
han gerne vil have rettens hjælp til at lave om på. Han synes det er hårdt
at cykel i f.eks. snevejr. Hans venner bor tæt på faderens hus, og han
besøger dem ofte, de dage han er hos faderen. Han har flere pligter hos
faderen end hos moderen. Barn 2 beskriver at faderen oftere end moderen
kan blive sur og råbe højt. Ved aftensbordet kan faderen f.eks. slå hårdt
ned i bordet og Barn 2 beskriver, at han bliver sendt på væ-relset, hvis han
ikke spiser op. Han har oplevelsen af, at han oftere er ked af det og
græder, når han er hos faderen end hos moderen. Han gi-ver ligeledes
udtryk for at savne moderen, når han er hos faderen og i mindre grad at
savne faderen, når han er hos moderen. Barn 2 vil gerne have rettens
hjælp til, at hans far ikke råber så højt og skælder ud. Han har kan godt
lide at hygge sig med faderen om f.eks. at spille spil og sidst lavede de
alle modellervoks med faderens kæreste Person 1. Barn 2 beskriver, at
faderen skælder mindre ud, når Person 1 er til stede. Han kender ikke
Person 1 så godt endnu, men han synes hun er rar at være sammen med.

Om at bo hos moderen fortæller Barn 2, at han bliver kørt til skole, og
selvom vennerne ikke bor lige i nærheden af moderen, foretrækker han at
bo hos moderen. Han beskriver, at det er hyggeligst at spise hos mo-
deren, og at han helst vil bo hos hendes i flere dage. Han kan af og til



/

7

komme op at toppes med Barn 1, og opleve at Barn 1 slår ham hårdt. Det
ophører når moderen siger stop.

Adspurgt hvordan han oplever fordelingen af dagene hos hhv. mode-ren
og faderen, siger Barn 2 at både han og Barn 3 gerne vil være ti dage hos
moderen. Han ved ikke hvorfor det lige er 10 dage, han frem-hæver. Men
han fastholder i samtalen, at han ønsker at bo flere dage hos moderen med
begrundelse i faderens temperament og opdragelse stil…”

Forklaringer Der er afgivet forklaring af Mor og Far.

Mor har forklaret, at hun har en bacheloruddannelse i kunsthi-storie med sidefag i
kommunikation og projektledelse. Hun har en kandidatud-dannelse i kultur og
formidling. Hun arbejder i Kommune 2 som Stilling 1 i dagtilbud.

Barn 1 er 9 år og går i 3. klasse. Han er en følsom og tænksom dreng. Før i ti-den
havde han meget humor, men det er forsvundet. Han er startet til fodbold og har
tidligere gået til klatring. Barn 1 ville ikke afsted til klatring i hendes uge, men
ønskede fred og ro. I Fars uger skulle han brænde energi af. Barn 1 fik ondt i
maven over at være til klatring, så hun blev enig med Barn 1 om, at han kunne
springe over i hendes uger. Hun har tidligere bakket Barn 1 op i, at han skulle gå
til klatring og har også betalt for det. Barn 1 er meget selvhjulpen. Der bliver ikke
lyttet til børnenes behov, når de er hjemme hos de-res far, så hun lægger selv
meget stor vægt på at lytte til deres behov. Hjemme hos hende får de lov til at selv
vælge helt ned til små ting som f.eks., hvilket dy-nebetræk de vil have på deres
dyner. Hun har oplevet, at Barn 1 selv har lagt sengetøj på, for det kræver hans far
af ham. Barn 1 stod og råbte ad Barn 2 om, hvordan han skulle gøre det. Hun kan
se, hvordan Fars adfærd afspej-ler sig i børnene. Hun griber selvfølgelig ind og
fortæller dem, at det er hendes voksenopgave at lægge rent sengetøj på. Barn 1 kan
også være efter Barn 2 og sige til ham, at han smasker meget. Der er meget tyranni
omkring spisebor-det. Barn 1 bliver hurtigt irriteret og siger, at det er andres skyld.
Han har samtidig meget stor skyldfølelse, fordi han godt ved, at hans adfærd ikke
er i orden.

Barn 2 er 7 år og går i 1. klasse. Han er også en meget følsom dreng. Han er blevet
familiens klovn og fjumrer rundt. Han kan midt i maden bryde ud i høj sang. Han
har ikke særlig god kontakt til sig selv og sin krop. Barn 2 får affø-ringsmidlet
Movicol to gange om dagen. Han lider af forstoppelse og udvidet tarm. Det er
kommet efter, at hun er flyttet ud af huset. Han opfører sig yngre end sin alder.
Han vil f.eks. gerne have en sut. Han stoppede med at bruge sut, da han var 2 år.
Det foregik på den måde, at da de stod på en banegård på vej



/

8

på ferie, sagde Far, at drengene var blevet for store til sut og skulle smide deres sut
i skraldespanden. Drengene græd i 4 dage.

De sover alle i hendes seng, da børnene vil have hende helt tæt på. Barn 2 lig-ger
op ad hende som en koalabjørn. De sutter på alt, hvad de kan komme i nær-heden
af. Hun mener, at det skyldes mangel på omsorg hjemme hos Far. De får ikke
dækket deres behov hos Far.

Barn 2 har vanskeligt ved at spise, fordi han får af vide hjemme hos Far, at han
skal spise. Barn 2 går derfor i baglås, når han skal smage nyt mad. Selvom det er
noget, han har spist før, kan han også gå helt i baglås, fordi han er blevet tvunget
til at spise det hjemme hos Far. Hun hjælper Barn 2 med at spise og mader ham,
og så går det fint.

Børnene er meget retfærdighedssøgende og vil have, at alt foregår ens over for
dem.

Barn 3 var 1½ år, da de gik fra hinanden. Hun er nu 3 år gammel og går i børne-
have. Barn 3 er en sød og bestemt pige. Hun er meget følsom. Hun knytter sig til
meget få personer. I vuggestuen har hun knyttet sig til den bløde pædagog og tager
afstand til den hårde pædagog. Familiebehandler observerede det samme, da Barn
3 gik i vuggestue. Barn 3 vil sidde oven på sagsøger og spise. Hvis der er lagt en
forkert gaffel på bordet, kan hun gå råbende fra bordet. Barn 3 tørrer øjnene og
siger falsk, at hun ikke er ked af det. Det er hårdt at høre på. Hun siger til Barn 3,
at det er helt i orden at være ked af det. Far sender dem fra bordet, hvis de ikke vil
have deres mad, eller der er bøvl. Hvis de græ-der, bliver de sendt fra bordet og
ind på værelset. Hun har selv oplevet det, da de boede sammen. Far kan ikke tåle
lyde.

Barn 1 har fortalt hende, at Far siger til ham, at han smasker. Hun har også selv
været udsat for, at Far ikke kunne holde ud at sidde over for hende ved bordet,
fordi han syntes, at hun smaskede. Far kigger på en og siger, at han væmmes eller
ignorerer en.

Barn 3 er mest knyttet til Barn 2, da han er mere omsorgsfuld end Barn 1. Børnene
hænger sammen. Barn 1 spejler sig i Far og kan opføre sig lige-som ham over for
de andre børn. Hun arbejder meget på at tage ansvaret for Barn 3 fra Barn 2.

Når børnene kommer hjem til hende i starten af ugen, er de helt færdige, og de
orker ikke noget. De vil ikke have legeaftaler, og hvis der er legeaftale, skal det
foregå hjemme hos hende. Senere på ugen tager de ofte på cykelture eller pic-nic.
De tager også i kolonihaven. De leger også derhjemme. De er også alle tre glade
for at være på skaterbanen.



/

9

Når de kommer hjem til hende, hænger de på hende. Barn 3 siger, at hun ikke vil
over til sin far. Barn 2siger til hende, at de kan ringe til mor. Barn 3 spørger om,
hvornår hun kommer hjem til hende igen. De vil hellere i skole og børne-have end
over til Far og være syge. Institutionen noterer ikke altid, hvad der foregår. Hun
har taget Barn 3 med i institution, når hun var syg. Pædago-gerne har sagt, at Barn
3 ikke må være der, og at hun skal hjem til sin far. Barn 3 er i de situationer brudt
sammen, men er holdt op med at kæmpe, da der ikke er nogen, der lytter til hende.
Det er meget svært at bære. Barn 3 har et rigtigt dårligt forhold til sin far. Hvis hun
blev spurgt, ville Barn 3 sige, at hun ikke vil over til sin far. Far smider Barn 3 ind
i sin seng. Far favoriserer børnene på skift, men han favoriserer aldrig Barn 3.
Barn 3 blev smidt ud af sit værelse for at Barn 1 kunne få det. Barn 2 og Barn 3
deler værelse. Det er Barn 2, der skal tage sig af Barn 3, hvis hun vågner om
natten. Børnene har ansvaret for hin-anden om natten. Far sover med høreværn og
har problemer med lyd. De har gået til parterapi omkring det. Far syntes, at det var
et familieproblem. Hun blev rådgivet om at skrive en sms til Far om, at børnene
skal kigge ef-ter hinanden om natten. Far svarede, at han havde konfronteret
børnene med det, og at det ikke passede. Hun er derfor stoppet med at tale eller
skrive med Far om, hvad børnene fortæller hende, da de skal have et frirum hos
hende, hvor de kan snakke om tingene og om børnenes oplevelser. Børnene er
bange for at blive passet op af Far, hvis et af de andre børn fortæller, hvad de har
sagt.

Barn 1 protesterer mere og mere over for Far. Han vil heller ikke klippes af Far
længere. Da de boede sammen, sagde Far til børnene, at det var mors skyld, at de
ikke kunne komme til frisør, da mor ikke havde noget ar-bejde. Far mener, at det
er hans ret at klippe børnene hver anden gang på trods af, at de græder og har ondt
i maven. Han nægter at lytte til børnenes øn-ske om at komme til frisør. Far
tyranniserer børnene og behandler dem nedladende. Han ignorerer børnene. Det
har hun også selv oplevet.

Far ville have Barn 1 til at hente Barn 2 hjemme hos en legekammerat, og det ville
han ikke. Far fjernede derfor Barn 1's computer fra hans værelse og gav Barn 2 lov
til at spille på den sammen med Barn 1's klassekammerat. Barn 1 måtte ikke
deltage. Det skaber et dårligt søskendemiljø.

Når børnene kommer til hende, søger de tryghed. De skal i bad og elsker at blive
vasket. Hjemme hos Far vasker de sig selv. Det er ikke usædvanligt, at de kommer
med svamp og røde numser. Den første ferieuge hos Far var Barn 3 i børnehave.
Barn 3 smed bleen den efterfølgende uge hjemme hos hende.
Det gik så fint. Ugen efter var Far på telttur med børnene i 4 dage. Dren-
gene har fortalt hende, at Barn 3 gik rundt og tissede og selv skulle sørge for at
skifte sig. Far afbrød ferien med børnene for at tage på ferie med sin kære-



/

10

ste. Hans forældre afleverede børnene til hende. De var meget sultne, da de ikke
havde fået noget at spise på teltturen. Far havde glemt at give katten mad og måtte
køre tilbage for at fodre den. Far glemte maden til børnene, så der var kun
rugbrød, syltetøj og nutella, pasta og skumfiduser. Barn 1 har fortalt, at han den
første dag spiste rent rugbrød og ikke andet. Den næste dag fik de pasta og
skumfiduser til aftensmad. Far nægtede at købe mad til dem, selv om der var
indkøbsmuligheder lige ved siden af. Han ville ikke købe en vandmelon, da den
var for dyr. Far har også vist børnene en oversigt over sine udgifter til sfo og
børnehave og fortalt dem, at han ikke har råd til at betale for frisør. Han involverer
børnene i sin økonomi. De kan ikke forstå, at han har råd til selv at tage på ferie til
Italien, når han ikke har råd til, at de kan få noget at spise. Det sårede dem meget.

Da Barn 3 kom tilbage fra ferie hos sin far, ville hun ikke på toilettet, og hun ville
ikke have underbukser på. Far havde sagt til hende, at hun ikke måtte tisse i
underbukserne. Barn 3 fik derfor ble på igen. Om mandagen skulle de på ferie hos
Far igen, og de græd og ville ikke afsted. Den første uge havde Far ikke holdt ferie
med børnene, selvom han havde påberåbt sig ferie. Det samme skete i juleferien.
De fik hjælp af familieretshuset, da Far ikke ville god-kende deres tidligere
ordning. Han ophævede hendes samvær. I efterårsferien skrev han, at han havde
taget nogle dage fri. Hun afleverede børnene, som hun plejede, hjemme hos Far.
De kom til en låst dør. De så gennem vinduet, at Far lå i sengen. Far kom ud i
boksershorts og var vred over, at hun kom med dem, for de skulle have været i
institution. Børnene var kede af det, da de gerne ville have efterårsferie med deres
far. Far blev hjemme den dag, men sendte dem i institution de følgende dage.

Hjemme hos hende skal der være plads til, at man kan tale om, hvordan man har
det, og at man kan være, som man er. Der er ingen af hendes børn, der sma-sker.
De sidder så pænt og spiser. Børnene får lavt selvværd af den opvækst, de får
hjemme hos Far. Hun giver dem al den omsorg, hun kan. Børnene er frustrerede
og kede af det. Det er svært for dem at være i. Det er ikke rimeligt, at de skal
vokse op i et hjem, hvor de bliver nedgjort, ignoreret og taget i nak-ken. Drengene
kæmper en hård kamp om at være den, der er inde i varmen. Barn 3 har aldrig
oplevet at være inde i varmen.

Inden børnesamtalen i familieretshuset havde Far forsøgt at påvirke bø-gerne. Han
havde købt Harry Potter bøger til dem lige inden. Denne gang havde han købt en
ny cykel til Barn 1 i ugen op til samtalen. Barn 1 har taget en læsetest inden
sommerferien. Far vælger bøger på biblioteket, som han vil læse for børnene uden
at tage hensyn til, hvilke bøger børnene har lyst til at læse. Det er svært for Far at
se børnenes behov.



/

11

De køber hvert deres tøj til børnene og deles om overtøj. Børnene kommer ofte i
skole og børnehave i for småt tøj. Barn 2 vil gerne gå i bløde bukser på grund af
sine mavesmerter, men det vil Far ikke have. Far købte også tøj til hende, da de
var sammen, og hvis det tøj, han kom med, ikke passede, fik hun af vide, at hun
kunne dyrke mere motion.

Far står for at købe forårstøj og sommertøj til børnene. Hun står for efterårs-tøj og
vintertøj. Far havde købt sko til Barn 2 og Barn 1, men deres sko gik i stykker, og
Barn 2 fik nye sko, mens Barn 1 ikke fik nye sko. Hun var med til at betale for
skoene. Hun blev nødt til selv at købe nogle andre sko til Barn 1. Barn 2 var ikke
selv med, da Far købte sko til ham. Barn 2 sagde, at skoene var dårlige at gå i, og
at han ikke kunne spille fodbold i dem. Hun var nødt til at købe et par sko til ham
også. Barn 1's støvler passede heller ikke til ham, så hun var nødt til at købe et
andet par. Hun må hele tiden samle op på praktiske ting, og på hvad børnene
mangler. De deles om børnepengene, men hun har de største udgifter til børnene.
Det er f.eks. hende, der købte skole-tasker til dem, og Far nægtede at være med til
at betale for taskerne.

De har ikke indgået aftale om den nuværende ordning omkring bopæl og samvær.
Hun var bange for at være hjemme til sidst. Hun var udsat for psykisk og fysisk
vold. Det var nedgørende opførsel, hån, ydmygelse, kontrol, overvåg-ning og
fysiske overgreb. Far skubbede hende f.eks. så langt ud på sengen, at hun endte
med at falde ned. Han var manipulerende og vil have magt over hende. Hun
kontaktede Danner og havde kontakt med dem i en periode. De var til parterapi i
sommeren 2019. Far sagde, at lydproblemerne var et familie-problem, som hun
ikke ville respektere. Far kunne også gå fra huset midt i madlavning. Hvis hun
rørte i gryden, fordi han er gået fra maden, beskyldte han hende for at have ødelagt
maden. Ved bordet sagde han, at han væmmedes over maden, sendte hende
misbilligende øjne og kommenterede på hendes måde at spise på. Han kunne gå
fra bordet, fordi det ikke passede ham at sidde der, fordi de var klamme. De sad
alle som på nåle og ventede på, hvad der ville
ske. Uforudsigeligheden er vanskelig for børnene at være i. Parterapeuten
sagde til dem, at de var nødt til at bo hver for sig i en periode, og at børnene skulle
blive i huset. Hun boede hos en venindes mor i den første uge, mens Far boede i
huset. Den anden uge skulle hun bo i huset. Far ringede og lavede kontrolopkald.
Hun havde en veninde på besøg, der sagde til hende, at hun var nødt til at tage af
sted. Far sagde, at han ville komme hjem, og at han ikke ville sige hvornår. Hun
gik til vuggestuen og børnehaven og sagde, at hun havde brug for hjælp. De
ringede til et krisecenter og hjalp hende med at få en plads. Far fik en besked om,
at hun og børnene var taget hen til et sikkert sted og havde brug for ro. Far
forsøgte at lokke hende tilbage. Den sidste periode gik han uden for huset om
natten og ind i skuret, hvor de havde meget værktøj i skuret. Hun var meget bange,
presset og stresset. Far vækkede hende hele tiden om natten, enten fordi han var
vred over, at hun var faldet i



/

12

søvn, eller fordi hun trak vejret. Hun led af søvnmangel. Far har også væk-ket
hende flere gange og tvunget hende til at synge godnat sange for ham i mindst en
halv time. Han kunne også finde på at sende hende i bad midt om natten, fordi han
ville have sex. Hun var glad over, at parterapeuten havde sagt, at de skulle tale
pænt til hinanden. Far sagde, at bare fordi han ikke sagde grime ting til hende, var
det ikke ensbetydende med, at han ikke mente det. Hun skulle have startet i et nyt
arbejde den dag, hun tog på krisecenter. Ar-bejdspladsen ville kun vente på hende
en uge, og hun var nødt til at tage tilbage for at kunne forsørge sig selv og
børnene.

Far ville have hende til at underskrive en aftale om, at han skulle have bør-nene
lige så længe, som hun havde haft dem. Far meddelte hende lige in-den et møde i
kommunen, at hun ikke skulle forvente at få børnene. Far bo-ede i huset i 1½ uge.
Hun boede i huset med sin mor i sin uge. Far skiftede nøglerne til huset uden
hendes viden. Hun stod uden tag over hovedet. Der har på ikke noget tidspunkt
været en aftale om en 7/7 ordning. Far pålagde hende ordningen. Hun har aldrig
skrevet under på en aftale, og da hun havde mulighed for det efter 3 måneder,
indsendte hun en ansøgning til Familierets-huset.

Hun vil gerne have, at børnene bliver hørt i deres ønske om samvær og får op-fyldt
deres behov. Børnene er bange for, hvordan deres far vil reagere på deres ønsker.
Hun mener, at den rigtige ordning vil være færre dage end en 10/4 ord-ning.

Hendes sagsbehandler har opfordret hende til at sætte et kamera op, fordi Far
besøger hendes bopæl.

Barn 2 havde mange uheld med afføringen. Hun kontaktede derfor sundheds-
plejersken, der bad hende om at notere, hvor ofte det skete. Barn 2 fik via de-res
egen læge en henvisning til en børnelæge. Far mente ikke, at han var blevet
informeret og forsøgte at aflyse tiden hos børnelægen. Da de var hos bør-nelægen,
fortalte Far, at der ikke var et problem og gik i affekt. Barn 2 rea-gerede ved at
græde. Børnelægen var i totalt chok. Børnelægen sørgede for, at Barn 2 blev
scannet. Det viste sig, at Barn 2 led af forstoppelse og udvidet tarm.

Barn 3 har efter sommerferien haft svamp i tissekonen. Hun har fået Canesten i 14
dage. Hun har ofte haft svamp, fordi hun ikke er blevet skiftet hos Far. Da de
boede sammen, var det hende, der skiftede Barn 3. Hvis Far skiftede Barn 3,
vaskede han hende aldrig, men skiftede bare bleen. Far har siden Barn 3 var 2 år
presset hende med at tage hendes sut fra hende.



/

13

Adspurgt af advokat Nauman, har Mor forklaret, at børnene er vokset op med Far,
og for dem er hans adfærd helt almindelig. Det var det også for hende. Det er
derfor, at de ikke ser det i børnenes institutioner. Pæda-gogerne ser ikke, hvad der
foregår hjemme hos dem. Sagsbehandleren har ud-talt, at børnene nok skal klare
den, så længe de har en god forælder. Hun er me-get uenig i den holdning. Hun
ville ønske, at børnene havde et godt forhold til Far, og at de havde det godt
hjemme hos ham.

Hun har ikke behov for, at drengene kommer til frisøren. Det er børnenes eget
ønske. Hun er ligeglad med deres frisurer, men forholder sig til deres ønske. Far
fortsætter med at klippe børnene, selvom han i familieretshuset fik at vide, at han
skulle lade være. Han klippede Barn 3 for kort.

Forløbet i kommunen starter først, når familieretten har truffet en afgørelse. De har
fået et tilbud om et samarbejdskursus. Barn 1 har været til samtale hos fa-
miliebehandleren. Kommunen har undersøgt de indberetninger, der er kom-
met. Familiebehandler har vurderet, at Barn 3 ikke trives. Der er flere, der har
givet udtryk
for, at det ikke er forsvarligt at have Barn 3 i en 7/7 ordning.

Far har forklaret, at han er 34 år gammel. Han er uddan-net cand. oecon i
økonomi. Han arbejde i Arbejdsplads i By 1 som Stilling 2. Han har normale
arbejdstider. Han har flekstid og mulighed for hjemmear-bejde. Han har en bror,
der bor i By 2, som er på besøg hver uge. Hans forældre og øvrige søskende bor i
Jylland, og de ses jævnligt. Han har en kære-ste, som børnene blev præsenteret for
i sommers.

Han og Mor mødte hinanden i 2006 til en gymnasiefest. De gik fra hinanden i
september 2019. De har haft en normalt forhold. Mor begyndte lige pludselig at
blive bange for ham. De var i parterapi for at forsøge at løse deres problemer, men
det lykkedes ikke. Parterapeuten foreslog, at de prøvede at bo hver for sig i en
periode. De forsøgte i 3 måneder, og han havde ikke lyst til at fortsætte med
ordningen, så han bad Mor om at træffe en beslutning om, hvad hun ville. Han fik
en besked om, at Mor var taget på krisecenter med børnene. Hun rin-gede efter 4
dage, og de aftalte, at hun skulle aflevere børnene til ham dagen ef-ter hjemme i
huset. De lavede en aftale en måned frem om, hvornår de skulle se børnene. De
boede lidt på skift i huset. Omkring efterårsferien fik han en be-sked om, at Mor
var flyttet, og at han skulle have huset alene. Han skiftede derfor låsene til huset.
De har praktiseret en 7/7 samværsordning siden august 2019.

Han kan ikke genkende, at Mor skulle synge godnat sang for ham. Han kan
sagtens tåle lyde. Han sover meget let. Mor snorkede, og han forsøgte derfor at
sove med hørepropper. Han kunne ikke tåle silikone og fandt ud af, at det



/

14

var rart at have høreværn på en gang imellem, men ikke noget der lukkede alle
lyde ude.

Der kom en underretning fra skolen og fra Mors veninde. Kommunen havde en
samtale med Barn 1 i skolen og med Barn 2 i børnehaven. Kommunen
konkluderede, at der ikke var behov for, at der skulle gribes ind, og at børnene var
i trivsel og alderssvarende.

Så vidt han har forstået, har de fået et tilbud om 3 måneders rådgivning om
samarbejde og børneopdragelse. Indtil nu har de haft uformelle samtaler med
Familiebehandler. Børnene har haft 2 samtaler. Han har været til en sam-tale med
Familiebehandler og talt i telefon med hende en gang. Familiebehandler har ikke
over for ham udtrykt bekymring for børnene. Der har været en enkelt episode,
hvor Barn 2 havde fået den opfattelse, at far ville slå ham ihjel, for det havde Mor
fortalt ham. Han og Familiebehandler talte sammen med Barn 2 om det for at få
det afdramatise-ret. Barn 2 har fortalt ham, at Mor havde sagt, at far havde sagt
sådan.

Barn 1 er en sød, venlig, og betænksom dreng. Han er glad og har mod på li-vet.
Han er lidt pessimistisk omkring egne evner og tvivler på sin evne til at læse. Han
er glad for at være social og går til fritidsinteresser og spiller Mi-necrafts med sine
venner. Han går til fodbold og svømning og har tidligere gået til klatring. Han er
en rigtig storebror, der gerne vil bestemme over sine sø-skende, og han vil gerne
bestemme nogle ting hjemme. Han vil gerne cykle selv, tage mad på tallerken selv
og selv gå i bad. Han havde et stort ønske om at få eget værelse, hvilket han har
fået. Barn 1 er ved at blive en stor dreng, og de har været igennem en proces, hvor
han har lært at gøre flere ting selv. Han er glad og har lyst til at lege med venner
og komme i skole. Han vil gerne selv cykle hjem fra skole. Han synes, at det er
sjovt at være lidt alene hjemme.

Barn 2 er en glad og sjov dreng. Han er også lidt distræt og lever nogle gange i sin
egen verden. Han lægger ikke mærke til, hvad der foregår omkring ham. Han er
glad for at spille brætspil og computer. Han er et stort konkurrencemen-neske.
Barn 2 deler værelse med Barn 3. De talte om det først. Barn 2 ville bare ikke sove
alene, og Barn 3 ville gerne dele værelse med Barn 2. Værelset er delt op, sådan at
Barn 3 og Barn 1 har hvert deres område. Børnene sover i de-res egne senge, men
nogle gange kommer de ind til ham i løbet af natten. Nogle gange ligger han dem
ind i deres egen seng, og andre gange får de lov at blive liggende hos ham. Barn 2
er fuld af energi og har nogle gode venner. Han hol-der sig meget til de børn, som
han kender fra børnehaven.

Barn 3 er en lille krudtugle, der ser meget op til sine storebrødre, og hun vil gerne
kunne det samme som dem. Hun er også lidt af en ballademager. Hun er glad for
rollelege og for at lege med dukker. Hun vil gerne have, at han er til stede sammen
med hende, når hun leger. Hun trives og er glad. Hun er glad for



/

15

at gå i børnehaven, og hun er også glad, når han henter hende. Hun har i denne uge
smidt bleen.

Han og Mor ser forskelligt på, om Barn 3 skal bruge sut. Barn 1 fik udslæt af
sutten, og de fik af vide, at de skulle stoppe med sutten. Barn 3 bruger sut, når hun
skal sove.

Barn 2 og Barn 3 kommer i badekar og bliver vasket og tørret. Barn 3 kommer i
bad 2 til 3 gange om ugen. Barn 1 vil gerne i brusebad. Han sikrer sig, at Barn 1
bliver ordentligt vasket og får tørret sig. Barn 1 øver sig i at klippe sine egne
negle. Drengene kommer også i bad, når de er til svømning. Han kan ikke
genkende, at han ikke skulle tage hånd om deres hygiejne.

Han har ikke overladt Barn 2 noget ansvar for Barn 3 om natten. De sover i kø-
jeseng, og Barn 3 ligger nederst. Hvis hun vågner om natten, kommer hun ind til
ham. Han har ikke høreværn på, når han sover. Han kan høre børnene, hvis der er
noget.

Mor havde ikke informeret ham om, at hun havde kontaktet sundhedsplejer-sken
vedrørende Barn 2, og at hun skrev en log. Det var hans opfattelse, at det langsomt
blev bedre. Mor havde Barn 2 til læge og fik en henvisning til en speciallæge. Han
forsøgte at få hende til at fortælle, hvad det var, hun oplevede. Det ville Mor ikke.
Han vidste ikke, hvorfor de skulle til speciallæge, og det var derfor svært for ham
at tage derhen. Han havde en snak med lægesekretæ-ren om, hvorvidt han kunne
aflyse tiden. Lægen spurgte ham om, hvordan det var. Han gav udtryk for, at han
ikke havde bestilt tiden. Mor fortalte en histo-rie om vold, og det reagerede han
på. Han blev ked af det. Barn 2 sad og lyt-tede til, at han var voldelig. Han er ikke
voldelig. Han havde behov for at gå ud og trække vejret og komme tilbage, sådan
at de kunne tale om Barn 2. Det ple-jer at gå fint, når han og Mor er til samtaler
sammen. Barn 2's mave er gået i orden, og han har ikke længere forstoppelse.

Han har talt med børnene om børnesamtalerne, og han er ikke enig i, at han rå-ber
ad dem og slår i bordet. Børnene får ikke ret meget skæld ud, og de bliver heller
ikke irettesat ret meget. Han kan nogle gange have hævet stemmen, når Barn 1 går
til grænsen. Han forsøger at finde andre måder at løse konflikter på. Han forsøger
at lave rammer f.eks. omkring spilletid.

Børnene bliver ikke sendt på værelset som straf. En enkelt gang, hvor en af dem
har skabt sig, har han sagt, at de lige kan gå ind på værelset for at snakke om det.
Der er ikke nogen, der bliver sendt på værelset som straf. Det er for, at man lige
kan gå væk fra de andre og snakke. Han bryder sig ikke om straf. Når han
irettesætter børnene, gør han det ved at holde fast i det, han har sagt. Han vil gerne
have, at de sætter deres skoletasker på plads og hjælper med at dække



/

16

bord. De hjælper hinanden med at rydde op på værelserne. Han synes, at det er
vigtigt at involvere børnene. Han lægger f.eks. sengetøj på sammen med dren-
gene. Han synes, at de skal lære, at det ikke kommer rent sengetøj af sig selv.

Han synes, at det er påfaldende, at begge drenge til børnesamtalen har sagt, at de
ønsker en 4/10 ordning. De kender knapt nok ugedagene.

Børnene giver ikke udtryk for, at de savner deres mor, når de er hos ham. De har
adgang til at ringe til hende. Barn 1 har ringet til Mor enkelte gange med praktiske
spørgsmål. Familiebehandler har haft en samtale med børnene om savn, og hun
oplevede ikke, at der var et savn til hverken det ene eller det andet sted. Børnene
var glade, der hvor de var, når de var der.

Han har en fin dialog med børnehave og skole, og de ved godt, at han og Mor er
uenige. De har hver deres tøjkasse i børnehaven.

Person 2 er en pædagog, som Barn 2 har haft det sidste år i børnehaven. Hun
havde kendt Barn 2 i 1½ år på det tidspunkt, hvor hun afgav udtalelsen. Han
oplever, at børnene er glade, når de skifter. Han oplever ikke en reaktion, når de
kommer fra Mor til ham. Det er ikke hans opfattelse, at børnene vil blive gladere
med en anden ordning.

Adspurgt af advokat Hansen, har Far forklaret, at bør-nene er glade, når de er hos
ham, og de har mod på at være sammen med deres venner og at komme i skole.
De kommer hjem til ham og hygger sig.

Gjort bekendt med børnelægens udtalelse, forklarede han, at han var påvirket af at
blive beskyldt for vold. Det er hans og kommunens vurdering, at der ikke er
problemer med børnenes trivsel. Han er ikke enig i børnelægens vurdering.

Han gør forskel på børnene på grund af deres alder. De får den samme kærlig-hed,
opmærksomhed og omsorg, men han tager hensyn til deres alder.

Han havde ikke ferie alle dage i efterårsferien. Han og Mor har talt forbi hin-
anden. Han havde ikke fri for arbejde, da hun kom med børnene, men sad hjemme
og arbejdede i underbukser. Han havde planlagt, at børnene skulle i in-stitution de
første dage. Han havde ikke snakket med Mor om, at hun havde ferie. Børnene
havde nogle meget hyggelige dage i institutionen sammen med deres venner og
pædagogerne. Der er få børn til et stort antal voksne, så han ser det ikke som et
problem.

Der var masser af mad med på teltturen i sommers. Hans bror var også med.
Børnene havde ønsket sig brød med nutella, og Barn 1 havde ønsket sig brød



/

17

med syltetøj, hvilket de fik. De fik også melon, skumfiduser, slik, kage og andet de
kunne hygge sig med. De kom ikke afmagrede hen til Mor.

Han og Mor er uenige omkring Barn 3's brug af sut. Han gør det, han synes, er
bedst for Barn 3. De har fundet en fælles løsning.

Han har ikke forsøgt at påvirke børnene forud for børnesamtalerne ved at give
dem ting. Harry Potter bogen var hans egen, som han havde fundet i en kasse på
loftet. Barn 1 ville gerne have, at han læste Harry Potter for ham. Cyklen var
blevet for lille, og Barn 1 fik derfor en ny cykel til skolestart. Så vidt han ved, har
han også fået en ny cykel ovre hos Mor.

Parternes synspunkter

Parterne har frafaldet procedure af sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Sagen vedrører spørgsmålet om, hvor Barn 1, Barn 2 og Barn 3 skal have bopæl
og om samvær.

Efter en samlet vurdering af de foreliggende oplysninger i sagen, parternes for-
klaringer og adfærd i retten, og det af Barn 1 og Barn 2 forklarede under bør-
nesamtalerne vedrørende deres tilknytning til deres mor og far, finder retten, at det
vil være bedst for børnene at have bopæl hos deres mor, der må anses for at være
deres primære omsorgsperson, og som må antages bedst at kunne sikre stabile og
forudsigelige rammer for børnene, jf. forældreansvarslovens § 4 og § 17.

Parterne har siden samlivsophævelsen i efteråret 2019 praktiseret en
samværsdeleord-ning.

Det er en afgørende forudsætning for en samværsdeleordning, at forældrene kan
samar-bejde med hinanden om børnenes forhold, sådan at de kan skabe
sammenhæng for bør-nene mellem de to hjem.

Efter parternes forklaringer for familieretten og de i øvrigt foreliggende
oplysninger må det lægges til grund, at der et højt og vedvarende konfliktniveau
mellem dem, og at par-terne har meget forskellige syn på børneopdragelse og
deres børns behov. Retten finder derfor ikke, at det vil være til børnene bedste, at
der fastsættes en deleordning. Retten har tillige henset til, at Barn 1 og Barn 2 til
børnesamtalerne har givet udtryk for, at de ønsker at være mere hos deres mor.
Retten har herudover henset til, at navnlig Barn 3's alder taler imod, at der
fastsættes en deleordning.



/

18

Henset til at forældrene siden samlivsophævelsen i 2019 har praktiseret en
delordning, og da det må være bedst for børnene, at de følges ad på samvær,
finder retten efter en samlet vurdering, at børnene skal have samvær med deres far
i en 9/5-ordning*, jf. for-ældreansvarslovens § 19 og § 21, som nedenfor bestemt.

Hvis samværet ikke gennemføres, er der automatisk erstatningssamvær i over-
ensstemmelse med bekendtgørelse om forældremyndighed, barnets bopæl og
samvær m.v. § 9.

THI KENDES FOR RET:

Barn 1, født Dato (2012), Barn 2, født Dato (2014) og Barn 3, født Dato (2018),
skal have bopæl hos Mor. Barn 1, Barn 2 og Barn 3, skal have samvær med Far på
følgende måde:
I lige uger fra onsdag med afhentning i institution eller skole til mandag i ulige
uger med aflevering i institution eller skole.

Hvis børnene ikke er i skole/institution ved samværets begyndelse, begynder
samværet kl. 15.30, og hvis børnene ikke skal i institution på dagen for samværets
ophør, slutter samværet kl. 07.30.

Ferien følger skoleferien på det sted, hvor børnene bor.

Vinterferie i ulige år fra fredag før ferien til fredag 7 dage senere. Første gang i
2023.

Efterårsferie i lige år fra fredag før ferien til fredag 7 dage senere. Første gang i
2022.

Påskeferie i lige år fra fredag før Palmesøndag til onsdag før Skærtorsdag og i
ulige år fra Skærtorsdag til tirsdag efter 2. påskedag. Første gang i 2022.

Juleferie i ulige år fra den 23. december til den 27. december. Første gang i 2021.
Nytår i lige år fra den 28. december til den 2. januar. Første gang i 2022.

Sommerferie i 21 dage i skolernes sommerferie, hvoraf mindst 7 dage afholdes i
sammenhæng. Ferien begynder en fredag kl. 15.00 og slutter fredag 7/14 eller 21
dage senere kl. 15.00.



/

19

Kan forældrene ikke blive enige om sommerferiesamværets placering, bestem-mer
Mor placeringen af sin ferie først i de ulige år. Far bestemmer placeringen af sin
ferie først i de lige år.

Den, der vælger først, skal give den anden forælder skriftlig besked om feriens
placering senest den 1. marts. Hvis fristen ikke bliver overholdt, må den anden
forælder vælge først og skal give skriftlig besked senest den 1. april.

Den, der vælger sidst, skal give skriftlig besked senest den 1. maj.

Kr. Himmelfart, Pinse, St. Bededag:Falder det løbende samvær i forbindelse med
disse helligdage, udvides samværet til også at omfatte helligdagen - for Kr.
Himmelfartsferiens vedkommende også med fredagen. Samværet begynder og
slutter på samme klokkeslæt som weekendsamværet.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.

*) Berigtiget – tekst tilføjet.

Retten i Næstved, den 17. november 2021.
Dommer



/





/