Sagen drejer sig om bopæl og samvær for parternes fælles barn
Ret: Københavns Byret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

KØBENHAVNS BYRET
 

DOM
afsagt den 26. november 2021

Sagen er behandlet for lukkede døre

Sag BS-23559/2021-KBH

Far
(advokat Helene Alexandra Kirstine Treschow)
mod
Mor
(beskikket advokat Pernille Mary Marie Lauritsen)

og

Sag BS-32051/2021-KBH

Far
(advokat Helene Alexandra Kirstine Treschow)
mod
Mor
(beskikket advokat Pernille Mary Marie Lauritsen)

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretten har modtaget BS-23559/2021-KBH den 18. juni 2021. BS-
32051/2021-KBH er modtaget den 27. august 2021.

Sagsøgeren, Far, har nedlagt påstand om, at
Barn, født 2019, skal have bopæl hos sagsøgeren og samvær med sagsøgte, Mor, i
en 10/4-ordning, således fra torsdag i ulige uger med afhentning i
institution/skole/SFO til mandag i lige uger med aflevering i insti-



/

2

tution/skole/SFO, subsidiært fra fredag i ulige uger med afhentning i institu-
tion/skole/SFO til fredag i lige uger med aflevering i institution/skole/SFO.

Subsidiært:
Barn, født 2019, har samvær med sagsøgeren fra fredag i lige uger med afhentning
i institution/skole/SFO til fredag i ulige uger med afle-vering i
institution/skole/SFO.

Er Barn ikke i institution/skole/SFO på afhentningsdagen, afhenter sagsøgeren
Barn kl. 12.00 på sagsøgtes bopæl.

Feriesamvær:

Vinterferie:
I ulige år, fra fredag eftermiddag før ferien med afhentning i institu-
tion/skole/SFO til mandag med aflevering i institution/skole/SFO, 9 dage se-nere.

Efterårsferie:
I lige år, fra fredag eftermiddag før ferien med afhentning i institu-tion/skole/SFO
til mandag med aflevering i institution/skole/SFO, 9 dage se-nere.

Påske:
Ulige år fra onsdag før skærtorsdag med afhentning i institution/skole/SFO eller
med afhentning hos sagsøgeren kl. 14.00, hvis institutionen/skolen/SFO'en er
lukket, til dagen efter 2. påskedag med aflevering i institution/skole/SFO.

Jul/nytår:
Lige år fra den 22. december om eftermiddagen med afhentning i institu-
tion/skole/SFO, eller med afhentning hos sagsøgeren kl. 14.00, hvis institutio-
nen/skolen/SFO'en er lukket, til den 28. december kl. 12.00, hvor sagsøgeren af-
henter hos sagsøgte.

Ulige år fra den 28. december kl. 12.00 med afhentning hos sagsøgeren, til den 2.
januar med aflevering i institution/skole/SFO, eller kl. 16.00, hvor sagsøgeren
afhenter hos sagsøgte, hvis institutionen/skolen/SFO'en er lukket.

Sommerferie:
Tre uger fordelt på 2 sammenhængende uger + yderligere 1 uge i skolernes
sommerferie.

I lige år bestemmer sagsøgte placering af sin ferie først, og giver sagsøgeren
skriftlig besked om dette senest den 1. marts.



/

3

Sagsøgeren bestemmer placeringen af sin ferie først i ulige år, og giver sagsøgte
skriftlig besked om dette senest den 1. marts.

Overholder forældrene ikke fristen, overgår retten til at være førstevælger til den
anden forælder, der skal give skriftlig besked senest 1. april.

Er Barn syg på sagsøgtes skiftedage, eller er skolen lukket, henter sagsøgte hende
hos sagsøgeren kl. 16.00, medmindre sagsøgeren har aflyst samværet pga.
sygdom.

Mor har nedlagt påstand om frifindelse, således at bopælen over Barn, født 2019,
forbliver hos sagsøgeren.

Sagsøgte har endvidere nedlagt følgende påstande:

Samvær
Principalt
Barn har samvær med Far fra fredag i lige uger med afhentning i institution ef-ter
Barns lur og frugt til tirsdag i ulige uger med aflevering i institution.

Subsidiært
Barn har samvær med Far fra fredag i lige uger med afhentning i institution til
fredag i ulige uger med aflevering i institution.

Såfremt bopælen overføres til Far, nedlægges der påstand om, at sagsøgte har
samvær med Barn fra fredag i ulige uger med afhentning i institution til fredag i
lige uger med aflevering i institution.

Hvis samværet starter eller slutter på en fridag, eller der i øvrigt er tvivl, sker
skiftet kl. 16.00 den pågældende dag. Den der skal have børnene hjem til sig,
henter dem på den anden forælders bopæl.

Feriesamvær, hvis samværsordning er mindre end 7/7 til hver af parterne, uanset
hvem der er bopælsforælder.

VINTERFERIE
Barn er hos far i vinterferien i lige år fra fredag i uge 6 til fredag i uge 7. Barn er
hos mor i vinterferien i ulige år fra fredag i uge 6 til fredag i uge 7.

Hvis samværsforælderen har samvær helt eller delvist ind over ferien, lige op til
eller lige i forlængelse af ferien, bortfalder dette, således at ferien ikke bliver
længere end fredag til fredag.



/

4

EFTERÅRSFERIE
Barn er hos far i efterårsferien i ulige år fra fredag i uge 41 til fredag i uge 42.
Barn er hos mor i efterårsferien i lige år fra fredag i uge 41 til fredag i uge 42.

Hvis samværsforælderen har samvær helt eller delvist ind over ferien, lige op til
eller lige i forlængelse af ferien, bortfalder dette, således at ferien ikke bliver
længere end fredag til fredag.

PÅSKEFERIE
Barn er hos far i ulige år påskeferie fra sidste skoledag før påsken efter skole til
onsdag før skærtorsdag kl. 14.00. Barn har tilsvarende ferie modsatte år hos mor.

Barn er hos far i lige år påskeferie fra onsdag før skærtorsdag kl. 14.00 til afle-
vering første skoledag efter 2. påskedag. Barn har tilsvarende ferie modsatte år
hos mor.

SOMMERFERIE
Barn har sommerferie indenfor skolernes sommerferie, med hver af sine foræl-dre
i 7 + 7 + 7 dage. Ferien starter og slutter på fredage kl. 16.00.

Forældrene vælger først på skift. Far vælger først i ulige år. Mor vælger først i lige
år.

Førstevælgeren skal give skriftligt besked til den anden senest den 1. februar.
Såfremt der ikke rettidigt er givet besked, overgår retten til at vælge til den an-den,
som herefter skal vælge og give skriftlig besked inden 1. marts.

Den, der vælger ferie, skal lægge ferien, således at den anden har mulighed for at
holde minimum 2 ugers ferie i træk med Barn.



/

5

JUL/NYTÅR
Barn er hos mor i julen i ulige år og far i julen i lige år. Juleferien med Barn er den
22. december, kl. 16.00, til den 27. december, kl. 16.00.

Barn er hos mor over nytåret i lige år og far i ulige år. Nytårsferien med Barn er
den 27. december, kl. 16.00, til 2. januar, kl. 16.00. Hvis den 2. januar er første
institutionsdag sker aflevering i institution.

ØVRIGE HELLIGDAGE.
Øvrige helligdage laves der ikke aftaler omkring. Dvs. alm. samvær løber uden
hensyn til helligdagene.

AFHENTNING/AFLEVERING
På ikke institutionsdage, ved sygdom eller institutionsnedlukning er det den
forælder, der skal have Barn hjem til sig, der henter hende på den anden foræl-ders
bopæl.

Hvis institutionen er lukket på institutionsdage, henter den forælder, der skal have
Barn hjem til sig kl. 16.00 på første samværsdag, og den, der skal have Barn hjem
til sig efter samvær, henter kl. 16.00 på sidste samværsdag. Den, der skal have
Barn hjem til sig, henter hende på den anden forælders bopæl.

Hvis Barn er blevet syg om natten eller vågner syg på en afleveringsdag, så er hun
hos den forælder, hun vågner hos.

BORTFALD
Hverdags- og weekendsamvær bortfalder, hvis samværet helt eller bare delvist
ligger i bopælsforælderens ferier med barnet i skoleferierne. En skoleferie star-ter
ved slutningen af sidste skoledag før ferien og slutter den første skoledag ef-ter
ferien. Enkeltstående helligdage er ikke at betragte som skoleferie.

ERSTATNINGSSAMVÆR
Bopælsforælderen kan kun holde ferie i skoleferien, hvis samværsforælderen ikke
har ferie dér, og aflysning af samvær, som ikke er sket på samværsforælde-rens
initiativ, udløser erstatningssamvær under forudsætning af, at samværs-forælderen
straks har givet besked om dette.

Feriesamvær, hvis der fastsættes en 7/7 ordning.

SOMMERFERIE, EFTERÅRSFERIE, VINTERFERIE, PÅSKEFERIE og
ØV-RIGE HELLIGDAGE
Der aftales ikke særskilt feriesamvær – det almindelige samvær fortsætter uæn-
dret. Skiftetidspunktet er kl. 16.00 og den forælder, der skal have Barn hjem til
sig, henter hende på den anden forælders bopæl.



/

6

JUL & NYTÅR
Barn er hos mor i julen i ulige år og far i julen i lige år. Juleferien med Barn er den
22. december, kl. 16.00, til den 27. december, kl. 16.00.

Barn er hos mor over nytåret i lige år og far i ulige år. Nytårsferien med Barn er
den 27. december, kl. 16.00, til 2. januar, kl. 16.00. Hvis den 2. januar er første
institutionsdag sker aflevering i institution.

AFHENTNING/AFLEVERING
På ikke institutionsdage, ved sygdom eller institutionsnedlukning er det den
forælder, der skal have Barn hjem til sig, der henter hende på den anden foræl-ders
bopæl.

Hvis institutionen er lukket på institutionsdage, henter den forælder, der skal have
Barn hjem til sig kl. 16.00 på første samværsdag, og den, der skal have Barn hjem
til sig efter samvær, henter kl. 16.00 på sidste samværsdag. Den, der skal have
Barn hjem til sig, henter hende på den anden forælders bopæl.

Hvis Barn er blevet syg om natten eller vågner syg på en afleveringsdag, så er hun
hos den forælder, hun vågner hos.

BORTFALD
Hverdags- og weekendsamvær bortfalder, hvis samværet helt eller bare delvist
ligger i bopælsforælderens ferier med barnet i skoleferierne. En skoleferie star-ter
ved slutningen af sidste skoledag før ferien og slutter den første skoledag ef-ter
ferien. Enkeltstående helligdage er ikke at betragte som skoleferie.

Sagsfremstilling
Parterne har fælles forældremyndighed i henhold til aftale.

Af afslutningsbrev fra Kommune 1 af 15. april 2020 fremgår blandt an-det:

”Far har haft den gennemgående rolle overfor Barn, hvilket også var
årsagen til, at han overtog barslen. Til en start i forløbet måtte
familiekoordinator konkretisere og tale med familie om, at det var
vigtigt, at Far tog sin opgave alvorligt, og at Familieafdelingen for-
ventede, at han var hjemme fra arbejde, tog nætterne med Barn samt
primært var sammen med hende om dagen. Tanken var, at Mor var
inde over og sammen med Barn, når hun havde over-skud hertil. Det
var min oplevelse, at Far og Mor tog Familieafde-lingens udmelding
alvorligt, hvorefter Far var mere hjemme og havde sit fulde fokus på
Barn i den efterfølgende periode. Jeg har



/

7

generelt oplevet, at Far har taget ansvar for Barn og gjort, hvad han
kunne for at skabe ro og stabilitet omkring hende. Far har taget et
kæmpe slæb og holdt fast i sit ansvar igennem hele forløbet. Det har
faldet Far naturligt at være far og hans fokus har været på Barn. Det
er min vurdering, at dette har haft en afgørende betydning for, at
familien har fungeret, samt at Barn har udviklet sig så fint og trygt,
som hun har.”

Af Familieretshuset vejledning af 18. juni 2021 til sagsøgeren fremgår blandt an-
det:

”Vi kan generelt vejlede om, at når der er fastsat afhentning i insti-
tution, er det op til samværsforælderen at vurdere, hvornår dette skal
ske, og det er anbefalingen, at det sker, så Barns rytme i insti-
tutionen respekteres.

Hvis Barn har fri, eller institutionen har lukket, kan forældrene af-
tale, at afhentning sker et andet sted på et tidspunkt, der ligeledes
passer med Barns rytme, men udgangspunktet er, at afhentning sker i
institution, hvis ikke forældrene har aftalt andet.”

Af børnefaglig undersøgelse af september 2021 fremgår:

”Faglig vurdering
På baggrund af den børnefaglige undersøgelse vurderes det at der er
behov for særlig støtte efter lov om social service § 52 stk. 3.

I denne vurdering er der lagt vægt på at forældrene har et højt kon-
fliktniveau og forældrene er udfordret i at samarbejde omkring Barn.
Hertil lægges der vægt på, at Barn er begyndt at udvise reak-tioner
når hun er hos mor og far, hvor hun er klæbende til foræl-drene og
især hos mor, skal hun hele tiden have bekræftet at mor er
tilgængelig. I daginstitutionen beskrives Barn som værende i god
trivsel og udvikling, men det vurderes at der er en bekymring for, at
såfremt der ikke arbejdes forebyggende med forældrenes kon-flikt,
kan det have en negativ påvirkning på Barns trivsel og ud-vikling i
flere af de arenaer Barn indgår i, i sin dagligdag.

Formålet med indsatsen bør derfor være, at det sikres at forældrene
har et fælles fokus på Barn fremfor på deres indbyrdes konflikter.”

Familieretten har indhentet udtalelse fra Institution:

”Hvordan trives barnet?



/

8

Barn er en glad pige i god balance, der næsten altid kommer glad i
vuggestue, hun kan have så travlt med at komme ind for at lege at
hun næsten glemmer at sige farvel. Barn har dog enkelte dage hvor
det kan være svært, det drejer sig især om hvis afleveringen har taget
lidt for længe. Men det hjælper Barn lige at sidde hos en voksen lidt
og hun er hurtigt videre når hun ser vennerne lege om-kring sig.

Barn evner at indgå i dialoger med børn og voksne.

Barn spiser stort set hvad der bliver serveret for hende.

Barn er godt med motorisk, kan være en smule forsigtig, når hun skal
prøve noget nyt. Hun deltager på lige fod med venner i moto-riske
aktiviteter og ture ud af huset.

Barn har ikke været bemærkelsesværdigt syg, efter hun er startet på
Stue.

Barn deltager aktivt i de aktiviteter hun er med i og at hun trives og
udvikler sig. Hun er god til at sidde med ved bordet og koncen-trere
sig fint under disse aktiviteter.

Barn udviser naturlige evner for indlæring for sin alder.

Barns sprog er ikke helt på niveau med sine jævnaldrende men hun
har en god sprogforståelse. Barn deltager i forskellige spro-
gaktiviteter på stuen, fx dialogisk læsning og spiller spil med fokus
på samtale. Hun forstår mange af de fællesbeskeder der bliver givet
ved fx morgensamling hvor vi snakker om hvem og hvad hun skal i
løbet af formiddagen.

Barn trives bedst når hun møder ind på Stue inden morgen-samling
da det giver hende et indblik i hvad dagen kommer til at bringe og
Barn trives godt i faste rutiner og forudsigelighed.

Vi oplever at Barn så småt er begyndt at opsøge flere af vennerne,
men stadig primært leger alene eller parallel leg.

Er der orden i barnets forhold (madpakke, tøj, lektier mv.)?
Ja, Barn har forskellige taske med drikkedunke afhængig af hvem
der henter og bringer. Hun har det med hun skal bruge for en dag på
Stue og der kommer skiftetøj når der mangler.



/

9

Hvem henter og bringer sædvanligvis barnet?
Forældrene har for nyligt fået 7/7 ordning som det lader til at Barn
trives i. Hun er sædvanligvis glad for at komme i vuggestue med
enkelte undtagelser, hvis afleveringen fx har varet for længe. Det er
forældrene klar over. Det er mor og far der henter og bringer.

Er der bemærkninger om fravær?
Barn har et konstant fremmøde, når hun er hos far, mens mor vælger
flere fridage.

Hvordan fungerer forældresamarbejdet?
Vores individuelle samarbejde med forældrene er godt. Det bærer
præg af forældrenes indbyrdes forhold. Men vi oplever, at foræl-
drene begge ønsker det bedste for Barn. Vi oplever at vi, hvis der
opstår situationer hvor Barn reagere, er det altid muligt at indgå
aftaler med begge forældre.
[..]
Har I andre oplysninger?
Barn er i god udvikling. [..]”

Forklaringer
Far og Mor har afgivet forklaring under sagen.

I forbindelse med det forberedende retsmøde den 23. september 2021 har 
Far afgivet følgende forklaring:

”Sagsøgeren har forklaret, at Barn er i god trivsel lige nu. Det går rigtig godt. En
del af hans bekymring var, at hver gang, han afleverede Barn, var hun rig-tig ked
af det. Det er væk nu. Det er godt at se, at hun løber hen til sagsøgte, i stedet for at
han skal vriste hende af og gå fra et grædende barn. Overleverings-mæssigt går
det således godt.

Sted og tidspunkt er dog stadig et tema mellem dem. Han ved ikke, hvorfor det er
det. Tit beder sagsøgte om, at det sker hjemme ved hende, idet Barn er hjemme
eller er ”syg” . Han har imidlertid ikke oplevet, at Barn er syg, og sagsøgeren og
hende har en normal dag efterfølgende. Hvis sagsøgte også kunne hente hjemme
hos ham, så ville der ikke være noget problem overhove-det. Når der imidlertid
har været så mange problemer, så vil han ikke indgå yderligere aftaler. Han kan
godt se, at det ikke er optimalt, at sagsøgte skal gå ud med Barn, når hun er
hjemme. Men det har de ikke kunnet aftale.

Forespurgt om han vil være indforstået med at indgå en ny aftale om at hente hos
sagsøgte, hvis sagsøgte også kan hente hos ham, forklarede sagsøgeren, at det skal
være efter Barns behov. Han synes ikke, at parterne har problemer



/

10

med at mødes. De er gode til at aflevere og sige pænt farvel. Men sagsøgte kunne
måske prøve at lægge Barns hjemmedage på andre dage end skifteda-gene. Han
vil foretrække, at overleveringen var ved institutionen.

De har gode rutiner hjemme hos sagsøgeren. Barn går selv i seng og står selv op.
Når hun bliver træt, så siger hun til og går i seng. Sagsøgeren går selvfølge-lig
med og putter hende. De sidder i sengen og læser og peger i bøgerne. Hun har et
puslespil, hun synes er sjovt. Hun er begyndt at stå op. Hun vågner selv omkring
kl. 6.30-7.00. Han afleverer hende gerne i vuggestuen omkring kl. 8.00-8.30. Det
er hver dag i hverdagene. Det var noget af et cirkus i lang tid, fordi hun ikke ville
afleveres. Nu løber hun selv ind og leger. Han henter hende om-kring kl. 15.00-
15.30. Det passer med hendes eftermiddagslur. Derhjemme sover hun længe, men
ikke så længe som i vuggestuen. Hun er begyndt at blive en be-stemt dame.

Om fredagen kan han hente Barn i institutionen kl. 11.00. Det er for ikke at
komme ud i fredagstrafikken. Han kan lægge noget arbejde på Område 1 og tage
Barn med hjem i den forbindelse. Han kan ikke se det som et problem, at Barn
kun er i institutionen kort tid den dag, men hvis han fik at vide, at det er et pro-
blem, så vil han være villig til at hente hende efter eftermiddagsluren. Han ville
kunne hente Barn kl. 11.30, hvis hun var hjemme hos sagsøgte. Han har en til-tro
til, at hvis de indgik en aftale herom, ville den blive overholdt.

Ved den tidligere samværsordning oplevede han, at Barn reagerede voldsomt og
var ked af det ved overleveringen. Der var ni dage, hvor han ikke så hende. Det
ramte ham hårdt. Han tænker, at det også var hårdt for Barn. Der kunne ikke blive
fastsat eftermiddagssamvær i de ni dage, for det ville sagsøgte ikke have.

Han er bekymret for, hvordan det foregår hjemme hos sagsøgte. Sagsøgte ople-
ver, at Barn ikke er nem, men det oplever sagsøgeren slet ikke. Han er ikke
børnesagkyndig og skal ikke kunne sige hvorfor. Han fik aktindsigt i forbin-delse
med sagsøgtes indlæggelse. Det virkede meget kaotisk med låsesmed og telefoner,
der var væk. Der skete for meget for Barn. Det har været en choke-rende oplevelse
for alle. Det var dét, han fandt ud af ved aktindsigten. Men han kan ikke lade være
med at tænke på, hvad der ellers foregår.

For så vidt angår de underretninger, han skulle have lavet, så har han henvendt sig
til Person 1 fra kommunen og sagt, at han ville overlade det til kom-munen, om
der skulle ske underretning. Tilsvarende har han også ladet det være op til
hospitalet, om der skulle ske underretning. Hver gang har han sagt, at hvis der var
en reel bekymring, ville han overlade det til dem, om der skulle ske underretning.
Underretningerne kommer således ikke fra ham.



/

11

Barn var én nat på Familiehus, så kom han hjem og overtog. Der var en overlæge,
der ringede til ham kvart i et om natten. Sagsøgeren var da på Ibiza. Han fik at
vide, at sagsøgte ikke var tryg ved, at onklen, Person 2, hentede Barn. Sagsøge-ren
var nødt til at tage det alvorligt. Han kan kun forholde sig til det, lægen sagde til
ham. Sagsøgeren svarede, at han mente, at onklen godt kunne hente. Onklen tog
imidlertid ikke telefonen efterfølgende. Sagsøgeren mente, at det var meget, at
Barn skulle på Familiehus, derefter hjem med onklen og så over til
bedsteforældrene. Han bookede derfor en flyver og tog hjem. Det var ikke svært
for Barn at være på institutionen. Der var ikke noget.

Der er kommet gang i overleveringen. De skal egentlig bare aftale fast omkring tid
og sted. Hvis han først får hende kl. 18.30, så er svært at opretholde den gode
stemning.

Det er vigtigt, at begge parter kan deltage i lægekonsultationer. Han vil gerne have
en aftale om, at de begge kan deltage, hvis det er større lægeforløb. Sagsøgeren
ved ikke, hvor Barn er skrevet op til børnehave. Hun går p.t. i en integreret
institution.

Han vil være bekymret for en 9-5-ordning. Han synes, at der sker mange ting hos
sagsøgte. Han tror, at Barn har brug for mere ro på. Han læste i aktindsig-ten, at
der er uforholdsmæssigt mange sygedage for Barn. Der er mange hjem-medage.
Han synes ikke, at Barn får en chance for at følge rytmen i institutio-nen. Da han
så efterspillet med Familiehus, blev han chokeret. Han ved ikke, hvad der foregår
hos sagsøgte. Med en 10-4-ordning ville problemet med, at Barn kommer med
sagsøgtes arbejde, blive løst. Han synes, at der er fuldt tryk på hos sagsøgte. Han
synes, at der er mange uregelmæssigheder. Han har været den primære
omsorgsperson. Kommunen har sagt, at Barn ellers ville have været fjernet.

I forbindelse med sagsøgtes sidste indlæggelse nævnes det, at det ville være godt
med et psykiatrisk forløb. Han kunne godt tænke sig, at det blev afklaret.
Sagsøgeren bor alene i Adresse. Han bor der fast. Lejligheden har været udle-jet,
men ikke når Barn bor der.”

Under hovedforhandlingen har sagsøgeren forklaret, at han er 47 år og driver
Stilling 1 inden for Håndværk. Han be-stemmer selv sin arbejdstid. Han bor i
Adresse. Det er kun ham og Barn, der bor der. Lejligheden er på 135 m2. Barn har
sit eget værelse. Hun er en fanta-stisk lille pige. Hun er glad, fræk og kærlig. Hun
har gå-på-mod. Hun er også en bestemt lille dame. Hun trives.

Parterne mødtes i 2017, og sagsøgte blev gravid året efter. De var i kontakt med
Kommune 1 allerede i 2018. I forbindelse med fødslen indstillede afde-



/

12

lingen på hospitalet parterne til et forløb ved kommunen. Hospitalet så dem som
udsatte forældre. Det var på grund af, at sagsøgte var sygemeldt. Hun var hårdt
ramt af stress før og under graviditeten.

Barn blev født i juni 2019. De havde Kommune 1 med ind over fra star-ten, og de
aftalte, hvad der kunne lade sig gøre i forhold til hans arbejde. Sagsø-geren kunne
arbejde fra 8 til 12 og så have Barn resten af døgnet. Det var fast-sat efter, at Barn
havde morgenlur fra 9 til 10. Ret hurtigt blev det lavet om til, at han kun kunne
arbejde fra 8 til 10. Sagsøgte var sygemeldt, og derfor kunne han få barslen.
Foreholdt afslutningsbrev fra 15. april 2020, side 3, om, at de for-ventede, at
sagsøgeren var hjemme fra arbejde, har sagsøgeren forklaret, at de aftalte det, han
netop har forklaret om. Det var ikke noget, han selv fandt på. Han tog bestemt
opgaven alvorligt. Det kunne være skrevet lidt bedre i afslut-ningsbrevet. Det
kunne ikke lade sig gøre, at han arbejdede fra 8-12, trods hen-des morgenlur.

I begyndelsen prøvede de at sove sammen for at få det til at fungere. De første to
måneder ammede sagsøgte. Men det stoppede ret hurtigt, og så sov Barn hos ham.
Der var mange forstyrrelser i løbet af natten, og han havde svært ved at få en
ordentlig nattesøvn, hvis der var tre parter i soveværelset. Det er ham, der har haft
hovedansvaret for Barn de første ni måneder.

Det lå i kortene, at han skulle være meget på, for ellers var Barn blevet anbragt
uden for hjemmet. Familiekonsulenten kom ret hurtigt på hjemmebesøg. Hun var
der gennem hele barslen og udarbejdede det nævnte afslutningsnotat. Der kom
også en psykolog/sygeplejerske, der skulle hjælpe sagsøgte med medici-nen. En
socialarbejder hjalp sagsøgte med økonomi og job. Der kom også en
sundhedsplejerske. Der kom folk flere gange om ugen. Det var på grund af
sagsøgte.

Sagsøgte var indlagt i 2019 og var på ny i januar 2020 i en kortere periode.
Sagsøgte var også indlagt før barslen. Han ved ikke, om sagsøgte er blevet ud-
redt. I juni 2020 flyttede de fra By 1 og ind til By 2. I oktober 2020 gik de fra
hinanden. I fire måneder havde de Barn skiftevis. De kørte en 7-7-ordning. De
boede først i hver deres ende af lejligheden; da de stoppede med at bo sammen,
aftalte de at fortsætte 7-7-ordningen, og at de skulle have delt bopæl. Sagsøgte
sendte en e-mail til Familieretshuset for at få det registreret, men det skete ikke.
De prøvede at få 7-7-ordningen til at fungere. Det foregik på den måde, at han
modtog forslag fra sagsøgte om, at hun var hos sagsøgte man-dag og tirsdag,
derpå hos ham onsdag og torsdag, og derefter på ny hos sagsøgte. Det var mange
skift på en uge. Sagsøgte havde to vagter om ugen. Han var chokeret over, at hun
havde booket vagter to måneder frem. Han sagde, at det var fint nok denne gang,
og at de kunne få det til at fungere, men at hendes arbejde fremover skulle
tilrettelægges efter samværet.



/

13

Det ændrede sig imidlertid ret hurtigt. Barn reagerede voldsomt på flytningen.
Hun var sygemeldt resten af november måned og kom ikke i vuggestue. Sagsø-
geren måtte acceptere samværsskiftene for at få Barn udleveret. Familieretshu-set
havde angiveligt rådet sagsøgte til det; til ham sagde de dog noget andet.

De aftalte også, at Barn ikke skulle skifte institution. En dag, hvor han hentede
Barn i vuggestuen, fik han imidlertid at vide, at Barn ikke skulle gå der mere. Det
havde han ikke fået noget at vide om på forhånd. Han henvendte sig til sagsøgte,
men hun ville ikke oplyse, hvor Barn så skulle gå. Parterne havde el-lers efter
flere skift mellem dagplejemødre fundet en intimordning på Område 2. Det var
derfra, at sagsøgte nu flyttede Barn. Barn skulle således inden for kort tid både
forholde sig til, at de var gået fra hinanden, til en ny institution og til en ændret
samværsordning.

Sagsøgte er skrevet op til en ny bolig. Hvis sagsøgte bliver tilbudt en ny bolig med
have, vil sagsøgte flytte med henvisning til, at det vil være for Barns skyld, og så
vil hun skulle flytte institution igen. Den nuværende institution lig-ger 3½ km fra
ham og 5 km fra sagsøgte.

Efter samlivsophævelsen i 2020 kunne de ikke rigtig blive enige. De havde en 5-
2-ordning, men i julen havde han Barn halvdelen af tiden. For at få ro på ac-
cepterede han at have hende to dage om ugen. Hvis han ikke brokkede sig for
meget, fik han hende også lørdage. Faktisk var der seks weekender i træk, hvor
han havde Barn. Han havde hende således mange timer, og det var godt, men
måden, han fik dem på, var irriterende. Dette foregik frem til april 2021, hvor
Familieretshuset traf afgørelse om 5-2-samvær. Derefter begyndte det at gå skidt.
Han var i chok over afgørelsen. De kørte 5-2-samvær til den 30. juni 2021, hvor
der kom en dom om en 7-7-ordning, som har kørt lige siden.

En typisk samværsdag foregår på den måde, at han henter Barn ved 15-tiden. Hvis
det er fredage, har han spurgt, hvornår hun vågner, så han kan hente efter det. Han
har således prøvet at rette sig efter det, han fik at vide på sidste rets-møde.
Derefter tager de gerne i Tivoli eller lignende, så de er sammen den før-ste dag.
De tager også nogle gange på biblioteket, der ligger ved siden af, hvor de bor. De
hygger og leger til 17-18-tiden. Barn har en skubbecykel, som hun gerne vil
bruge, og så suser hun rundt på Vej. Han kan have lidt besvær med at få hende til
at gå op ad trapperne, og nogle gange må han lokke hende med, at hun kan se
tegnefilm. De spiser derefter aftensmad, og så lægger hun puslespil og tegner
måske lidt. De har prøvet at læse bøger. Hun kan godt lide at pege på tegninger i
bøgerne. Hun sover ved 19.30-20.00-tiden. De har en me-get tæt relation. Han
ved, at hun føler sig tryg. Hun har sine rutiner. Hun går selv i seng og står selv op.



/

14

Han synes, at hun har mange hjemmedage hos sagsøgte. Dertil kommer ferier.
Han har ikke blandet sig i det. Han stoler på, at institutionen siger til, hvis det er
for meget. Det bekymrer ham dog, at Barn bliver taget ud af institutionen for at
blive taget med sagsøgte på arbejde. Han ville kunne få det bekræftet, hvis han fik
udleveret sagsøgtes vagtplaner.

Han har et ret godt netværk i By 2, blandt andet to niecer, en barndoms-veninde
fra By 3 og en god kammerat, der bor lige i nærheden af sagsøgeren. Kammeraten
og hans kæreste har et barn, der er født samme dag som Barn. Han har ikke
indtryk af, at sagsøgte har et stort netværk herovre.

Han har ikke oplevet, at sagsøgte har udvist samarbejdsvilje. Aftaler om, hvor og
hvornår aflevering skal finde sted, er ikke blevet overholdt. De skulle have
deltaget i nogle kurser, som Familieretshuset havde indstillet dem til. Han deltog i
to kurser alene, idet sagsøgte udeblev. Der har også været et forløb med
konfliktmægling. De to første gange blev aflyst af sagsøgte. Den tredje gang
havde han byttet rundt på datoerne og blev ringet op om, hvor han blev af. Da han
sagde, at han kunne være der inden for 13 minutter, fik han at vide, at sagsøgte
ikke ville vente. Konfliktmæglingen blev derefter ikke gennemført.

Foreholdt vejledningen af 18. juni 2021 fra Familieretshuset har sagsøgeren for-
klaret, at sagsøgte tolkede det sådan, at hvis der ikke var aftalt noget, så måtte hun
bestemme, hvornår han skulle have Barn, og det kunne for eksempel være sent om
aftenen.

Han sparrer fint med institutionen, for eksempel om spisning af rugbrød. Han har
deltaget i to forældrekonsultationer, herunder en virtuelt. Sagsøgte var ikke til
stede ved de lejligheder.

Barn har været til Stilling 2 én gang, og det var ham, der tog hende derhen. Hun
skal snart igen.

Den børnefaglige undersøgelse fra september 2021 anbefalede særlig støtte
grundet højt konfliktniveau. Han sørger for, at aftaler bliver overholdt. Han møder
op til konfliktmægling og forsøger at undgå konflikter så vidt muligt.

Han er bekymret for sagsøgtes forældreegenskaber. Han synes ikke, at sagsøgte
passer på sig selv. Hun udskrev sig selv fra indlæggelse før tid, og lægerne vid-ste
ikke, hvad der var galt. Der er ikke fulgt op på hendes Diagnose 1, og
implantaterne skulle have været skiftet for fem år siden. Det er aktuelt at få for-
ældrekompetencen undersøgt for dem begge.

Det er Kommune 1, der kender dem allerbedst. Der har derimod kun sparsomt
været kontakt med Kommune 2.



/

15

I den periode, hvor Barn skiftede bopæl, og hvor samvær og institution blev
ændret, indgav han to underretninger. Alle andre underretninger kommer fra
kommunen og hospitalet. Sagsøgtes arbejde er i dag det samme, som oprinde-ligt
gjorde hende syg.

Fra psykiatrien blev det i december 2019 oplyst, at jobaktivering for sagsøgte ville
medføre en forværring. Sagsøgeren ved, at sagsøgte tager dobbeltvagter, der varer
48 timer, og at hun har Barn med på nogen af disse vagter. Bagefter skal hun så
hjem for at passe Barn. Det er måske en weekenddag, hvor Barn har fuld fart på.
Det er imponerende, at sagsøgte overhovedet kan klare det.

Sagsøgte har været indlagt på grund af smerter efter operation. Det fremgår, at
sagsøgte skulle tilses psykiatrisk. Det bekymrer ham meget, især når han læste, at
sagsøgte besvimede på en bænk og skulle hjælpes op af en låsesmed.

Den 25. juli 2021 aflagde sagsøgte en urinprøve, som var positiv for narkotika.
Han har ikke hørt nærmere herom og håber, at det blot skyldtes udslag for
sagsøgtes medicin.

Hvis han bliver bopælsforælder, så ønsker han en 10-4-ordning. Sagsøgeren vil
være bedst til at varetage Barns behov. Sagsøgte fjernede hende fra sagsøgeren og
fra institutionen. Hvis der opstår krise eller andre situationer, føler han ikke, at
sagsøgte ser Barns reelle behov. Det bekymrer ham.

Hvis han ikke tillægges bopælen, ønsker han en 7-7-ordning. I forhold til
sagsøgtes arbejde er det bedre, at han får så meget samvær som muligt. Han tror
ikke, at sagsøgte kan løfte opgaven med at have Barn så meget.

Kommune 1 anser ham for at være den primære omsorgsperson, og det er han
utvivlsomt også. De første ni måneder havde han Barn 80 % af tiden og tæt på
halvdelen af tiden efterfølgende. Det er hans plan at blive boende i By 2 de næste
mange år. Sagsøgte har selv italesat at ville flytte til Jylland. Hun har familie
derovre. Hun har ingen familie i By 2. Han har to niecer her, og hans søster flytter
snart herover.

Det er rigtigt, at han har sat sin lejlighed til salg. Han flytter over på den anden
side af gaden. Han lever af at renovere lejligheder og har nu boet i lejligheden i
fire år. Det er også med til at sikre Barn. Han vil ikke flytte ud af kvarteret.

Han har set, at Barn er med på sagsøgtes arbejde. Hvis sagsøgte afleverer hende
rigtig tidligt, så konkluderer han, at Barn har været med hende på ar-bejde. Han
har kørt forbi hendes arbejde og har taget billeder for at dokumen-tere dette. Han
gjorde det i nogle uger. Det fylder meget for ham. Han er be-



/

16

kymret for Barn, for hvad hvis hun kommer til skade, mens hun er med på
sagsøgtes arbejde. Han har en bekendt, der arbejder tæt på. Den bekendte har
oplyst, at Barn har været med fire gange. Det er korrekt, at den bekendte hol-der
øje med sagsøgte for ham. En af de fire gange kørte han efterfølgende selv forbi.

Han tror ikke, at han har indgivet en underretning til Socialstyrelsen i forbin-delse
med det. Hvis han har, har formålet været, at det skulle stoppe. Han har i hvert
fald skrevet til sagsbehandleren, Person 1, ved kommunen, og hun har indgivet en
underretning.

I forbindelse med det forberedende retsmøde den 23. september 2021 har 
Mor afgivet følgende forklaring:

”[Sagsøgte] har forklaret, at Barn havde været hos hende det meste af tiden indtil
for tre måneder siden. Det var indtil dommen af 30. juni 2021. Det gik fint inden.
Barn var en glad pige. Efter dommen ændrede hun sig. Hun er blevet mere
klæbende til sagsøgte. Hun siger ”mami” meget. Hun er blevet svær at lægge til at
sove. I det hele taget er hun blevet meget søgende og bange for, at sagsøgte ikke er
der. Det er en kæmpe omvæltning for Barn, at sagsøgte ikke er der hver dag.

De har skiftedag hver fredag. Barn har det meget godt i vuggestuen. Sagsøgte har
døgnvagter. Hun arbejder 6-8 vagter på en måned. Når hun ikke arbejder, har hun
helt fri. Hun har skullet bytte en masse vagter efter dommen af 30. juni 2021. Hun
håber på, at man ved en afgørelse kan tage hensyn til, at hun ikke har et arbejde
med normal arbejdstid. Hun har fået revet 14 dage ud af en må-ned, hvor hun ikke
kan arbejde, fordi hun har Barn. I de øvrige 14 dage skal hun nå at hive en
fuldtidsindkomst hjem. Hun vil gerne have, at dette forhold bliver inddraget, når
der skal tages stilling til en samværsordning.

Hun har været indlagt i løbet af sommerferien. Hun var blevet opereret, og det var
gået godt. Den følgende uge havde hun Barn, og da besvimede hun og måtte på
hospitalet. Det viste sig, at hendes hypofyse ikke fungerede. Hendes hormontal
var alt for høje. Hun har en Diagnose 1, der ikke var blevet re-guleret siden, at hun
fødte. Hun er nu i behandling. Det skal reguleres hver må-ned. Hun var sikker på,
at hun ville komme hjem samme dag. På 3. dagen ud-skrev hun sig selv.
Hospitalet ville have holdt hende lidt længere. Samværsord-ningen var lige blevet
ændret, og hun kunne ikke undvære datteren. Datteren måtte overnatte på et
døgnafsnit på Familiehus. Hospitalet ringede til hele hendes netværk, herunder til
gudforældrene, der imidlertid ikke kunne komme for at hente Barn, da de havde
fået vin om aftenen og ikke kunne køre. Sagsøgeren blev også kontaktet, og
sagsøgte tænkte, at det nu ville blive brugt imod hende i sagen. Derfor blev hun
bekymret. Hun tror, at sygehuset havde misforstået,



/

17

hvad hun sagde. Hun har aldrig sagt, at hendes familie ikke måtte hente Barn.
Barn var på Familiehus én nat. Sagsøgeren fløj hjem fra Ibiza og tog over. Der var
også problemer i den forbindelse, idet sagsøgeren ikke ville hente Barn på ho-
spitalet, hvor sagsøgte var, hvorfor hun måtte blive kørt til institutionen.

Der er ikke fastsat noget tidspunkt for overlevering. Sagsøgeren henter Barn kl.
11.15 eller 11.30, men der sover hun. Sagsøgeren har sagt, at han ikke vil hente
hende senere på grund af fredagstrafikken. Men der står i afgørelsen, at det skal
være i forhold til Barns rutiner. Sagsøgte tænker, at afhentning efter middagslur
ville være en god ting. Det vil sige omkring kl. 15.00. Hvis hun hen-tes inden sin
middagslur, bliver der rykket på rutinen, og det er svært for hende.

Parterne kan i øvrigt godt mødes. Selv om sagsøgte er hjemme med Barn, vil
sagsøgeren have, at hun tager hen til institutionen, så overlevering kan ske der.
Han vil ikke hente hjemme hos hende. Hun har ikke bil, men det har sagsøge-ren.
Det vil tage et minut for ham at køre hjem til hende. Overlevering kan for
eksempel være lige inden for i opgangen. Det er så, at sagsøgte og Barn ikke
behøver tage hen for at overlevere ved institutionen, der måske er lukket.

Sagsøgte vil gerne have, at Barn holder rutinen i institutionen. Hvis Barn har en
hjemmedag, vil hun gerne have, at sagsøgeren henter hjemme hos sagsøgte. Hvis
der er dage, hvor Barn er ked af det, sender sagsøgte hende ikke i institu-tion.
Institutionen siger, at Barn bør være der tre dage i løbet af en uge, og det
overholder sagsøgte.

Da sagsøgte blev gravid, fik hun fik stress. Hun kom i behandling. Det rammer
hende, når sagsøgeren angriber hende på moderskabet. Sagsøgeren har indgi-vet
mange underretninger på hende. Alle de steder, han kunne skrive, væltede det ind
med beskeder med henblik på at køre hende ned. Hun synes ikke, det er i Barns
interesse at køre mor ned. Hun blev nødt til at blokere ham.

Op til 7-7-ordningen var det bedre. Nu foregår det på en anden måde. Det kræ-ver
en anden form for energi. Man må tænke på, hvor Barn trives mest, hvor de
oplever mest glæde.

Hun vil gerne have, at sagsøgeren stopper med at indgive underretninger.
Sagsøgeren har sågar fået et sygehus til at indgive underretning til kommunen. Det
har været hver uge eller hver anden uge. Efterhånden sker der ikke andet, end at
kommunen ringer til hende og siger, at der nu kommer en ny underret-ning, men
foretager sig ikke noget i øvrigt. Der burde kunne komme ro på. Det er meget
intimiderende at få underretninger konstant.

Hun tror, at når hun har været så langt nede med stress, så sker det ikke igen.



/

18

Hun gør meget for at sørge for, at det ikke sker; hun har samtaler med læge,
herunder om hun har brug for medicin for at få det bedre. Hun har også kon-takt
til psykiatrien.

Sagsøgeren er begyndt at svare på hendes sms’er ved at copy-paste det samme
svar. Der er ikke nogen kommunikation. De kan ikke snakke sammen. Der skal
være nogen klare regler for overlevering. De bliver nødt til at skåne Barn. Hun har
haft inviteret sagsøgeren over i håb om, at de kunne samarbejde i en god tone. Det
holdt et par dage. Sagsøgeren sagde senere, at de aldrig ville kunne samarbejde.

Parterne er dog i stand til at skrive faktuelle oplysninger pr. sms til hinanden i
forbindelse med overlevering, herunder om Barns søvn, mad og medicin. Det er
forskelligt, om det er før eller efter overlevering.

Sagsøgte kunne godt tænke sig, at de kunne tage til møder sammen i institutio-
nen, og at der kan være lidt fred imellem dem. Det kan de imidlertid ikke finde ud
af lige nu.”

Under hovedforhandlingen har sagsøgte forklaret, at hun bor på Område 1. Hun er
36 år. Hun arbejder med en borger, der har et handicap. Det er hos denne, at hun
har vagter. Hun har kendt vedkommende i mange år. Der gik noget tid, in-den hun
gik på fuld tid igen. Hun har mellem seks og otte vagter på en måned. Vagterne er
som udgangspunkt 24 timer. De kan også være kortere eller læn-gere. Hun kan
have dobbeltvagter nogle gange. Det er dem, der er at fore-trække. Hun kan sove
hos borgeren. Hun skal ikke op om natten for at hjælpe med noget. Hun kan også
sove hos borgeren i løbet af dagen, hvis hun har be-hov for det.

Hendes forældre kan have afleveret Barn hos hende hos borgeren, hvis sagsøgte
har fået fri fra arbejde, eller hvis hun har vagt, hvor Barn har besøgt hende. På en
vagt har hun mellem 3 og 7 timer, hvor hun ingenting skal. Borge-ren spiller
meget computer. Hun har brug for, at sagsøgte er der, når hun står op og 45
minutter frem. Hun har igen brug for sagsøgte omkring spisetid mel-lem 20 og 21.
Borgeren har Handicap og spiser maksimalt to gange om da-gen. Sagsøgte har
således flere timer, hvor hun kan gøre præcis, hvad hun vil. Hun prøver at undgå
vagter i den uge, hvor hun har Barn. Hun har maksimalt én vagt i den periode.
Hendes forældre arbejder kun 2-3 dage på en uge, og fra januar går de på pension.
Det kan godt ske, at hun må bede sagsøgeren om hjælp. Hun ville ønske, at de
havde et bedre samarbejde, for når hun beder om hjælp, bliver det brugt imod
hende. Hendes forældre bor i By 3. De er hos sagsøgte i flere dage, når de kommer
over. Det er det, sagsøgte foretrækker. Her til morgen vågnede Barn med feber, og
sagsøgte måtte spørge sagsøgeren om



/

19

hjælp til pasning. Hun har derfor for kort tid siden afleveret Barn til sagsøge-rens
niece. Barn anede ikke, hvem det var.

Ud over forældrene har hun nogle tætte veninder i By 2. Hendes store-bror bor
også herovre. Han kender selvfølgelig Barn. Hun bor i en stor 3-væ-relses
lejlighed med altan lige over for en legepark, hvor der er en bondegård med dyr.
Hun kan blive boende resten af sit liv. Hvis de skulle flytte, skulle det være inden
for samme område. Man kan godt få lejligheder med have i samme boligforening.
Hun har ikke boet i Jylland, siden hun var 18. Hun har ingen pla-ner om at flytte
tilbage. Hun har intet at lave der.

Parterne gik fra hinanden i september 2020.

Det er rigtigt, at hun fik stress, før hun blev gravid. Det er dog tre år siden nu. Hun
fik stress, fordi hun havde kørt sig selv for hårdt. Hun fandt sammen med
sagsøgeren, som er meget stringent og vil have, at alt skal være planlagt meget
præcist. Alting skal skrives ind i en kalender, og der skal laves noter om alt. Hun
blev bombarderet. Hun blev tilbudt at blive indlagt i psykiatrien. Det var for at få
den bedste behandling, herunder ville hun også kunne få medicinsk be-handling.
Hun var således frivilligt indlagt. Hun havde et fantastisk forløb. Hun blev også
tilbudt et samarbejde med Hospital. Hun sagde ja til alle tilbud, for at de kunne få
den nødvendige hjælp. I forbindelse hermed blev der foretaget underretninger. Det
fik de at vide under hele forløbet. Det var for at støtte dem som familie. Mens hun
var indlagt, havde hun mange dage, hvor hun sov hjemme. Det var i den
forbindelse, at hun blev gravid. Hun opholdt sig mindre og mindre i psykiatrien. I
forbindelse med indlæggelsen blev hun ud-redt for alle psykiske sygdomme. Hun
fik Diagnose 2. Hun tror, at hun var indlagt i 5-6 måneder. Allerede efter no-gen
uger begyndte hun at kunne gå ud og mødes med andre.

Fordi hun var gravid, ville de gerne passe på hende. Det er hun taknemmelig for.
Kommunen, sygehuset og lægen har hjulpet hende. Hun fik at vide, at hun var
stærk, når hun turde række hånden ud efter hjælp. Også i dag kan hun komme ind
med det samme, hvis hun har brug for det. Hun får medicin. Det er også efter
behov og efter samråd med lægen. Det er ikke nødvendigt, at hun først taler med
psykiatrien om det. Hun har det godt, som det er i dag. Hun får dels medicin for at
regulere Diagnose 2. Hun ser lægen en gang om måneden eller hver anden. Hun
tager alt i opløbet.

Kommune 1 kom ind, fordi de var 1.-gangsforældre, og fordi hun havde stress.
Sagsøgeren var selvstændig og arbejdede meget. Kommunen til-bød støtte med
papirer, herunder støtte til at søge om det, man kunne søge om



/

20

hjælp til. Der blev taget hensyn til, at det hele ikke bare blev dumpet over på
hende. De ville gerne sikre sig, at de havde det bedste startpunkt som overho-
vedet muligt.

Sagsøgeren tog barsel. Aftalen var, at han ikke måtte arbejde under barslen. Det
fik han direkte at vide af psykiatrien v/Person 3. Han kunne imidlertid ikke lade
være med at arbejde eller kun at arbejde 1-2 timer om dagen. Sagsøgeren arbej-
dede under hele barslen. De to første dage, efter at hun havde født, var han af sted
hele dagen fra morgen til aften.

Sagsøgeren havde store problemer med at sove, og derfor blev det meget hur-tigt
delt op sådan, at hun havde den ene nat, og han havde den anden. De første tre
måneder var hun ammende. Barn skulle have mad hver anden time.

At sagsøgeren skulle have haft hende 80 % af tiden, kan slet ikke passe, heller
ikke i forhold til at han arbejdede, og hun ammede. Han arbejdede fra kl. 6 til kl.
12 eller fra kl. 8 til kl. 12. Han ville gerne have Barn hurtigt i dagpleje, så han
kunne sove. Sagsøgeren fik den løftede pegefinger, som der fremgår af af-
slutningsnotatet. Det var om, at han ikke måtte være på arbejde. Han skulle være
hjemme og passe barslen. De lagde stort set alle møder efter kl. 12, så de var sikre
på, at han var hjemme.

Barn startede i dagpleje, da hun var seks måneder. De fik at vide, at det var meget
tidligt. Det var sagsøgeren, der kørte hende i institution, før han tog på arbejde.
Sagsøgte hentede hende, fordi sagsøgeren var på arbejde. Hun var hjemmegående
med Barn i 1½ år. Fra midt i november 2020 begyndte hun på arbejde.

Det er rigtigt, at Barn blev kastet rundt mellem forskellige dagplejere. Det var på
grund af corona. Da hun skulle skifte for tredje gang, meldte de hende ud. De
holdt hende derefter hjemme, indtil de kunne få plads i By 2. Det kunne de gøre,
fordi sagsøgte var hjemmegående. Det var over sommeren 2020. Sagsøgte havde
hende fuld tid i tre måneder. Fra januar startede hun i en ny in-stitution. Det er en
integreret institution, så hun ikke skal flytte igen.

De vidste ikke bedre, da de oprindeligt aftalte, at Barn skulle være to dage hos den
ene og derpå to dage hos den anden. Sagsøgte kunne se en reaktion hos Barn.
Sagsøgte ringede til Familieretshuset for at få hjælp. Hun gav sagsøgeren jul og
nytår, så han også kunne se hende. Det var dog ikke hele tiden. Hun så også Barn i
perioden mellem jul og nytår. Det var vist den 25. december. De kørte kun over i
en 7-7-ordning én gang.

Siden byrettens dom har de kørt en 7-7-ordning. Op til dommen var Barn en glad
og skøn pige i udvikling. Efterfølgende er Barn blevet bange, når sagsøgte



/

21

går ud af rummet. Hun tænker, at sagsøgte er væk. Hun kalder meget på ”mami”
og vil ikke sove selv. Sagsøgte skal ligge sammen med hende. Hun op-lever også,
at Barn er påvirket, når hun er derovre. Hun bliver puttet sent, fordi hun ikke vil
have, at dagen med sagsøgte skal slutte. Hvis hun er kommet sent i seng, så sover
de længe, så hun får den søvn, hun har brug for. Det er en voldsom reaktion, hun
har haft. I institutionen har de set det ved, at Barn afle-veres senere, eller også
afleverer sagsøgte hende slet ikke. Sådan var det slet ikke under den tidligere
ordning. Da var der ingen problemer.

Det er bedst, at Barn har bopæl hos sagsøgte. Indtil 7-7-ordningen var der in-gen,
der kunne sætte en finger på noget. Barn trivedes og havde det godt, når hun og
sagsøgte havde meget tid sammen.

Hun ser separationsangst hos Barn efter overgangen til 7-7-ordningen, og det
bekymrer hende. Barn er selvsikker, men hun opfører sig ordentligt og er dyg-tig.
Hun er langt fremme. Sagsøgte laver flere motorisk udfordrende ting med hende,
end blot puslespil og at pege i bøger. Barn er besat af biler, som de har mange af.
Hun går også rundt og kopierer sagsøgte, når sagsøgte gør rent. Hun bruger meget
tid, hvor det kun er de to. De tager ud og leger i parken. De ord-ner også
kaninting. Hun klarer det fint med aflevering i institutionen. De dage, hvor hun
bliver afleveret senere, kan det være hårdt.

For så vidt angår institutionsskift havde hun haft en dialog med sagsøgeren om, at
hun, på de fem dage hun havde Barn, brugte mange timer på offentlig tran-sport.
Han nægtede, at hun skulle skifte institution, selv om det ikke var til Barns bedste
at have så lang transporttid. Hun havde Barn 5-2 eller 6-1, så det var primært
hende, der havde transporttiden. Hun syntes ikke, at det var for-svarligt.

Den seneste børnefaglige undersøgelse mundede ud i, at de blev tilbudt noget
støtte. Det er frivilligt og ikke noget, der presses ned over hovedet på dem.

I efteråret 2021 blev de tilbudt et konfliktmæglingsforløb. Det gik virkelig ikke
godt mellem dem. De deltog et par gange, og så var hun nødt til at stoppe. Hun
sagde til dem, at hun både skulle håndtere de mange underretninger fra sagsø-
geren og samtidig have datteren på fuld tid. Hun kunne derfor ikke også del-tage i
konfliktmægling, og derfor blev den lukket ned. Det er rigtigt, at der var et møde,
hun ikke deltog i. Hun meldte afbud, fordi hun måtte melde sig ”syg” på grund af
corona-karantæne. Mødet blev derefter aflyst. I et andet tilfælde kunne hun ikke
blive at vente på, at sagsøgeren dukkede op, fordi hun skulle på arbejde. De havde
også kun den afsatte tid, idet der var andre møder bagef-ter.



/

22

Den eneste, der har truet med ikke at udleve Barn, har været sagsøgeren. Se-nest
for et par måneder siden, hvor hendes forældre var der, og hvor Barn havde været
syg. Der var også én gang, hvor han ikke udleverede. Barn var i vuggestue, men
hun var syg. Det regnede og blæste. Sagsøgte bad sagsøgeren køre Barn hjem til
sagsøgte. Det ville tage 30 sekunder for sagsøgeren, men et kvarter hver vej for
sagsøgte. De kunne imidlertid ikke blive enige, og så ville han ikke udlevere. Han
sagde, at han ellers ville køre Barn til By 4, og så kunne hun hente hende der
dagen efter, når det passede ham.

Sagsøgeren vil ikke svare på det, når sagsøgte spørger om, hvornår Barn senest
har været i bad. Hun får at vide, at hun må henvende sig til retten. Hvis hun vil
have uddybet, hvornår han vil udlevere Barn, er svaret det samme, at hun må gå til
retten. Han sender hende copy-paste-beskeder om, at hendes spørgsmål vil blive
besvaret ved næste afhentning/aflevering. Der er således ikke nogen dialog. Hun
må ikke spørge om noget. Hun spørger ham kun om ting, der ved-rører Barn.
Deres kommunikation kunne således blive bedre, hvis han svarede hende. Der kan
være brug for, at de taler sammen i forbindelse med overleve-ringen. Hvis hun
ringer, nægter han at ringe tilbage. De kan godt finde ud af at skrive en
overleveringsmail. Sagsøgte kunne dog godt tænke sig, at de også kunne tale
sammen, men det nægter sagsøgeren.

Det er rigtigt, at der var et virtuelt forældremøde, hun ikke deltog i. Hun havde
Barn, og det var lige i ulvetimen. I et andet tilfælde var det med fysisk frem-møde.
Hvis sagsøgeren er til stede, kan hun ikke være der og omvendt. De kan ikke
deltage begge to. Sagsøgeren har udtrykkeligt sagt, at han ikke ønsker no-gen
kontakt overhovedet. Det er derfor, han heller ikke ringer tilbage.

Sagsøgerens søster er Stilling 2, og når han er i Jylland med Barn, kigger søste-ren
på Barns tænder. Da Barn blev indkaldt første gang, sagde han, at han ville tage
sig af det. Sagsøgte har talt med ham om sut og et begyndende hul. Hun bad ham
kontakte tandlægen. Sagsøgeren svarede, at man først gjorde no-get, når hun var
tre år. Det er vigtigt, at det er oftere end én gang om året, at hun går til tandlæge,
så hun vænner sig til det. Hun synes, at det er fint, at sagsøgeren har taget teten i
forhold til det, når hans søster er Stilling 2.

Hun kan ikke svare på det sagsøgeren har forklaret om manglende overhol-delse
af aftaler. Sagsøgeren må komme med noget konkret. Hvis Barn er syg, så tager
sagsøgte udgangspunkt i, hvad der er bedst for hende.

Her til morgen havde Barn feber. Sagsøgte slog det ned med Panodil junior, men
hun kunne ikke aflevere hende i institution og kunne ikke finde nogen, der kunne
hjælpe inden for en time. Hun ringede derfor til sagsøgeren for at spørge, om han
kunne hjælpe. Han kunne heldigvis bede sin niece om at passe Barn. Hun tog
derfor en taxi til hans lejlighed og mødtes med niecen. De ken-



/

23

der ikke hinanden så godt. Barn begyndte at græde, da sagsøgte ville gå, og
sagsøgte var lige ved at tage en taxi hjem med Barn igen.

I forhold til Barns reaktioner tog hun det pænt i forbindelse med sagsøgtes
indlæggelse og ophold på Familiehus. Det var dog besværligt, da sagsøgeren næg-
tede at hente Barn på sygehuset. Barn har taget det forløb meget godt. Hendes
reaktioner i øvrigt har ikke noget med det at gøre.

Sagsøgte har sagt ja til al hjælp. Foreholdt vurderingen fra hospitalet om udred-
ning har sagsøgte forklaret, at det anførte er kopieret fra tidligere notater. Hun er
blevet udredt. Der er tale om Diagnose 2. Hun er i øvrigt tjekket for al psykisk
sygdom. Hun har ikke nogen baggrund med psykisk sygdom. Alle kan gå ned med
stress, og det gjorde hun, inden hun blev gravid. Hun har ikke stress nu.

Hendes bror er en del af hendes netværk. Hendes bror kunne ikke hente, da
sagsøgte blev indlagt. Han var vist på arbejde. Hele hendes netværk og hele
sagsøgerens netværk blev kontaktet. Hendes bror er Stilling 3. De har 24-ti-mers
vagter. Hendes familie ville gerne træde til, men det ville sagsøgeren ikke være
med til.

Hun vil gerne fremlægge sit vagtskema, hvis det er nødvendigt. Sagsøgeren sidder
på lur, og hun kan ikke besøge nogen i ejendommen. Barn har besøgt hende, mens
hun har været på arbejde. Hun lægger primært sine vagter, når hun ikke har Barn.
Hvis hun ikke kan have alle sine ting med hjem efter en vagt, går hun forbi senere
og henter dem. Hun og Barn går også tur med bor-gerens hund. Barn er ikke med
sagsøgte hele arbejdsdage.

Som udgangspunkt overholder hun, at de kun skal kommunikere via sms. En
overlevering skal være forsvarlig. Hvis det kan skrives kort, er sms fint, men hvis
der er noget mere omfattende, så er det bedre at snakke sammen. Hvis der er noget
nyt, så fremhæver sagsøgeren det, men ellers er det det samme, de sen-der til
hinanden. Nogle gange kan der dog være noget med medicin eller døgn-rytme.
Det skal således være på skrift, hvis det er muligt, men der skal også være en
dialog tilbage. De kan ikke gå i 18 år uden at have en dialog med hin-anden. Det
er uansvarligt over for Barn. De må kunne være voksne nok til at ringe til
hinanden. Sagsøgeren kan jo bare sige, hvornår Barn sidst har været i bad. De må
lægge stridsøksen til side og tage sig sammen. Oplysninger skal vi-deregives.
Sagsøgte ringer også til sagsøgeren. Det er ikke fordi, hun har lyst til det. Hun
ved, at det er ubehageligt, men hun gør det for Barns skyld.

Barns bopæl er hos sagsøgte. I alle udtalelser fremgår det, at hun er en pige, der
trives og har det godt. Sagsøgeren betaler hverken børnepenge eller for institu-



/

24

tion. Hun har hele ansvaret for det og sørger for, at hun forbliver en glad pige. Hun
er en modig pige i god udvikling.

Procedurer
Sagsøgeren har i processkrift af 15. november 2021 anført følgende til støtte for
sine påstande.

”BOPÆL
Det gøres gældende, at

Barn har altid været mest knyttet til sagsøger. Der foreligger i sa-gen
observationer og udtalelser fra det team af professionelle fag-
personer, der har fulgt familien igennem en længere periode. Af disse
kan det direkte udledes, at sagsøger har været den primære
omsorgsperson for Barn frem til den 15. november 2020. Barn er i
dag 2 år gammel. Det kan lægges til grund, jf. oplysningerne fra
Kommune 1, at sagsøger det første år af Barns liv har væ-ret Barns
primære omsorgsperson. Siden den 15. november 2020 har sagsøger
været Barns omsorgsperson på lige fod med sagsøgte. Sagsøger og
Barn har således samlet set den største følel-sesmæssige tilknytning
til hinanden - kigger man således på hele Barns liv, har sagsøger
været der langt mere for Barn end sagsøgte.

Sagsøger er berettiget bekymret for, om sagsøgte kan varetage for-
ældrerollen som bopælsforælder, idet sagsøgte ikke er lige så res-
sourcestærk som sagsøger. Med de risikofaktorer der i øvrigt er til
stede, set i relation til sagsøgtes personlige forhold, herunder foræl-
dreegenskaber, skal "personlige egenskaber" hos forældrene indgå
som en central del af vurderingsgrundlaget.

Sagsøger er bedst egnet til at sikre et samarbejde og sikre Barns
trivsel, samt en stabil hverdagsrytme.

Barn forbliver i øvrigt med bopæl hos sagsøger i sine vante omgi-
velser, herunder samme institution.

Afgørelsen skal ikke alene baseres på, hvordan Barns liv har set ud
siden samlivsophævelsen den 15. november 2020. Afgørelsen skal
tage højde for, hvorledes hele Barns liv har set ud. I den for-bindelse
skal det lægges til grund, og indgå med større vægt, at Kommune 1
anser sagsøger som primær omsorgsperson for Barn. Det skal
tillægges betydning, at Kommune 1 også har oplyst til sagen, at Barn
har været i trivsel på grund af



/

25

sagsøger. Der foreligger således i sagen observationer og udtalelser
fra det team af professionelle fagpersoner, der har fulgt familien
igennem en længere periode. Af disse kan det direkte udledes, at
sagsøger har været den primære omsorgsperson for Barn frem til den
15. november 2020.

Kommune 2 har et sparsomt kendskab til familien (Vi års tid),
hvorfor oplysningerne fra Kommune 1 må vægtes betydeligt højere.
Kommune 2 har ifølge det oplyste kun haft to timers samtale med
sagsøgte. Til sammenligning har Kommune 1 aflagt to besøg
ugentligt hos familien i en peri-ode på tolv måneder. I den
forbindelse skal det tillægges betyd-ning, at det primært er sagsøger,
som Kommune 1 har haft kontakten med, jf. s. 7 i Kommune 1's
afslutningsbrev af 15. april 2020.

Hele familiens historik taget i betragtning, gør at der er grund til at
ændre bopælsforholdene. Afgørelsen skal træffes ud fra, hvad der er
bedst for Barn, og medvirke til at sikre Barns trivsel. Det vil samlet
set være bedst for Barn at have bopæl hos sagsøger.

SAMVÆR
Det gøres gældende, at

det er bedst for Barn at have en base, henset til parternes konflikt-
fyldte samarbejde.

Får Barn ikke bopæl hos sagsøger, er det Barns bedste at have
samvær med sagsøger i en 7/7-ordning, henset til Barns meget tætte
relation til sagsøger.”

Sagsøgte har i processkrift af 14 november 2021 anført følgende til støtte for sine
påstande:

”Til støtte for den nedlagte påstand om at bopælen skal forblive hos
Mor og at der skal fastsættes en 4/10 ordning, gøres det gæl-dende,
at dette vil være det bedste for Barn.”

Parterne har i øvrigt frafaldet procedurer under sagen.

Familierettens begrundelse og resultat:
Efter en samlet vurdering af de fremkomne oplysninger, finder retten, at det er
bedst for Barn, at hun fortsat skal have bopæl hos sagsøgte, jf. forældre-
ansvarslovens § 4 og § 17.



/

26

Efter en samlet vurdering af Barns forhold, herunder senest udtalelsen fra vug-
gestuen, finder retten, at det er bedst for Barn, at hun har samvær med sagsø-geren
i en 7-7-ordning og i øvrigt som nedenfor bestemt, jf. forældreansvarslo-vens § 19
og § 21.

Hvis samværet ikke gennemføres, er der automatisk erstatningssamvær i over-
ensstemmelse med bekendtgørelse om forældremyndighed, barnets bopæl og
samvær m.v. § 9.

THI KENDES FOR RET:

Barn, født 2019, skal have bopæl hos Mor.

Barn skal have samvær med Far som følger:

Fra fredag i lige uger med afhentning i institution/skole/SFO til fredag i ulige uger
med aflevering i institution/skole/SFO.

Jul/Nytår
I lige år fra den 22. december med afhentning i institution/skole/SFO til den 27.
december, kl. 16.00.

I ulige år fra den 27. december, kl. 16.00, til den 2. januar med aflevering i insti-
tution/skole/SFO.

Sommerferie
Tre uger fordelt på to sammenhængende uger og yderligere en uge i skolernes
sommerferie.

Kan forældrene ikke blive enige om sommerferiesamværets placering, bestem-mer
Far placeringen af sin ferie først i de ulige år. Mor bestemmer placeringen af sin
ferie først i de lige år.

Den, der vælger først, skal give den anden forælder skriftlig besked om feriens
placering senest den 1. februar. Hvis fristen ikke bliver overholdt, må den an-den
forælder vælge først og skal give skriftlig besked senest den 1. marts.

Den, der vælger ferie, skal lægge ferien, således at den anden har mulighed for at
holde minimum to ugers ferie i træk med Barn.

Øvrige ferier/helligdage
Det almindelige samvær løber uden hensyn hertil.



/

27

Afhentning/aflevering
Er Barn ikke i institution/skole/SFO på afhentningsdagen, sker skiftet kl. 16.00
den pågældende dag. Den, der skal have Barn hjem til sig, henter hende på den
anden forælders bopæl.

Er Barn blevet syg om natten eller vågner syg på en afleveringsdag, så er hun hos
den forælder, hun vågner hos.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.

Dommer



/

 




/