Sag om forældremyndighed og samvær
Ret: Retten på Bornholm (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

RETTEN PÅ BORNHOLM
DOM

afsagt den 22. februar 2022

Sagen er behandlet for lukkede døre.

Sag BS-44409/2021-BOR

Mor 1
(beskikket advokat Finn Roger Nielsen)

mod

Mor 2
(beskikket advokat Peter Paldan Sørensen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretten har modtaget sagen den 19. november 2021.

Sagsøgerens påstande:
Sagsøgeren Mor 1 har fremsat påstand om, at sagsøgte Mor 2 skal anerkende, at
sagsøgeren og sagsøgte skal have fælles forældre-myndighed over Barn, født Dato
2017.

Sagsøgeren har endvidere fremsat en endelig påstand om samvær, hvorefter Barn
skal have samvær med sagsøgeren som følger:

Løbende samvær:
Weekend i ulige uger fra fredag kl. 14.00 (af hensyn til færgeafgang kl. 14.30),
hvor sagsøgeren afhenter Barn i institution, og hvor sagsøgeren herefter afle-



/

2

verer Barn til sagsøgte søndag kl. 16.00 (af hensyn til færgeafgang kl. 16.30) i
færgelejet i Ystad.
Feriesamvær:
Vinterferie: i ulige år i skolernes vinterferie fra fredag kl. 17.00 til søndag kl. 17.00
ni dage senere.

Påskeferie:
I lige år fra fredag før Palmesøndag kl. 17.00 til mandag 2. Påskedag kl. 17.00 ti
dage senere.

Sommerferie:
Hvert år hhv. syv sammenhængende dage samt fjorten sammenhængende dage i
skolemes sommerferie fra søndag kl. 17.00 til søndag kl. 17.00 hhv. syv dage
senere og fjorten dage senere.

Sommerferiens placering:
I ulige år har samværsforælderen fortrinsret til at vælge sommerferiesamværets
nærmere placering, hvilket skal meddeles bopælsforælderen skriftligt senest den l.
marts samme år. Gives meddelelse ikke inden for den anførte frist, så overgår
retten til at vælge til bopælsforælderen, som da skal vælge sit valg af sommerferie,
samværets placering inden den L april samme år.

I lige år har bopælsforælderen fortrinsret til at vælge sommerferie samt samvæ-rets
nærmere placering, hvilket skal meddeles samværsforælderen skriftligt se-nest den
1. marts samme år. Gives meddelelse ikke inden for den anførte frist, så overgår
retten til at vælge til samværsforælderen, som da skal meddele sit valg af
sommerferie, samværets placering inden den 1. april samme år.

Overholdes fortrinsretten ikke, således at den overgår til den anden forælder,
ændrer dette ikke på rækkefølge af, hvilken forælder der vælger først ved efter-
følgende ferieperioder. Således kan en forælder da være førstevælger flere år i
træk.

Efterårsferie:
I lige år i skolernes efterårsferie har samværsforælder fra fredag kl. 17.00 til søn-
dag kl. 17.00 ni dage senere.

Jul og Nytår:
I ulige år fra den 23. december kl. 17.00 til den 27. december kl. 17.00 har
samværsforælder samvær.

I lige år fra den 27. december kl. 17.00 til den 2. januar kl. 17.00 har samværsfor-
ælder samvær.



/

3

Løse helligdage, pinse, Kristi Himmelfartsdag og Store Bededag:
Hvis det løbende samvær falder op til eller i forbindelse med løse helligdage,
konverteres samværet til feriesamvær, ligesom samværet udvides til at omfatte
den/de pågældende løse helligdage, hvilket for så vidt angår Kristi Himmelfart
også omfatter fredagen. Det udvidede samvær begynder og slutter på samme
klokkeslæt og sted, som weekendsamværet.

Bortfald:
Det løbende samvær bortfalder helt, hvor samværet helt eller delvist ligger i
bopælsforælderens ferie med fællesbarnet i skoleferierne.

Automatisk erstatningssamvær:
Ved aflysning af løbende samvær, hvor aflysningen ikke er begrundet i
samværsforælderens forhold, har samværsforælderen ret til automatisk erstat-
ningssamvær på samme dag og i samme tidsramme i den efterfølgende uge set i
forhold til det aflyste samvær. Samværsforælderen skal hurtigst muligt - efter at
have modtaget oplysning om, at samværet er aflyst - meddele bopælsforæl-deren,
at denne ønsker sig at benytte af retten til erstatningssamvær. Ellers bort-falder
retten hertil. Hvis dette afslås af bopælsforælderen, har samværsforælde-ren 48
timer til at indbringe sin begæring for fogedretten, hvis samværet fast-holdes.

Sagsøgtes påstande:
Sagsøgte har for så vidt angår sagsøgerens påstand om fælles forældremyndig-hed
påstået sagen afvist, subsidiært påstået frifindelse.

Sagsøgte har for så vidt angår sagsøgerens påstand om samvær fremsat påstand
om, at der for tiden ikke fastsættes samvær.

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Sagsøgte er Barns biologiske mor og eneindehaver af foræl-dremyndigheden.

Statsforvaltningen har den 13. juni 2017 afslået at registrere sagsøgeren som Barn
medmoder. Det fremgår af Statsforvaltningens afslag: ”…

Statsforvaltningen finder ikke, at betingelserne for, at Mor 1 kan registreres
som medmor efter børneloven er opfyldt.

Af børnelovens $ 27a fremgår det, at en kvinde kan registreres som med-mor
tilet barn, der bliver født af en kvinde, der er behandlet med assisteret



/

4

reproduktion af en sundhedsperson eller under en sundhedspersons an-svar.
Forud for behandlingen skal der gives samtykke til behandlingen. Den
sundhedsperson, der forestår behandlingen eller under vis ansvar behand-
lingen udføres, skal også underskrive samtykket.

Efter bekendtgørelse om Statsforvaltningens behandling af sagerom fader-
skab og medmoderskab § 12, skal samtykke gives på en blanket godkendt af
Ankestyrelsen.

Under behandlingen af sagen er det oplyst, at der er tale om hjemmeinse-
mination, hvor der ikke har medvirket en sundhedsperson.

Statsforvaltningen har ved afgørelsen lagt vægt på, at der ikke har medvir-
ket en sundhedsperson, og at man ikke kan se bort fra det samtykkekrav, der
er i loven.

Statsforvaltningen har endvidere lagt til grund, at Mor 1 ikke selvkan
underskrive samtykke og erklæring om medmoder-skab i sin egenskab som
sundhedsperson, allerede ud fra almindelige reg-ler om habilitet.

…”

Sagsøgeren og sagsøgte har den 21. januar 2020 til Familieretshuset indgivet an-
søgning om forældremyndighed til andre end barnets biologiske forældre. Det
fremgår af ansøgningen:
”…

Vi, Mor 2 (biologisk mor) og Mor 1 (ved fødslen mamma) ønsker at ansøge
om at få fælles forældremyndighed over vores datter Barn. Vi mener begge
at det tjener Barn bedst ikke bare at have to stabile voksne forældre i hendes
liv i praksis, men også juridisk.

…”

På et møde den 28. februar 2020 i Familieretshuset trak sagsøgte ansøgningen for
sin del.

Af Familieretshusets brev den 10. marts 2020 til sagsøgte fremgår: ”…
Da du trak din ansøgning omkring godkendelse af aftale om fælles foræl-
dremyndighed efter Forældreansvarslovens § 13, stk. 2, har vi afsluttet den
del af sagsbehandlingen.



/

5

Vedrørende samvær mellem Barn og Mor 1 efter Forældreansvarslo-vens §
20 stk. 2, kan vi oplyse, at Mor 1 betragtes som Barns "nærmeste pårørende"
i lovens forstand.

Det medfører, at lovens øvrige regler omkring samvær også gælder for Mor
1, og at hun derfor sidestilles som "forælder", også selvom hun ikke er
registreret som medmor.

…”

Under familierettens behandling af sagen (model B), har Børnesagkyndig deltaget
under parternes afgivelse af forklaringer og familierettens forligsbestræbelser.

Forklaringer
Mor 1 har forklaret blandt andet, at hun har kendt sagsøgte siden 2012. De flyttede
sammen efter nogle måneder. De flyttede sam-men i sagsøgtes lejlighed på
Christianshavn, hvor de boede indtil de sammen købte huset i haveforeningen
Adresse 1. De blev gift i 2016. Da boede de stadig i lejligheden på Christianshavn.
Derefter flyttede de ud i haveforenings-huset. Samtidig var hun næsten
færdiguddannet som Uddannelse 1. Da de mødte hinanden, arbejdede sagsøgte i
køkkenet hos sin gudmor på Christianshavn, og ellers arbejdede sagsøgte som
Stilling 1. Senere er sagsøgte gået i gang med at arbejde med nogle kreative ting.
Efter de blev gift, ville de gerne have et barn sammen. De oprettede sig på
hjemmesiden ”Regn-buebarn.dk” og kom i kontakt med Person, som er donor til
Barn. Person kom hjem til dem og gjorde det han skulle i en kop på badeværelset,
hvorefter sagsø-geren med en engangssprøjte inseminerede sagsøgte. Inden de
overhovedet gik i gang optog de i en video hjemme hos Person, hvor de alle tre var
til stede, og hvor det klart blev ridset op, at Person udelukkende var donor og ikke
ville få et økonomisk eller dagligt ansvar i relation til barnet. Han ville godt være
tilgæn-gelig, når Barn blev gammel nok til at spørge efter ham, men han ville ikke
have forpligtigelser i forhold til hende. Det var aftalt, at sagsøgeren skulle være
registreret medmor, mens sagsøgte skulle være den biologiske mor og Person var
donor. Aftalen blev videodokumenteret af Person, men sagsøgeren er ikke i be-
siddelse af videoen. Sagsøgeren deltog i alle undersøgelser, der var under
graviditeten, ligesom hun også var med til fødslen. Sagsøgte var indlagt i en uges
tid op til fødslen, idet sagsøgte havde svangerskabsforgiftning. Efter de kom hjem,
fungerede de lige som så mange andre nybagte børnefamilier, men Barn blev ikke
ammet særlig længe, da sagsøgtes mælk ikke var fed nok, og Barn fik derfor flaske
i stedet for. Sagsøgte havde den fulde barsel, da sagsø-geren ikke var blevet
registreret som medmor. Sagsøgeren tog fri en uge lige ef-ter fødslen, hvor
sagsøgte var indlagt. I en kort periode efter fødslen arbejdede sagsøgeren
hjemmefra, men endte med at sige sit arbejde op for at gå hjemme med Barn.
Sagsøgeren oprettede en privat dagpleje, hvor hun havde et par



/

6

børn. Senere blev Barn også indkørt i denne, da hun var blevet gammel nok.
Sagsøgte genoptog ikke jobbet som Stilling 1. De havde en aftale om, at sagsøgte
skulle fokusere på sin Karriere i stedet. Sagsøgte har også taget en Uddannelse 2. I
perioden indtil de flyttede til Bornholm blev Barn passet af både sagsøgeren og
sagsøgte. Foreholdt bilag 2 forklarede sagsø-geren hun forstår det sådan, at fordi
hun selv inseminerede sin kone, hvorfor der ikke var en sundhedsperson til stede,
kan hun ikke betragtes som medmor. Foreholdt bilag 3 forklarede sagsøgeren, at
det altid har været planen, at Person kun skulle være donor, og at han kun skulle
stå til rådighed, hvis Barn øn-skede at tale med ham, når hun bliver ældre. Både
sagsøgeren og sagsøgte har altid begge været med til Barns lægebesøg mv. I
slutningen af 2019 besluttede de at flytte til Bornholm. De havde brug for at
komme ud af deres hamsterhjul. Sagsøgte ville gerne starte et Virksomhed 1. Det
var også billigere til for-målet at købe en gård på Bornholm. Der var kontakt
mellem Barn og Person det første stykke tid i perioden inden de flyttede til
Bornholm. Sagsøgeren hu-sker en episode, hvor Barn kom til skade, og Person
havde svært ved at finde ud af, hvad hans rolle var i dette og hvor meget kunne
han sige. Person og sagsøgte havde en kontrovers i flere dage, hvor de skrev frem
og tilbage indtil sagsøgte udelukkede Person og tilkendegav, at han ikke skulle
være en del af de-res datters liv. Sagsøgeren mener, at det skete i 2018. Før det
havde Person været på besøg til kaffe eller frokost for at se Barn, men havde ikke
samvær med hende. Person boede i By 1. Person er i dag gift med to børn og har
efterføl-gende fået 5 andre donorbørn. Ansøgningen om fælles forældremyndighed
(bi-lag 5) blev iværksat, fordi sagsøgeren og sagsøgte gik fra hinanden. Inden de
endeligt gik fra hinanden, ville de have ordnet det juridiske omkring Barn. De blev
sent i forløbet bekendt med, at de kunne dele forældremyndigheden, hvil-ket ingen
tidligere havde oplyst dem om. Det var sagsøgte, der indsendte bilag 5.
Familieretshuset bekræftede, at blanketten var underskrevet af dem begge (bilag
4). De var begge til møde i Familieretshuset den 21. februar 2020. Nu ville
sagsøgte ikke vedgå delt forældremyndighed, uanset hendes underskrift herpå. De
prøvede at aftale samvær og fik det tilrettelagt for en periode. Sagsøgeren flyttede
fra den fælles bopæl på Bornholm til Aalborg, hvor hun havde fundet en ny
kæreste. Hun boede i Aalborg i ca. et år og flyttede derefter tilbage til Kø-
benhavn, da forholdet i Aalborg ophørte. Mens hun var i Aalborg, facetimede hun
fast med Barn og havde også løbende samvær med Barn, hvilket dog
besværliggjordes af, at Corona brød ud i Danmark i februar/marts 2020 og med-
førte nedlukning. Samværet bestræbte de på fandt sted en gang i måneden.
Sagsøgeren rejste til Bornholm i forbindelse med samvær, også mens hun stadig
boede i Aalborg. På Bornholm lejede hun et hus, hvor hun og Barn kunne have
samvær i 1-2 overnatninger. Ellers foregik samvær i København hos deres gamle
naboer i haveforeningen, hvilket var et ønske fra sagsøgte, og hvor sagsøgeren
lejede sig ind, indtil hun fik sin egen lejlighed. Sagsøgeren har gen-nemført
samvær med Barn på Bornholm eller i København mindst 10 gange.



/

7

Sagsøgte har 5 eller 6 gange aflyst samvær. Sagsøgeren har mange gange efters-
purgt samvær, men har ikke fået noget svar eller fået at vide, at det ikke kan lade
sig gøre. Samværet med Barn har været meget naturligt og Barn er fal-det ret godt
ind i deres normale rytmer og relation. Sagsøgeren har ikke oplevet situationer,
hvor der har været behov for en grænsesætning. Det har gået stille og roligt, og
Barn har hygget sig og leget. Sagsøgeren og Barn har været for-skellige steder,
bl.a. i Zoologisk Have mv. og på naturlegeplads. Afleveringer har foregået ved, at
sagsøgeren og sagsøgte har drukket en kop kaffe sammen for at vise Barn, at der
ikke er noget farligt ved, at de sidder i samme rum. Barn lider af børneeksem, som
er behandlingskrævende med diverse cremer og salver. Nogle gange, når
sagsøgeren har haft Barn på samvær, har ekse-men været meget slem, hvorfor
sagsøgeren har smurt creme på i flere dage, hvorefter hævelserne er aftaget lidt.
Barn er kommet på samvær, hvor det tøj hun har haft på var beskidt og skiftetøjet
var beskidt, ligesom Barn heller ikke havde en tandbørste med. Det har været et
problem for sagsøgeren at se på, at der ikke blevet taget bedre hånd om Barn.
Sagsøgeren sagde til sagsøgte, at hun ikke skulle tænke over det med skiftetøj,
fordi sagsøgeren ville foretage indkøb, så Barn også havde en garderobe hos
hende. Sagsøgeren ved ikke, hvorfor sagsøgte stoppede samværene. Sagsøgte
blokerede for sagsøgeren på alle medier, så sagsøgeren ikke kunne kontakte
sagsøgte. Sagsøgeren rettede herefter henvendelse til Familieretshuset. Gården på
Bornholm blev købt af sagsøgeren og sagsøgte samt sagsøgte mor for 1/3 til hver.
Da de blev skilt, overdrog sagsøgeren sin 1/3 til sagsøgte og blev afregnet herfor.
Da de købte gården, flyttede tillige sagsøgtes mor og far også ind på gården.
Sagsøgtes far har adresse i en lejlighed i Adresse 2 i København, men han bor på
gården. Engang, hvor sagsøgtes far ikke havde styr på opbevaringen på gården af
sin hjertemedicin, blev der en konflikt mellem sagsøgeren og sagsøgtes far, da
hjer-temedicinen var efterladt i børnehøjde. Sagsøgtes far røg også pot dagligt.
Barn fik fat i hjertemedicinen og endte på akutmodtagelsen på Bornholms Ho-
spital. Sagsøgeren er med tanke på Barn fortsat bekymret over sagsøgtes fars
daglige potrygning. Det er påtalt over for kommunen og Familieretshuset, men
ingen har handlet på det. Efter at sagsøgeren flyttede fra Bornholm, har hun kun
været på øen i forbindelse med samvær. Hun skulle have været til et møde i
Familieretshuset i sommeren 2021, men det blev aflyst. Efterfølgende blev mø-det
afholdt digitalt. Sagsøgeren har fået lejlighed i København, og er ved at flytte ind.
Hun er også ved at tage kørekort. Hun har fået job på et bosted for
udviklingshæmmede i København. Hun kan ikke genkende noget af det som
Person har skrevet i sit indlæg den 1. november 2021. Han udtaler sig om noget
han ikke har været en del af. Sagsøgte har fortalt sagsøgeren, at Barn er begyndt at
spørge til sin far efter hun var startet i børnehave. Sagsøgeren ude-lukkes af
sagsøgte fra at deltage i mødet mellem Person, Barn og sagsøgte. Sagsøgeren føler,
at Person er drejet rundt på en tallerken. Sagsøgeren har opret-tet en forsikring, der
ved sagsøgerens død inden hun er x-antal år, vil blive ud-betalt til Barn. Hun har
også oprettet en børneopsparing til Barn, ligesom



/

8

hun også har skrevet testamente til fordel for Barn. Sagsøgeren og sagsøgte er
meget forskellige personer. Sagsøgte står for det fri og kreative, og sagsøgeren står
for det lidt mere samfundsborgerlige bl.a. at det er vigtigt, at man har en
uddannelse at falde tilbage på. Sagsøgeren vil gerne bidrage til, at Barn også får
den vinkel ind i sit liv. Hun føler ikke, at Person kan være en far for Barn. Han har
sin egen familie og har aldrig ageret som far over for Barn. Det er sagsøgeren, der
har været der fra starten af. Person har aldrig skiftet en ble eller haft Barn i bad.
Sagsøgerens forældre bor i Jylland. De blev skilt for mange år siden. Hun ser dem
til jul, nytår, påske og fødselsdage. Hun har 4 mindre søskende. De bor alle i
Jylland. Hun taler med sine søskende næsten hver dag. De har et tæt forhold. Hun
er ikke i et nyt forhold, men hun ses med en. Hun arbejdede ikke, da hun boede i
Aalborg, fordi skilsmissen tog hårdt på hende, og hun var derfor sygemeldt. Hun
har ikke andre børn. Hun og sagsøgte gik fra hinanden, fordi de ikke elskede
hinanden mere, og fordi sagsøgeren havde fundet en anden kæreste. Hun har en 1-
værelses lejlighed på 30 m2 med eget bad og køkken. Det er en lejelejlighed. Hun
begynder i sit nye job, når denne sag er overstået. Sagsøgeren har ikke haft
samvær med Barn siden juli 2021, og der har ikke været kontakt via telefon eller
facetime med Barn, idet sagsøgte har blokeret for sagsøgeren. Hun har ikke et
anstrengt forhold til sagsøgtes bror og mor. Hun deltager gerne i et forløb med
overvågede samvær.

Adspurgt af den børnesagkyndige har sagsøgeren forklaret, at Barn var ca. 2 -2½
år, da hun flyttede fra sagsøgte. Forinden var Barn et livsglad barn, om-end en
smule introvert. Hun oplever Barn som et glad barn og meget eventyr-lysten,
deltagende, kærlig og omsorgsfuld. Barn sov og spiste som andre børn og var nem
at trøste. Da sagsøgte flyttede til Aalborg, så hun Barn enten på Bornholm eller i
København for at være sammen med hende, men aldrig i Aal-borg. Hun har også
facetimet med Barn indtil sagsøgte blokerede hende. Det var højst en gang om
måneden, at hun så Barn fysisk. Det blev også besvær-liggjort af Corona,
aflysninger og manglende svar fra sagsøgte. De første gange var samværet med
Barn uden overnatning, men ellers har det været med overnatning. Det er gået
uden problemer, og sagsøgeren har sendt billeder til sagsøgte. Barn har flere gange
givet udtryk for, at hun savner sagsøgeren, både når de var sammen og på
facetime. Sagsøgeren er bange for, at Barn må-ske taber på det i det lange løb, hvis
tingene er for løse og at der ikke er nogen der vil hjælpe. Sagsøgte er ikke nogen
dårlig mor. Sagsøgerens familie har ikke som sådan noget forhold til Barn. Dog
har sagsøgerens ældste lillesøster og dennes to børn et tæt forhold til Barn. Hun
bestrider, at der skulle have været en episode i Virksomhed 2, som beskrevet af
sagsøgte. Sagsøgeren har aldrig råbt ad Barn eller andre børn. Da Barn klemte sin
finger ovnen, græd hun meget og sagsøgeren trøstede hende. Da Barn var faldet
lidt ned, tjekkede sagsøgeren leddene og ringede til vagtlægen for at høre, hvad de
skulle stille op. Hun fik at vide, at hun skulle give Barn en Panodil junior og se det
an til dagen efter. Person mente, at sagsøgeren i stedet skulle have givet Barn
ingefær.



/

9

Sagsøgte Mor 2 har forklaret blandt andet, at hun er uddannet Uddannelse 2 samt
Stilling 2. Hun og sagsøge-ren mødte hinanden og flyttede sammen i 2012 og
flyttede fra hinanden i fe-bruar 2020. Sagsøgte kan bekræfte sagsøgerens
forklaring om forløbet omkring beslutningen om at få et barn. Sagsøgte havde
gennem længere tid følt sig pres-set til at få et barn. Sagsøgte syntes også, at det
var vigtigt, at de lærte donoren at kende. De brugte en del måneder på at ses med
Person for at finde ud af, hvad han var for en person, inden de gik i gang med
projektet. Sagsøgeren har epi-lepsi, hvilket var bestemmende for, at det blev
sagsøgte, de valgte til at bære barnet. Inseminationen foregik som af sagsøgeren
forklaret. Der skulle 4 forsøg til før sagsøgte blev gravid. Ved de tre første forsøg
forestod sagsøgeren insemi-nationen. Da det var en voldsom oplevelse for
sagsøgte, valgte hun den fjerde gang selv at gøre det. Sagsøgte tog den fulde
barselsorlov. Hun mener, at sagsø-geren meldte sig syg, da sagsøgte var indlagt
med svangerskabsforgiftning, og at sagsøgeren tog fri i en eller to uger efter
fødslen. Sagsøgte var ret medtaget efter fødslen. Efter fødslen og de en til to ugers
fri vendte sagsøgeren tilbage på arbejdet. Efter et halvt år ville sagsøgeren gerne
etablere en privat pasningsord-ning i deres hjem. Sagsøgte havde en blandet
fornemmelse herom og følte sig også lidt presset til at gå i gang med projektet.
Sagsøgeren etablerede sin pri-vate børnepasning, da Barn var et halvt år gammel.
Sagsøgte var ked at, at hendes barsel blev fyldt op med to og siden tre børn. De
boede i haveforenin-gen på det tidspunkt. Efter barslen begyndte sagsøgte en
uddannelse som Uddannelse 2. Hun vendte også tilbage til handicapfaget, hvor
hun havde nattevag-ter for at få tingene til at hænge sammen. Det var ikke
sagsøgtes opfattelse, at sagsøgeren evnede at have 3 til 4 børn alene i den private
børnepasning. Sagsøgte hjalp derfor til hver dag. De besluttede at flytte til
Bornholm for at komme ud af ”hamsterhjulet” , og de ville gerne prøve noget
andet. Sagsøgte ville meget gerne ud af byen. De flyttede til Bornholm i december
2019. De købte gården sammen med sagsøgte mor med 1/3 til hver. Sagsøgtes mor
flyt-tede med. Stuehuset på gården er på 158 m2. Det blev opdelt, så hendes mor
havde sin egen bolig på 48 m2. Allerede da de flyttede til Bornholm gik det ikke
godt mellem sagsøgeren og sagsøgte, og kort før flytningen kunne sagsøgte
mærke, at deres forhold ikke ville vare. Hun måtte selv forestå pakningen i for-
bindelse med flytningen, da sagsøgeren lå syg med stress. Sagsøgte følte sig meget
alene. Hun kunne mærke, at konfliktniveauet blev højere og højere ikke kun
mellem dem, men også med sagsøgtes familie. Der var to episoder, som var
udslagsgivende for sagsøgte. Den ene var i Virksomhed 2 i By 2, hvor Barn ved en
lejlighed lagde sig på gulvet og græd, fordi hun ikke må få noget legetøj med
hjem, og hvor sagsøgeren tog fat i kraven på Barns tøj og løftede hende op så hun
nærmest blev kvalt og lagde Barn over skulderen og gik ud af Virksomhed 2, mens
sagsøgte skyndte sig efter. Nogle dage efter skulle Barn puttes, hvor sagsøgeren
forestod dette og sad vagt uden for værelset. Sagsøgte opfattede det som at
sagsøgeren var ret presset over, at Barn blev ved med at være vågen



/

10

og blev ved med at søge op og ud. Til sidst råbte sagsøgeren ad Barn og sagsøgte
kunne høre gråden ændre sig til at lyde hikstende og ulykkelig. Sagsø-geren forlod
værelset, mens sagsøgte gik ind og trøstede Barn. Sagsøgeren sagde noget i retning
af, at ”hvis du altid tager den på den måde, skubber du mig bevidst ud til at være
den onde og gøre dig til den gode” . Efter episoden sagde hun til sagsøgeren, at
hun ville skilles. Det var omkring juletid 2019. Sagsøgeren flyttede ud af forholdet
før den 15. februar 2020. Sagsøgte er senere blevet bekendt med, at sagsøgeren
allerede da havde en ny kæreste. De aftalte ikke noget konkret vedrørende. samvær
med Barn. Der er korrekt, at de sam-men indsendte ansøgningen til
Familieretshuset om fælles forældremyndighed. Sagsøgte underskrev den kun for
at få fred fra sagsøgerens pres. Alt var meget højspændt og ulykkeligt. I
begyndelsen gav sagsøgeren udtryk for, at hun gerne ville have, at Barn kom til
Aalborg, hvilket sagsøgte ikke ville have. Sagsøgte ville have, at der var mindre
transporttid for Barn. De blev enige om at mødes på Bornholm. Sagsøgte lagde
også vægt på, at Barn kunne være på samvær i en vant ramme hos deres tidligere
naboer i haveforeningen i København. Barn har haft samvær med sagsøgeren 7
gange. Første gang kom sagsøgeren til Bornholm, og samværet varede et par timer
over to dage på Område i By 2. De resterende gange har det været med
overnatning både på Bornholm og i København. Når samværet har været i
København, har sagsøgte også været i København. Samværene ophørte i april
2021. Facetimesamtalerne ebbede ud i juni. Samværet ophørte, fordi sagsøgte
begyndte at se nogle bekymrende ting hos Barn. Sagsøgte blev kontaktet af
sagsøgerens ekskæreste, der fortalte, at sagsøgte havde grund til at være bekymret
for Barn. Sagsøgte er ikke indstil-let på, at der skal være samvær mellem Barn og
sagsøgeren på nuværende tids-punkt. Det vil ikke tjene Barns bedste. Barn er et
følsomt barn, men er nu i en rigtig god udvikling, efter at sagsøgte traf
beslutningen og at afbryde samværene med sagsøgeren. Barn har været et
ængsteligt barn, som har haft svært ved at vise fremmede tillid. Det har slidt
unødigt hårdt på Barn. Barn gemte sig under bordet før facetimesamtalerne. Barn
har haft svært ved at være alene, og at sagsøgte gik fra hende, men det går rigtig
godt nu. Sagsøgte har et tæt samarbejde med børnehaven. Barn begyndte hos en
privat børne-passer i By 3, da Barn var 2½ år gammel. Derefter begyndte hun i
børneha-ven. Sagsøgte har haft et tæt samarbejde både med børnepasseren og nu
børne-haven. Det sidste halve år har Barn kunnet sove selv på eget værelse, og er
tryg ved at tage på legeaftaler med nogen, og hun begynder at have tillid til at åbne
op for de mennesker, der kommer på gården. Sagsøgte har ikke en ny kæ-reste.
Hun passer sin forretning og bor fortsat sammen med sin mor på gården. Sagsøgtes
mor er førtidspensionist og arbejder som Stilling 3 ved Kirke 1, Kirke 2 og Kirke
3. Sagsøgtes far bor ikke hos sagsøgte. Han har været der meget, navnlig i
coronatiden. Han er hjertepatient og er fysisk sårbar og har passet me-get på, men
han bor i København. Det er korrekt, at han ryger pot, men hun vil ikke beskrive
det som et misbrug. Hun antager, at han ryger pot et par gange om ugen. Det er
korrekt, at der var en episode, hvor sagsøgeren fortalte, at



/

11

Barn sad med sagsøgtes fars hjertemagnyler, der havde ligget i en skuffe højt oppe.
Ved eftertælling konstateredes, at Barn ikke havde indtaget nogen af pillerne,
hvilket en blodprøve på akutmodtagelsen bekræftede. Der har altid været et
anstrengt forhold mellem sagsøgeren og sagsøgtes far. Sagsøgerens forhold til
sagsøgtes mor har været fint. Sagsøgerens forhold til sagsøgtes bror har været
svingende. Sagsøgtes økonomi er lille, men god. Hun omsatte for om-kring
200.000 kr. i 2021 og forventer at komme op på 300.000-350.000 kr. i år. Hun har
”vind i sejlene” på sit Virksomhed 3 og Virksomhed 4 har antaget 4 af hen-des
Udeladt, og der er et marked for Terapi på Bornholm. Sagsøgte synes, at
sagsøgerens beskrivelse af Barn ved aflevering, hvor hun skulle have haft beskidt
tøj på og ubehandlet eksem, er meget groft formuleret. Det er er korrekt, at Barn
har børneeksem. Det er også korrekt, at det udløses i perioder. Sagsøgte har aldrig
set Barn med blodskorper bag ørerne eller lig-nende. Barn kradser sig meget, når
hun har det. Efter anvisning fra lægen er der altid tale om en afvejning af, om man
skal gennemtvinge at smøre et Barn ind eller lade det være som det er. Sagsøgte
har haft en rigtig fin kontakt til Barn også selv om det er smertefuldt for hende at
blive smurt ind, når eksemen har været voldsom. Hvis man ikke holder pauser fra
hormon-cremen, kan det ifølge lære og apotek senere få dårlige følger. Hun
genkender ikke, at Barn skulle være blevet afleveret i beskidt tøj. Hun kan sagtens
have glemt tandbør-sten en enkelt gang. Da Barn klemte fingeren i ovnen, og
sagsøgeren gav hende en panodil, blev sagsøgeren meget spids og sagde, at det var
hende der havde en faglig uddannelse, og det var hende, der var hendes mor.
Sagsøgeren og Person råbte ad hinanden. Sagsøgte kunne mærke, at for at hun og
Barn kunne være i det og have fred, var hun nødt til at skubbe enten Person eller
sagsøgeren ud. Hun valgte at skubbe Person ud, da hun levede sammen med
sagsøgeren. Sagsøgte har efterfølgende talt meget med Person. Allerede fra be-
gyndelsen har Person vist Barn interesse. Han kom også på besøg som den før-ste
efter fødslen, og de besøgte ham et par dage senere til hans fødselsdag. De er
kommet i hinandens hjem, indtil hun fandt at måtte vælge Person fra og sagsø-
geren til. Kreativt set minder Person og sagsøgte minder mere om hinanden end
sagsøgeren gør. Hvis hun gav Person ret i noget, og hun ikke talte sagsøgerens sag,
skældte sagsøgeren hende ud. Hendes far har egen lejlighed i København, men har
været meget af tiden på Bornholm. Når hun har formuleret, at hele fa-milien
flyttede til Bornholm, var det også hendes bror. De skulle have stedet op at stå. Det
var en gammel gård, og der var meget at lave. Det første halve år var de alle på
ejendommen hele tiden for at sætte den i stand. Coronaen gjorde det heller ikke
nemmere. Hendes bror bliver 44 år til april og bor for sig selv. Han har ikke
helbredsmæssige eller psykiske udfordringer. I en udtalelse af 27. sep-tember 2021
er Barn beskrevet som en ængstelig pige med hyppig og utrøste-lig gråd. Barn er
heldigvis ikke længere sådan. Der er pædagoger, som Barn føler sig tryg ved,
ligesom hun også interagerer mere og mere med de andre børn. Barn har
legeaftaler både hjemme og hos andre. Det er lidt sværere hos andre, men hun er
dog begyndt at kunne være hos to andre fra børnehaven. På



/

12

nuværende tidspunkt er det ikke relevant med samvær til sagsøgeren. Hvis ret-ten
desuagtet træffer bestemmelse herom, kan hun blive nødt til det, men hun ville
være ked af det på sit barns vegne. Samvær er ikke relevant, før Barn selv er
gammel nok til selv at kunne udtrykke, at hun gerne vil se sagsøgeren, velsagtens
omkring 8-9 års alderen. Hun mener ikke, at det vil tjene Barns bedste at skulle se
sagsøgeren på nuværende tidspunkt. Da sagsøgeren og sagsøgte boede sammen,
var det huslige så som tøjvask og madlavning en fæl-les opgave. Hun følte sig
presset til at skrive under på en aftale om fælles foræl-dremyndighed. I
mellemtiden blev sagsøgte bekendt med, at sagsøgeren i læn-gere tid havde haft en
forhold, mens de var gift og hvor længe det havde stået på. Hun havde derfor
mistet tilliden til sagsøgeren. Et barn har ikke nødvendig-vis ret til to forældre,
men har ret til de bedste forældre. Det er et hårdt arbejde at være enlig mor. Hun
ville nyde at kunne aflevere sit barn et sted, hvor sagsøgte ville være tryg ved det,
så sagsøgte kunne få den ro. Hvis Barn skulle betale en pris for, at sagsøgte kunne
få den frihed som enlig mor, ville hun ikke kunne se sig selv i øjnene. Sagsøgte
forklarede endvidere, at hun ikke har taget stoffer. Også et eventuelt overvåget
samvær i Familieretshusets regi for at få genetableret en relation til den sociale
forældre vil være en meget unødvendig indgriben i Barns liv. Sagsøgeren har ikke
vist sig som en stabil forælder. Det ville være at udsætte Barn for yderligere svigt.
Sagsøgte kan på de sociale medier se, at sagsøgeren igen har en kæreste i
Nordjylland. Samvær – overvåget eller ej – er for risikofyldt for Barn i Barns
nuværende alder.

Adspurgt af den børnesagkyndige har sagsøgte forklaret, at hun er bekymret for
sagsøgerens evner som forælder og for sagsøgerens temperament, og om
sagsøgeren formår at støtte Barn på den rigtige måde. Hun mener, at det på den
lange bane vil have voldsomme omkostninger for Barn at være for meget sammen
med sagsøgeren. I de to år, hvor de boede sammen udviklede Barn sig fint om end
lidt stille. Sagsøgte har været meget hjemme, da sagsøgeren drev sin private
dagpleje, og hun har været vidne til, at sagsøgeren har råbt og skreget ind i
hovedet på børnene og sat børn ind i et tilstødende lokale, når for-ældrene var gået,
og hvor børnene sad og skreg. Sagsøgte har set ekstrem for-skelsbehandling og har
været set ting i sagsøgerens adfærd, som sagsøgte skammer sig meget over.
Sagsøgtes mor aflaster sagsøgte en gang i mellem. Sagsøgtes mor og Barn har et
godt forhold. De spiser sammen 5-6 gange om ugen og har nogle fælles rutiner.
Barn ser også sagsøgtes bror rigtig meget. Sagsøgte syntes, at det er meget
sigende, at sagsøgeren hellere ville flytte til Aalborg end blive på Bornholm i
nærheden af Barn. Sagsøgte mener ikke, at det har nogen betydning i Barns liv, at
hun ikke ser sagsøgeren mere. Barn har oplevet et svigt, hvilket sagsøgte har
mærket. Barn har været meget for-virret især omkring facetime, som var meget
intenst i starten med 3 gange om ugen. Det blev meget omfattende og hele tiden,
og sagsøgte syntes, at det blev svært for Barn at være i. Sagsøgte har virkelig gjort
sig umage for, at sagsøge-ren og Barn så hinanden og bevarede en relation som
ikke var facetime.



/

13

Sagsøgte har i forløbet presset Barn på en måde, som hun i dag fortryder. Hun har
brugt meget lang tid på at samle Barn op. Når der var samvær og sagsøgeren
sagde, at det havde været uproblematisk, var det ikke bagefter uproblematisk. Hvis
Barn skal have samvær med sagsøgeren, må sagsøgte få noget hjælp til at
forberede Barn bedst muligt. Sagsøgte er meget ked af det forhold hun har været i
og de oplevelser, hun har haft i forholdet.

Familierettens begrundelse og resultat

Ad sagsøgerens anmodning om fælles forældremyndighed.
Forældreansvarslovens § 13, stk. 2, fastsætter, at forældremyndigheden ved af-tale,
der er godkendt af Familieretshuset eller familieretten kan overføres til an-dre end
forældre.

Efter parternes forklaring og oplysningerne i Familieretshusets brev af 10. marts
2020, lægger retten til grund som ubestridt, at parterne på tidspunktet, hvor an-
søgning om forældremyndighed til andre end barnets biologiske forældre blev
indgivet til Familieretshuset, havde aftalt, at sagsøgeren skulle have del i foræl-
dremyndigheden, men at sagsøgte under Familieretshusets behandling af an-
søgningen fragik aftalen for sin del, hvorfor Familieretshuset ikke godkendte af-
talen.

Da en aftale om forældremyndighed efter § 13, stk. 2, skal godkendes af Famili-
eretshuset eller familieretten for at være gyldig, og da familieretshuset ikke har
godkendt parternes aftale, idet sagsøgte fragik denne inden godkendelsen, samt da
familieretten ikke finder grundlag for i forældreansvarslovens § 13, stk. 2, at
godkende den fragåede aftale mod sagsøgtes ønske, frifinder familieretten
sagsøgte for sagsøgerens påstand om fælles forældremyndighed.

Ad sagsøgerens anmodning om samvær.
Forældreansvarslovens § 20, stk. 2, bestemmer, at der kan fastsættes samvær for et
barn med andre end forældre, eksempelvis en social forælder.

Efter de foreliggende oplysninger, herunder parternes forklaringer om Barns
tilknytning til sagsøgeren under parternes samliv og ved Barns samvær med
sagsøgeren i en periode efter samlivsophævelsen, finder retten, at sagsøgeren må
anses for en social forælder for Barn, og retten finder det efter de forelig-gende
oplysninger om tilknytningen indtil sagsøgte foranledigede samvær og anden
kontakt afbrudt bedst for Barn, at en tilknytning mellem Barn og sagsøgeren
genetableres gennem en samværsordning.

Da der siden juni 2021 ikke har været samvær eller anden kontakt mellem Barn og
sagsøgeren, og da der i en længere periode forud for samværsophøret kun blev
praktiseret samvær i et meget begrænset omfang, finder retten det



/

14

bedst for Barn, at der til brug for fastsættelse af det nærmere omfang af en
samværsordning afholdes en række overvågede samvær i Familieretshusets regi
som nærmere bestemt nedenfor.

Når samværene er gennemført, indgiver Familieretshuset en rapport om sit ind-
tryk af forløbet af de overvågede samvær, hvorefter familieretten træffer afgø-relse
om det fortsatte samvær.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte Mor 2 frifindes for sagsøgeren Mor 1's påstand om fælles
forældremyndighed over Barn, født Dato 2017.

Barn skal med ca. 3 ugers mellemrum have 5 overvågede samvær uden
overnatning med Mor 1 i Familieretshusets regi efter Familieretshusets nærmere
bestemmelser om samværenes længde og pla-cering.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.



/

 




/