Sag om, hvorvidt sagsøgerne som følge af urigtige eller bristede forudsætninger kan træde tilbage fra deres beslutning i 2011 om omvalg fra FSP Pensions ordning med ydelsesgaranti til sagsøgt... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Aftaler;
Sager med en værdi over 1 mio kr.;

/

ØSTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 5. juli 2022

Sag BS-57519/2019-OLR, sag BS-57529/2019-OLR, sag BS-57554/2019-OLR,
sag BS-57555/2019-OLR, sag BS-57571/2019-OLR, sag BS-57592/2019-OLR,
sag BS-57651/2019-OLR, sag BS-57654/2019-OLR og sag BS-57685/2019-OLR

(4. afdeling)

Sagsøger 1,
Sagsøger 2,
Sagsøger 3,
Sagsøger 4,
Sagsøger 5,
Sagsøger 6,
Sagsøger 7,
Sagsøger 8
og
Sagsøger 9
(advokat Kristian Torp for alle)

mod

AP Pension Livsforsikringsaktieselskab
(advokat Pernille Sølling og advokat Georg Lett)

Landsdommerne Olaf Tingleff, Kim Holst og Beth von Tabouillot har deltaget i
sagernes afgørelse.



/

2

INDHOLDSFORTEGNELSE

A. INDLEDNING 4 

B. PÅSTANDE 5 

C. SAGSFREMSTILLING 13 

1. Parterne 13 

2. Sagsøgernes oprindelige pensionsordning i FSP Pension og

den ordning, som de omvalgte til ved pensionsvalget i 2011 13 

3. Pensionsvalg i 2009 i FSP Pension 21 

4. Interessegruppen ”Pensionist i FSP” / ”FSP medlem i AP Pension”

. Perioden indtil pensionsvalget i 2011 26 

5. FSP Pensions ”styrkelse af levetiden” i december 2010 28 

6. Finanstilsynets indførelse i december 2010 af benchmark

for levetidsforudsætninger 32 

7. Pensionsvalget i 2011 i FSP Pension og
Finanstilsynets undersøgelse af en række pensionsselskaber bl.a.
FSP Pension 46 

8. Udsendelse af supplerende materiale og medlemmernes 
mulighed for fornyet stillingtagen til pensionsvalget i 2011,
herunder at fortryde omvalg til markedsrenteproduktet 80 

9. FSP Pensions meddelelse til pensionerede medlemmer i december
2011 89 

10. FSP Pensions årsrapport for 2011, fusionen med AP Pension i
2012 mv. 91 

11. FSP Pensions og AP Pensions breve i 2012 om regulering samt
AP Pensions anmeldelser af ændringer i det tekniske grundlag i
2012 og 2013 93 

12. Finanstilsynets undersøgelser i 2013-2014. AP Pensions
nedreguleringer af pensionsydelser i januar 2014 98 

13. Forbrugerombudsmanden og spørgsmålet i 2014 om forældelse 108 

14. Ankenævnet for Forsikrings afgørelser i september 2015 111 

15. Udvælgelsen af de ni prøvesager og de ni sagsøgeres
individuelle forhold 118 
15.1 Sagsøger 1 (BS-57519/2019-OLR) 118

15.2 Sagsøger 2 (BS-57529/2019-OLR) 118

15.3 Sagsøger 3 (BS-57554/2019-OLR) 119

15.4 Sagsøger 4 (BS-57555/2019-OLR) 119

15.5 Sagsøger 5 (BS-57571/2019-OLR) 119



/

3

15.6 Sagsøger 6 (BS-57592/2019-OLR) 119

15.7 Sagsøger 7 (BS-57651/2019-OLR) 120

15.8 Sagsøger 8 (BS-57654/2019-OLR) 120

15.9 Sagsøger 9 (BS-57685/2019-OLR) 120

15.10 AP Pensions opgørelser 120

D. SYN OG SKØN 127 

E. FORKLARINGER 158 

Sagsøger 1 158 

Sagsøger 2 160 

Sagsøger 3 161 

Sagsøger 4 163 

Sagsøger 5 164 

Sagsøger 6 166 

Sagsøger 7 167 

Sagsøger 8 168 

Sagsøger 9 170 

Vidne 5 172 

Vidne 1 180 

Vidne 2 186 

Vidne 4 190 

Vidne 6 193 

Vidne 7 194 

Advokat Vidne 3 196 

Skønsmand 196 

F. RETSGRUNDLAGET 203 

G. ANBRINGENDER 210 

Sagsøgerne 210 

Sagsøgte 245 

H. LANDSRETTENS BEGRUNDELSE OG RESULTAT 262



/

4

A. INDLEDNING

Sagerne er anlagt ved Københavns Byret henholdsvis den 28. maj 2019 (BS-
57519/2019-OLR, BS-57529/2019-OLR, BS-57554/2019-OLR, BS-57555/2019-
OLR, BS-57571/2019-OLR, BS-57592/2019-OLR og BS-57654/2019-OLR) og
den 29. maj 2019 (BS-57651/2019-OLR og BS-57685/2019-OLR).

Ved kendelse af 12. august 2019 er sagerne henvist til behandling ved landsret-ten
efter retsplejelovens § 226, stk. 1.

Sagerne, der er udtaget som prøvesager ud af i alt 176 anlagte og henviste sa-ger,
drejer sig om et pensionsvalg for medlemmerne i FSP Pension i 2011.

Sagsøgerne havde i forbindelse med deres ansættelse i en bank eller sparekasse
fået oprettet en overenskomstbestemt pensionsordning i FSP Pension baseret på et
såkaldt gennemsnitsrenteprodukt, som indeholdt en garanti for udbetaling af
pension.

I forbindelse med FSP Pensions gennemførelse af et pensionsvalg for medlem-
merne i 2011 valgte sagsøgerne at skifte til det af bestyrelsen anbefalede mar-
kedsrenteprodukt, som ikke indeholdt en sådan garanti. Der er enighed om, at
sagsøgerne fik oplysning om og var klar over, at de mistede garantien ved at
omvælge til markedsrenteproduktet, og at de overtog investeringsrisikoen.

Sagerne drejer sig i første række om, hvorvidt sagsøgernes omvalg er ugyldigt og
kan tilsidesættes eller ændres i medfør af enten aftalelovens § 33 eller § 36 eller
som følge af urigtige eller bristende forudsætninger.

Sagsøgerne har til støtte herfor overordnet gjort gældende, at de i forbindelse med
omvalget ikke blev oplyst om, at de overtog risikoen for levetidsforudsæt-
ningerne, at FSP Pensions levetidsforudsætninger allerede på tidspunktet for
pensionsvalget var utilstrækkelige, hvilket FSP Pension var bekendt med, og at
dette medførte, at deres pensionsydelser ad flere omgange blev nedsat, første gang
i januar 2014 med virkning fra april 2014.

Endvidere drejer sagerne sig om, hvorledes sagsøgerne skal stilles økonomisk i
tilfælde af, at omvalget tilsidesættes eller ændres, eller at FSP Pension – nu AP
Pension – har pådraget sig et erstatningsansvar som følge af mangelfuld råd-
givning.

Forud for nærværende retssager havde samtlige 176 sagsøgere deltaget i et
gruppesøgsmål mod AP Pension anlagt af Foreningen Gruppesøgsmål ved Kø-
benhavns Byret den 14. juni 2016, der ved kendelse af 28. juni 2017 admitterede



/

5

gruppesøgsmålet og henviste sagen til behandling ved landsretten. Ved kendel-se
af 12. juni 2018 afviste Østre Landsret imidlertid gruppesøgsmålet.

B. PÅSTANDE

Sagsøger 1 (BS-57519/2019-OLR, prøvesag nr. 5) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 1 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en pen-
sionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med markedsren-te,
er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 1.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 1.200.000 kr. på Sagsøger 1's pensionsde-
pot.

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 900.000 kr. på Sagsøger 1's pensionsdepot.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 1 et mindre beløb efter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 1 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 1's pensionsde-
pot.

Sagsøger 2 (BS-57529/2019-OLR, prøvesag nr. 6) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 2 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med
markedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 2.

Subsidiært:



/

6

AP Pension tilpligtes at indsætte 2.883.834 kr. på Sagsøger 2's
pensionsdepot.

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 1.100.000 kr. på Sagsøger 2's
pensionsdepot.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 2 et mindre beløb efter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 2 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 2's pensionsdepot.

Sagsøger 3 (BS-57554/2019-OLR, prøvesag nr. 9) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 3 fo-retog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med mar-
kedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 3.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 3 at betale 214.925 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 26.448,29 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021 og af
29.787 kr. fra den 1. januar 2022, mere subsidiært fra udtagelse af stæv-ning,
mest subsidiært af 185.138 kr. fra den 23. februar 2022 og af 29.787 kr. fra
indlevering af processkrift af 19. april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 474.611 kr. på Sagsøger 3's pensions-depot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 3 at betale 185.138 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 26.448,29 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021, me-
re subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23. febru-ar
2022 til betaling sker.

Mere subsidiært:



/

7

AP Pension tilpligtes at indsætte 100.000 kr. på Sagsøger 3's pensions-depot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 3 at betale 107.180 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 15.311,43 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021, me-
re subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært den 23. februar 2022
til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 3 et mindre beløb efter ret-tens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 3 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 3's pensionsdepot.

Sagsøger 4 (BS-57555/2019-OLR, prøvesag nr. 1) har endeligt ned-lagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 4 fo-retog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med mar-
kedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 4.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 4 at betale 13.383 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2020, subsidiært fra den 1. januar
2021, mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært af 7.972 kr.
fra den 23. februar 2022 og af 5.411 kr. fra indlevering af processkrift af 19.
april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 1.349.348 kr. på Sagsøger 4's pen-
sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 4 at betale 7.972 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2020, subsidiært fra den 1. januar
2021, mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mere subsidiært:



/

8

AP Pension tilpligtes at indsætte 1.000.000 kr. på Sagsøger 4's pen-
sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 4 at betale 9.930 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2020, subsidiært fra den 1. januar
2021, mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 4 et mindre beløb efter ret-tens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 4 med tillæg af ren-te fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 4's pensionsdepot.

Sagsøger 5 (BS-57571/2019-OLR, prøvesag nr. 2) har en-deligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 5 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med
markedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 5.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 5 at betale 242.600 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 25.408,86 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021 og af
64.738 kr. fra den 1. januar 2022, mere subsidiært fra udtagel-se af stævning,
mest subsidiært af 177.862 kr. fra den 23. februar 2022 og af 64.738 kr. fra
indlevering af processkrift af 19. april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 2.105.596 kr. på Sagsøger 5's
pensionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 5 at betale 177.862 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 25.408,86 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mere subsidiært:



/

9

AP Pension tilpligtes at indsætte 800.000 kr. på Sagsøger 5's pensionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 5 at betale 316.735 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra 1. januar 2014, subsidiært med sædvan-lig
procesrente af 45.247,86 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23. fe-
bruar 2022 til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 5 et mindre beløb efter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 5 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 5's pensionsdepot.

Sagsøger 6 (BS-57592/2019-OLR, prøvesag nr. 8) har ende-ligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 6 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med
markedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 6.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 6 at betale 397.185 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 48.443,00 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021 og af
58.084 kr. fra den 1. januar 2022, mere subsidiært fra udtagelse af stævning,
mest subsidiært af 339.101 kr. fra den 23. februar 2022 og af 58.084 kr. fra
indlevering af processkrift af 19. april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 1.269.791 kr. på Sagsøger 6's
pensionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 6 at betale 339.101 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 48.443,00 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.



/

10

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 400.000 kr. på Sagsøger 6's pensionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 6 at betale 391.972 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 55.996,00 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 6 et mindre beløb ef-ter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 6 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 6's pensionsdepot.

Sagsøger 7 (BS-57651/2019-OLR, prøvesag nr. 3) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 7 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelses-garanti til en pensionsordning med mar-
kedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 7.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 7 at betale 176.364 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 20.929,42 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021 og af
29.858 kr. fra den 1. januar 2022, mere subsidiært fra udtagelse af stæv-ning,
mest subsidiært af 146.506,00 kr. fra den 23. februar 2022 og af 29.858 kr.
fra den 19. april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 611.549 kr. på Sagsøger 7's pen-sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 7 at betale 146.506 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 20.929,43 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021, me-
re subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23. febru-ar
2022 til betaling sker.



/

11

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 200.000 kr. på Sagsøger 7's pen-sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 7 at betale 184.405 kr. med tillæg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sædvanlig
procesrente af 26.343,57 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021, me-
re subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23. febru-ar
2022 til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 7 et mindre beløb efter ret-tens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 7 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 7's pensionsdepot.

Sagsøger 8 (BS-57654/2019-OLR, prøvesag nr. 7) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 8 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med
markedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 8.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 1.551.875 kr. på Sagsøger 8's
pensionsdepot.

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 700.000 kr. på Sagsøger 8's pensionsdepot.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 8 et mindre be-løb efter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 8 med tillæg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet ind-sættes på Sagsøger 8's
pensionsdepot.



/

12

Sagsøger 9 (BS-57685/2019-OLR, prøvesag nr. 4) har endeligt nedlagt følgende
påstande:

Principalt:
AP Pension tilpligtes at anerkende, at det omvalg, som Sagsøger 9 foretog i
foråret 2011 om med virkning fra den 1. juni 2011 at overgå fra en
pensionsordning med ydelsesgaranti til en pensionsordning med
markedsrente, er ugyldigt.

AP Pension tilpligtes at retablere den pensionsordning, der inden omval-get
den 1. juni 2011 var gældende for Sagsøger 9.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 9 at betale 260.449 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 34.504,14 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021 og af
18.920 kr. fra den 1. januar 2022, mere subsidiært fra udtagelse af stævning,
mest subsidiært af 241.529 kr. fra den 23. februar 2022 og af 18.920 kr. fra
indlevering af processkrift af 19. april 2022 til betaling sker.

Subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 875.984 kr. på Sagsøger 9's pen-sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 9 at betale 241.529 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 34.504,14 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mere subsidiært:
AP Pension tilpligtes at indsætte 100.000 kr. på Sagsøger 9's pen-sionsdepot.

AP Pension tilpligtes til Sagsøger 9 at betale 336.583 kr. med til-læg af
sædvanlig procesrente fra den 1. januar 2014, subsidiært med sæd-vanlig
procesrente af 48.083,29 kr. fra hver den 1. januar i årene 2015 til 2021,
mere subsidiært fra udtagelse af stævning, mest subsidiært fra den 23.
februar 2022 til betaling sker.

Mest subsidiært:
AP Pension tilpligtes at erstatte Sagsøger 9 et mindre beløb efter rettens
skøn, således at beløbet udbetales til Sagsøger 9 med til-læg af rente fra den
23. februar 2022, og/eller at beløbet indsættes på Sagsøger 9's pensionsdepot.



/

13

Sagsøgte, AP Pension Livsforsikringsaktieselskab, har nedlagt påstand om
frifindelse.

C. SAGSFREMSTILLING

1. Parterne 

Sagsøgerne i såvel de ni prøvesager som de øvrige sager er nuværende og tidli-
gere ansatte i banker og sparekasser, som igennem deres ansættelse fik oprettet en
overenskomstbestemt pensionsordning i Finanssektorens Pensionskasse (herefter
FSP Pension), der var et medlemsejet pensionsselskab for ansatte i fi-
nanssektoren.

Når der herefter refereres til ”sagsøgerne” , menes der alene de ni sagsøgere i
prøvesagerne.

På tidspunktet for det i sagen omhandlede omvalg i 2011 var to af de ni sagsø-gere
gået på pension – Sagsøger 7 og Sagsøger 3 – mens én – Sagsøger 9 – gik på
pension under omvalgsforløbet. De øvrige seks sagsø-gere var erhvervsaktive på
omvalgstidspunktet; Sagsøger 6 gik dog på pension et par måneder efter omvalget.
I dag er det alene Sagsøger 1, der fortsat er erhvervsaktiv.

Sagsøgte, AP Pension Livsforsikringsaktieselskab (herefter AP Pension), er det
fortsættende selskab efter en fusion i 2012 mellem FSP Pension og AP Pension,
der også var et medlemsejet pensionsselskab.

Samtlige aktier i AP Pension ejes således af Foreningen AP Pension f.m.b.a., hvis
medlemmer ifølge de nugældende vedtægters § 3, stk. 1, er forsikringsta-gerne
med opsparing i AP Pension samt i livs- og pensionsforsikringsselskaber, som
direkte eller indirekte ejes af AP Pension. Ifølge vedtægternes § 3, stk. 2, udøves
medlemmernes indflydelse på foreningens drift gennem valg af delege-rede, som
udgør generalforsamlingen, der er foreningens højeste myndighed, jf. vedtægternes
§ 5.

2. Sagsøgernes oprindelige pensionsordning i FSP Pension og den ordning, 
som de omvalgte til ved pensionsvalget i 2011

Der er ikke for landsretten fremlagt dokumenter med udtømmende beskrivel-ser af
indholdet af og regelgrundlaget for sagsøgernes oprindelige pensions-ordninger –
der var såkaldt garanterede pensionsprodukter/gennemsnits-renteprodukter – i FSP
Pension eller for den pensionsordning, som sagsøgerne valgte om til ved det i
sagen omhandlede pensionsvalg i 2011 – der var et så-



/

14

kaldt markedsrenteprodukt. Der er f.eks. ikke fremlagt dokumenter med oplys-
ninger om, hvorledes pensionsudbetalingerne beregnes på de forskellige ord-
ninger, og hvori den ”garanti” , der eksisterede på de oprindelige pensionsord-
ninger, nærmere består.

For så vidt angår indholdet af og regelgrundlaget for de(n) oprindelige pen-
sionsordning(er) er der således alene fremlagt ”Pensionsregulativ” gældende fra
den 14. april 2011 for to pensionsordninger kaldet henholdsvis ”FSP Gen-nem-
snitsrente” og ”FSP Traditionel” , hvori de overordnede bestemmelser om
ordningerne er beskrevet. Regulativerne omtales nedenfor.

Det er ikke oplyst, hvilken af disse to ordninger de respektive sagsøgere har været
omfattet af indtil omvalget i 2011.

Parterne er i deres seneste processkrifter fremkommet med nogle overordnede
beskrivelser af pensionsordningerne, hvorom de imidlertid ikke er ganske eni-ge.

I sagsøgernes fælles opsamlende processkrift af 23. februar 2022 er således an-ført
bl.a.:

” 4.1 De forskellige produkter

4.1.1 Gennemsnitsrente med ydelsesgaranti

Forud for omvalget i 2011 havde alle sagsøgerne en pensionsopsparing på
gennemsnitsrente med ydelsesgaranti.

De væsentligste kendetegn for sådanne pensionsopsparinger er, at pen-
sionsopsparingen mindst forrentes med en fast rente (kontorente/
grundlagsrente), og at kunderne er sikret en minimumsudbetaling på
pensionstidspunktet (ydelsesgaranti).

Både grundlagsrenten og ydelsesgarantien fastsættes i forbindelse med
pensionens oprettelse hhv. i forbindelse med de enkelte forøgelser af
pensionen.

…

At ydelsesgarantien sikrer en minimumsudbetaling, afspejles blandt andet
ved, at kundens pension kan opskrives i år, hvor pensionsselska-bet opnår
et væsentligt bedre afkast end hvad der er indregnet i ydel-sesgarantien.
Udbetalingen kan således på pensionstidspunktet blive større end
ydelsesgarantien.

Da forudsætningen for en opskrivning er et væsentligt afkastmæssigt
overskud, afhænger det i høj grad af renteudviklingen, om den enkelte
pensionskunde kan se frem til større udbetalinger på pensionstidspunk-tet.
Det har været kendetegnende for produkter med ydelsesgaranti, at



/

15

der i dette årtusinde kun sjældent har været grundlag for opskrivnin-ger.

Et pensionsprodukt på gennemsnitsrente med ydelsesgaranti er således
kendetegnet ved sikkerhed, forudsigelighed og en høj grad af tryghed for
økonomien.

Til gengæld får kunderne sjældent - særligt i dag med det lave renteni-
veau - større afkast end det garanterede, og opsparingen vokser derfor
ikke meget i løbet af den periode, der opspares i.

4.1.2 Markedsrente

Med et produkt med markedsrente investeres kundens opsparing i
markedet i henhold til den risikoprofil, den enkelte kunde har valgt.

Afkastet afhænger derfor til dels af, hvordan midlerne investeres, og i høj
grad af udviklingen i markedet. Da kunden selv vælger sin investe-
ringsprofil - typisk i mellem 3 eller flere standardrisikoprofiler - kan der
være store individuelle forskelle på den enkelte pensionskundes afkast.

Der vil således være et større udsving i afkastet fra år til år end med
gennemsnitsrenteproduktet og ingen garant[i] for en minimumsudbeta-
ling, men der er til gengæld mulighed for et større afkast og dermed en
større årlig udbetaling.

Fra pensionstidspunktet udbetales kundens depot løbende over den
forventede pensionslevetid. Ved beregningen af den månedlige udbeta-
ling indgår pensionskassens skøn over kundens forventede levetid og over
det forventede fremtidige afkast på pensionsdepotet. Typisk be-regnes
ydelsen årligt, således at den månedlige udbetaling hvert år re-guleres i
overensstemmelse med pensionsselskabets forventning og med det
formål, at det samlede depot fordeles ligeligt over hele kun-dens
pensionisttilværelse.

Et pensionsprodukt på markedsvilkår er således kendetegnet ved en
mindre grad af sikkerhed, forudsigelighed [og] tryghed for økonomien
(hvor graden af usikkerhed i vidt omfang afhænger af den enkelte kun-des
valg af risikoprofil).

Til gengæld får kunderne historisk set over en længere årrække et posi-tivt
afkast på pensionsopsparingen, og det er derfor også i dag alminde-ligt, at
alle yngre pensionskunder anbefales at foretage deres pensions-opsparing
på et produkt med markedsrente.

4.1.3 Beslutning om omvalg

…

Meget simpelt kan det forklares sådan, at pensionsselskabet ved et pro-
dukt med gennemsnitsrente, uanset hvilken alder kunden forventes at få,
er forpligtet til at udbetale det garanterede beløb fra pensionering til



/

16

død. Den forventede alder beregnes på tidspunktet for pensionsaftalens
indgåelse og altså ud fra de forudsætninger, der gjaldt på det tidspunkt.

Hvis garantien er stillet ud fra en forudsætning om, at kunden havde en
restlevetid på 15 år efter pension, men levetidsforudsætningerne efter-
følgende ændrer sig, så det ved pensionsalderen forventes, at kunden har
en restlevetid på 20 år, er det pensionsselskabet, der skal bære den
økonomiske byrde heraf - hvilket konkret sikres med ekstra hensættel-ser.

Med et produkt på markedsrente er der ingen garanti for minimums-
udbetaling, og en ændring i levetidsforudsætningerne vil derfor give
udslag i den estimerede årlige udbetaling.

Ved overgangen fra et produkt med ydelsesgaranti til et produkt på
markedsvilkår uden garanti overtager kunden risikoen for de fremtidi-ge
ændringer i levetiden, hvilket i ovenstående eksempel indebærer, at de
opsparede midler skal strække sig over 5 år længere end med det
garanterede produkt, hvilket alt andet lige medfører en reduktion af den
årlige ydelse. Hvor stor reduktionen bliver, afhænger af en række konkrete
faktorer, men FSP Pension har selv i kommunikationen med selskabets
kunder regnet med, at en forlængelse af den forventede leve-tid med 1 år
giver en reduktion af den årlige pensionsudbetaling på 5%
…”

I sagsøgtes opsamlende processkrift af 24. marts 2022 er bl.a. anført:

”FSP Pensions grundlag og produkter

…

6. Før 2007 blev alle medlemmer optaget i en traditionel gennemsnits-
rentepensionsordning, der indeholdt en garanti for størrelsen af al-
derspensionen (ydelsesgaranti). Pensionsordningen indeholdt imid-
lertid ikke – som fejlagtigt anført i sagsøgernes opsamlende proces-
skrift – nogen garanti for en årlig forrentning (rentegaranti), …

…

8. Fra 2007 blev alle nye FSP-medlemmer optaget i en markedsrente-
pensionsordning. I en markedsrentepensionsordning bliver årets
gevinst eller tab på investeringerne ført direkte på depotet, og der er
som udgangspunkt ikke nogen garanti for depotets størrelse eller
udbetalingerne. Størrelsen af udbetalingerne beregnes ved over-
gangen til alderspension og herefter en gang årligt på grundlag af
størrelsen af depotet, det til Finanstilsynet anmeldte beregnings-
grundlag for markedsrentepensioner og de forudsætninger for
fremtidig forrentning og levetider mv., der er gældende på dette
tidspunkt. …

Sagsøgernes oprindelige pensionsprodukt



/

17

9. Sagsøgernes oprindelige produkt var en gennemsnitsrentepension
med garanterede pensioner som beskrevet ovenfor. Ifølge lov om
finansiel virksomhed § 20 skal pensionsforsikringer tegnes på
grundlag af et (beregnings)teknisk grundlag, der skal anmeldes til
Finanstilsynet, og G82-grundlaget er det grundlag, som – den stør-ste
del af – sagsøgernes pensionsordninger hviler på. Den følgende
beskrivelse dækker dog også de senere grundlag, som også indgår i
sagsøgernes pensionsordninger …

10. Grundlaget beskriver, hvilken præmie, der skal betales for at føre til
en bestemt ydelse ved pensionering. Grundlaget opererer med for-
udsætninger om fremtidig forrentning af indbetalingerne, risici vedr.
sygdom og død og de nødvendige omkostninger til admini-stration af
ordningen. Jo højere renteforudsætning og jo lavere for-udsat
dødelighedsrisiko, jo større udbetalinger kan der fås for samme
præmie.

11. Renteforudsætningen i grundlaget – kaldt grundlagsrenten – var
oprindeligt på 2,75 % for de fleste sagsøgere og således mere forsig-
tig end det øvrige marked, der var baseret på G82 med en (højere)
grundlagsrente på 4 ½ %. Det forudsattes altså ved beregningen af
ydelsen, at præmieindbetalinger forrentes med 2,75 % %, for at der er
penge nok til at betale pensionen, når den forfalder. På omvalgs-
tidspunktet i 2011 var markedsrenten ikke langt fra 2,75, men der
erkendtes en risiko for, at den faldt yderligere, og i takt med det blev
grundlagsrenten sænket for nytegninger herunder forøgelser af
forsikringssummen på eksisterende policer gennem forsikrings-
tagernes lønforhøjelser mv. Markedsrenten faldt rent faktisk yderli-
gere.

12. Kundens indbetalinger med tillæg af renter og med fradrag af om-
kostninger og betaling for forsikringer mv. bogføres på en konto
kaldet depotet. I regnskabet optager selskabet et passiv svarende til
pensionsforpligtelsen, kaldet hensættelsen. Størrelsen af hensættel-
sen er underlagt offentligretlig regulering. Der er ikke nødvendig-vis
overensstemmelse mellem størrelsen af depotet og hensættelsen. På
daværende tidspunkt (2010) foretoges denne reservehensættelse på
porteføljen som helhed og ikke på de enkelte policer.

…”

I en brochure, som FSP Pension udsendte til medlemmerne i forbindelse med det i
sagen omhandlede pensionsvalg i 2011 (jf. nærmere nedenfor), er der i øv-rigt bl.a.
anført følgende ordforklaring:

” Traditionel pension med gennemsnitsrente: Der er indregnet en
grundlagsrente i dine pensionsydelser. Du får en stabil forrentning af din
opsparing, fordi der i de gode år lægges overskud til side, som der kan
trækkes på i de magre år. Afkastet udjævnes altså over tid. Herved
udvikler dit depot sig jævnt, også selvom markedet giver et negativt af-
kast i perioder.



/

18

Ydelsesgaranti: Der er indregnet en grundlagsrente i din pension.
Grundlagsrenten er beregningsteknisk og giver en såkaldt aktuarmæs-sig
ydelsesgaranti for en fast årlig udbetaling. Ydelsesgarantien kan til-
bagekaldes, hvis forudsætningerne for beregningen ændrer sig.

…

Investering på markedsrente: Ved investering på markedsrente in-
dregnes ikke en grundlagsrente. Renten følger det afkast, der kan opnås på
de finansielle markeder. Du får tilskrevet et positivt afkast, men du bærer
ligeledes selv risikoen for eventuelle tab.”

I det ovenfor omtalte pensionsregulativ fra 2011 for ”FSP Traditionel” er bl.a.
fastsat:

”Formål

§ 1. Pensionsregulativets formål er at give en fremstilling af de juridiske
og forsikringstekniske regler for afdeling FSP Traditionel. Reglerne har
hjemmel i Pensionskassens Vedtægt [ikke fremlagt].
…

Medlemmer

§ 2. Afdeling FSP Traditionel er lukket for løbende nytilgang. … Med-
lemmer er de personer, som ved udgangen af 2009 var omfattet af afde-
ling B.1, B.2, B.3, B.4, B.5 eller A, og som ikke har valgt at overgå til af-
deling FSP Markedsrente efter de derom gældende regler, … Medlem-
mer, som har valgt sig over til afdeling FSP Gennemsnitsrente eller af-
deling FSP Markedsrente, kan have besvaret rettigheder i henhold til dette
regulativ.
…

Pensionsbidraget i henhold til tilslutningsaftale samt overførsler af
pensionsmidler

§ 4. Pensionsbidraget er det obligatoriske beløb, som af arbejdsgiveren på
egne og medlemmets vegne indbetales til Pensionskassen efter fradrag af
arbejdsmarkedsbidrag.
Stk. 2. Medlemmet er berettiget til at overføre pensionsmidler til forø-
gelse af pensionstilsagnet efter generelle regler fastsat af bestyrelsen mod
afgivelse af tilfredsstillende helbredsoplysninger.

…

Pensionernes virkemåde

§ 8. Pensionerne er alene baseret på indbetalinger i henhold til § 4 …,
bonus i henhold til det til enhver tid gældende bonusregulativ [ikke
fremlagt] som er anmeldt til Finanstilsynet, samt de pensionsrettighe-der,
der knytter sig til den til medlemmets pensionsordning hørende andel af
de særlige bonushensættelser (FSP BonusKapital).



/

19

…

Størrelsen af pensionerne og ydelserne

§ 10. Pensionerne og ydelsernes størrelse og værdi beregnes i overens-
stemmelse med det til enhver tid gældende tekniske grundlag, som er
anmeldt til Finanstilsynet.
…
Stk. 3. Ydelsernes størrelse fremgår af den Konto- og Pensionsoversigt,
som tilsendes hvert medlem primo året.

Alderspension

§ 11. Ret til alderspension indtræder fra den 1. i måneden, efter at et
medlem er fratrådt pensionsberettigende stilling, dog tidligst fra den 1. i
måneden, efter medlemmet når efterlønsalderen, …, og senest 15 år ef-ter
at medlemmet når efterlønsalderen. Alderspensionen forfalder sid-ste
gang den 1. i den måned, hvori den pensionsberettigede afgår ved døden.
Stk. 2. Alderspensionen består af en livsvarig alderspension og af en 10-
årig alderspension (forhøjet alderspension). Begge alderspensioner star-ter
udbetaling samtidig.
Stk. 3. Medlemmer kan, i henhold til generelle regler fastsat af bestyrel-
sen, vælge andre udbetalingsformer på udbetalingstidspunktet, herun-der
at den forhøjede alderspension kan anvendes til forhøjelse af den
livsvarige alderspension.
Stk. 4. Indtil overgangen til alderspension kan medlemmet skriftligt …
frasige sig retten til forhøjet alderspension, for så vidt angår fremtidige
bidrag til den 10-årige alderspension, hvorefter den forhøjede alders-
pension højst kan udgøre værdien af bidragene indtil frasigelsen, med
tillæg af bonus- og rentetilskrivning.”

I det ovenfor omtalte pensionsregulativ fra 2011 for ”FSP Gennemsnitsrente” er
bl.a. fastsat:

”I. INDLEDENDE FÆLLESBESTEMMELSER

Formål

§ 1. [Stk. 1 er identisk med § 1, stk. 1, i regulativet for FSP Traditionel]
…

Medlemmer

§ 2. Afdeling FSP Gennemsnitsrente er lukket for løbende nytilgang. …
Medlemmer er de personer, som ved udgangen af 2009 var omfattet af
afdeling FSP Gennemsnitsrente, og som ikke har valgt at overgå til af-
deling FSP Markedsrente efter de derom gældende regler. …
…
Stk. 3. Afdeling FSP Gennemsnitsrente omfatter tillige medlemmer af
Pensionskassens afdelinger A og B.1 til B.5 (nu FSP Traditionel), hvis de



/

20

pågældende i henhold til reglerne herfor har foretaget omvalg til afde-ling
FSP Gennemsnitsrente, jf. Vedtægtens § 4.

…

Pensionsbidraget i henhold til tilslutningsaftale samt overførsler af
pensionsmidler

§ 4. [Identisk med § 4 i regulativet for FSP Traditionel]

…

Pensionernes virkemåde

§ 6. [Stk. 1 er indholdsmæssigt identisk med § 8, stk. 1, i regulativet for
FSP Traditionel]
Stk. 2. Af det obligatoriske pensionsbidrag, jf. § 4, stk. 1, anvendes 2/3 til
ydelserne på basisdækningen, … På basisdækningen, som beskrives under
afsnit II, er invalidepensions- og dødsfaldsdækningen samt rate-pensionen
obligatorisk, mens børnepensionsdækningen og bidrag til den livsvarige
alderspension er valgfri. Den øvrige del af de obligatori-ske
pensionsbidrag, jf. § 4, stk. 1, anvendes på tillægsdækningen, som
beskrives under afsnit III.
…

Pensionernes størrelse

§ 8. [Stk. 1 er indholdsmæssigt identisk med § 10, stk. 1 og 3, i regulati-
vet for FSP Traditionel]
…

Pensionsalder

§ 9. … For pensionsordninger oprettet før den 1. maj 2007 er den nedre
pensionsalder for pensionsudbetaling det fyldte 60. år.

…

II. BASISDÆKNING

…

Ratepension ved pensionering eller død

§ 13. Ratepension kan udbetales til medlemmet fra den 11. i måneden,
efter medlemmet når efterlønsalderen, … Udbetalingen kan udsættes med
eller uden bidragsbetaling, dog længst indtil 15 år efter at med-lemmet når
efterlønsalderen.
Stk. 2. Ratepensionen udbetales som en sum i lige store rater månedligt
over en 10-årig garantiperiode.
Stk. 3. Hvis medlemmet dør, før udbetalingen af ratepensionen er påbe-
gyndt, udbetales værdien af opsparingen på ratepensionen over en 10-årig
garantiperiode fra medlemmets død, … Hvis medlemmet dør, efter



/

21

udbetalingen af ratepensionen er påbegyndt, fortsætter udbetalingen i
resten af den i stk. 2 beskrevne 10-årige garantiperiode. De begunstige-de
kan konvertere ydelsen til et engangsbeløb.
…

Valgfri livsvarig alderspension

§ 14. Livsvarig alderspension udbetales fra udbetalingen af den 10-årige
ratepension, jf. § 13, er ophørt. Alderspensionen bortfalder ved med-
lemmets død.
Stk. 2. Ved alderspensionering som 65-årig udgør den livsvarige alders-
pension beregningsteknisk halvdelen af den tarifmæssige ratepension på
basisdækningen ved alder 65 år, medmindre bidrag har været fra-valgt.
Ved andre pensioneringstidspunkter foretages en individuel ak-tuarmæssig
omregning.
…”

3. Pensionsvalg i 2009 i FSP Pension

FSP Pension besluttede i 2009 at tilbyde de medlemmer, som havde et gennem-
snitsrenteprodukt, og som endnu ikke var fyldt 60 år eller gået på pension, at
omvælge til et markedsrenteprodukt. Valget vedrørte desuden de forsikrings-
dækninger, der indgik i ordningen.

FSP Pension fik kommunikationsbureauet Advice A/S til at gennemføre en fo-
kusgruppeundersøgelse forud for pensionsvalget. I afrapporteringen af 2. april
2009 fra Advice A/S til FSP Pension er bl.a. anført følgende:

”1. RESUMÉ

Helt overordnet tyder fokusgrupperne på, at kunder på FSP Pension
generelt har en lidt større indsigt i pension end kunder på A/B-ordning.
Selve indstillingen til egen pensionsordning, omvalget og kommunika-
tion af omvalget tegner sig Imidlertid meget ens på tværs af ordninger-ne.

Vigtigste fund:

· Pension opleves af flertallet af respondenterne som et vigtigt, men
uoverskueligt område, som de kun beskæftiger sig med i det
omfang, det er nødvendigt.

· Omvalget vækker nogen skepsis ift. FSP’s dagsorden - især pga.
sammenfaldet med finanskrisen. Dog reageres der positivt på, at
FSP følger med tiden og giver kunderne mulighed for mere flek-
sibilitet.

· Et skift til markedsrenteprodukt appellerer i udgangspunktet ik-ke
til den overvejende del af respondenterne, som hælder til
trygheden på et gennemsnitsrenteprodukt. Tendensen er, at de,



/

22

som er åbne for et markedsrenteprodukt, har indsigt i pension
og/eller investeringer.

· Valgmaterialet skal fungere som en appetitvækker ift. uddyben-de
information på hjemmesiden og beregningsnøgle på hjem-
mesiden.

· Baggrunden for omvalget og dets timing skal forklares helt åbent
og transparent.

· Omvalget skal fremlægges som en vigtig beslutning, men ikke
med en anbefaling om at vælge markedsrenteprodukt.

· Et tilbud om bonus ved skift til markedsrenteprodukt vil signa-
lere, at FSP er desperate efter at komme ud af garantierne.

· De ordninger, man kan vælge mellem, skal sammenlignes i en
præcis fremlægning af forskellene mellem dem og af fordele og
ulemper ved dem hver især.

· Materialet må meget gerne understøttes af kommunikation i ar-
bejdspladsmiljøet.

· Personlige tal er helt afgørende for respondenterne ift. at træffe
beslutning om ny pensionsordning. Her er det bemærkelsesvær-
digt, at respondenterne imidlertid er fint tilfredse med, at disse tal
ligger på nettet, og at de i valgmaterialet får et log in hertil samt et
standardeksempel.

…

3. INDSTILLING TIL PENSION

Fokusgrupperne peger på:
Pension opleves generelt som vigtigt, men, af de fleste, samtidig som tørt,
komplekst og uoverskueligt. Tendensen er, at respondenterne for-holder
sig så lidt som muligt til deres pension. Engagementet stiger dog med
alderen og med indsigt i området.

…

· Pensionsopsparing anerkendes som en vigtig del af livet, men hos
mange hæmmes interesse og engagement af flere faktorer:

o Den tidsmæssige afstand: Ligger pensionsalderen langt
ude i fremtiden, opleves pension som noget meget fjernt,
som er svært at forholde sig til på et tidligere tidspunkt i
livet.

o Kompleksiteten: De fleste arbejder ikke med pension og
investering i deres stillinger. De ved ikke ret meget om det
og føler sig usikre på området.

o Attraktivitet: Selv om respondenterne selv er bankansatte,
og de fleste dagligt arbejder med tal, opleves pension af de
fleste som noget tørt og kedeligt at beskæftige sig med.



/

23

· Grad af engagement i egen pension hænger nært sammen med
grad af indsigt i pension/investeringer og med alder. Jo nærmere
respondenterne er på pensionsalderen, og jo mere indsigt de har
om pension/investeringer, des mere interesserer de sig for deres
pension.

· De allerfleste respondenter kender ikke navnet på deres egen
pensionsordning.

…

5. INDSTILLING TIL MARKEDSRENTEPENSION

Fokusgrupperne peger på:
I udgangspunktet appellerer et skift til markedsrenteprodukt ikke til den
overvejende del af respondenterne, som foretrækker trygheden på et
gennemsnitsrenteprodukt. Tendensen er, at de, som er åbne for et
markedsrenteprodukt, har indsigt i pension eller investeringer.

…

· Nogle af de respondenter, som har pensions- og investeringsind-
sigt, kan se det fordelagtige i at slippe for at betale for garantien
for at have mere at investere. Samtidig påpeger disse responden-
ter, at tiden, pga. finanskrisen, måske netop er gunstig til inve-
steringer, fordi markedet ser ud til at have fremgang foran sig.
Disse respondenter argumenterer desuden med, at garantien al-
ligevel kun er der, så længe FSP er solvent, og at man altså i sid-
ste ende ikke har garanti for garantien.

…

6. BEGREBSAFKLARING

Fokusgrupperne peger på:
Det er Advices opfattelse, at de kunder, der deltog i fokusgrupperne,
generelt har et større kendskab tit pension end kunder fra andre pen-
sionskasser. Alligevel gives der generelt udtryk for et ønske om be-
grebsafklaring i kommunikationsmaterialet i forbindelse med omvalget.
Ord som 'markedsrente', 'gennemsnitsrente' og 'garanti' er ikke com-mon
sense for alle.

…

8. FREMLÆGGELSE AF OMVALG

…

NEUTRAL FREMLÆGGELSE/ANBEFALING

Fokusgrupperne peger på:



/

24

I forhold til om FSP skal fremlægge valget mellem de to nye ordninger
neutralt eller med en anbefaling af den ene ordning, er det store flertal af
respondenterne enige: FSP bør afholde sig fra at give en anbefaling.

…

9. PERSONLIGE TAL

Fokusgrupperne peger på:
Samtlige respondenter er enige om, at muligheden for at forholde sig til
personlige tal danner et meget vigtigt grundlag for at træffe beslutning i
forbindelse med omvalget. De personlige tal behøver dog ikke fremgå i
det skriftlige informationsmateriale, hvis blot der er adgang til dem
gennem log in på FSP’s hjemmeside.

…”

Den 17. september 2009 offentliggjorde FSP Pension pensionsvalget. I den of-
fentliggjorte meddelelse er bl.a. anført:

”Bestyrelsen i FSP Pension anbefaler kunderne at tage aktivt stilling til,
om FSP Markedsrente er den pensionsordning, som de ønsker i fremti-
den. Det kan have stor betydning, hvilket pensionsvalg du træffer. Du
opfordres derfor til at sætte dig grundigt ind i, hvad du kan vælge imel-
lem, og til at træffe det valg, der passer bedst til dig, din familiesitua-tion
og dit temperament.”

FSP Pensions bestyrelse fremkom således ikke med en anbefaling om, at kun-
derne burde foretage omvalg til markedsrenteproduktet.

FSP Pension udsendte standardbreve til de kunder, der blev tilbudt pensions-
valget. Af det udaterede brev, der efter det oplyste blev sendt til kunder i FSP
Pensions afdeling B – den afdeling, som alle ni sagsøgere efter det oplyste hav-de
deres pensionsordning i – fremgår bl.a.:

”I FSP har vi hele tiden fokus på at kunne tilbyde vores kunder en kon-
kurrencedygtig pensionsordning. FSP er ejet af kunderne, hvilket bety-
der, at FSP kun varetager kundernes interesser. Kunderne i FSP har
dermed indflydelse på deres pensionsordning. På årets generalforsam-ling
vedtog kunderne dels at tilbyde alle mulighed for FSP Markedsren-te, dels
at reducere omkostningerne til administration. Det sker gennem
Pensionsvalg 2009 og en sammenlægning af vores eksisterende pen-
sionsordninger.

Du skal vælge mellem to pensionsordninger
FSP imødekommer nu en række kunders ønske om at tilbyde FSP Mar-
kedsrente, der er en mere tidssvarende pensionsordning end den, de har i
dag. FSP Markedsrente er den ordning, som alle nye kunder au-tomatisk
er kommet på siden 2007 Som navnet indikerer, er det en mar-
kedsrenteordning, hvor du ikke betaler for garantier på opsparingen,



/

25

og du selv kan vælge, hvordan du ønsker, at din pensionsopsparing skal
investeres. Du kan også vælge FSP Traditionel, som ligner den ordning,
du har i dag - i afdeling B. Ligegyldigt hvilken ordning du fo-retrækker,
anbefaler vi dig, at du tager et aktivt valg. Du skal derfor vælge mellem to
pensionsordninger:

FSP Markedsrente eller FSP Traditionel”

Til brug for medlemmernes beslutning vedrørende omvalget udarbejdede FSP
Pension bl.a. to brochurer med oplysninger om omvalget. I den ene brochure er
bl.a. anført:

”Hvorfor et pensionsvalg?

Du får et valg
Vi giver dig mulighed for at vælge en ny pensionsordning, der er mere
fleksibel og i tråd med de seneste års udvikling.

…

Markedsrente eller Gennemsnitsrente
FSP's bestyrelse har besluttet at gennemføre Pensionsvalget, fordi flere af
vores kunder ønsker at skifte til en markedsrenteordning for deri-gennem
at opnå en række fordele. Derfor anbefaler bestyrelsen, at du tager et
aktivt valg og sætter dig godt ind i valgmaterialet, før du be-slutter,
hvilken ordning der passer dig bedst.

Du bestemmer
Valget er dit og helt personligt, og der er en række faktorer, der spiller ind.
Det er vigtigt, at du vælger ud fra en samlet betragtning, hvor du tager
udgangspunkt i din egen livssituation, din samlede økonomi og dit
temperament.

Før du beslutter, hvilken af de to ordninger du vil have, bør du tænke over,
hvor stor fleksibilitet og sikkerhed du ønsker i din pensionsord-ning.

…

… Hvis du intet aktivt foretager dig, vil du fortsætte med FSP Gennem-
snitsrente.

…

Hvad er forskellen på de to ordninger?
I FSP Markedsrente har du selv indflydelse på, hvordan pengene skal
investeres. Det har du ikke i FSP Gennemsnitsrente. Dækningerne i de to
ordninger er ens, f.eks. din invalidepension, børnepension og døds-
faldsrate. I FSP Gennemsnitsrente betaler du for ydelsesgaranti på din
opsparing. Der er ingen ydelsesgaranti i FSP Markedsrente. De penge, du
i FSP Gennemsnitsrente skal betale for garantien, kan du i FSP Mar-



/

26

kedsrente lægge direkte i din opsparing. Vi opfordrer dig til at få et
fuldstændigt overblik ved at læse mere på www…”

Pensionsvalget i 2009 adskilte sig fra det i sagen omhandlede pensionsvalg i 2011,
jf. nedenfor, idet valget i 2009 ikke blot var et valg mellem at bevare et
gennemsnitsrenteprodukt eller omvælge til et markedsrenteprodukt, men også et
valg mellem forskellige forsikringsdækninger.

Pensionsvalget i 2011 var derimod alene et valg mellem at bevare det hidtidige
gennemsnitsrenteprodukt eller omvælge til et markedsrenteprodukt.

Ingen af sagsøgerne valgte at skifte til FSP Markedsrente i forbindelse med 2009-
valget.

Det fremgår af referatet fra generalforsamlingen i FSP Pension den 14. april 2010,
at godt 11.000 medlemmer blev tilbudt omvalg, at 6.000 medlemmer tog stilling til
omvalget, og at knapt 3.000 medlemmer, fortrinsvis yngre medlem-mer, omvalgte
til markedsrenteproduktet.

4. Interessegruppen ”Pensionist i FSP” / ”FSP medlem i AP Pension” . Perio-
den indtil pensionsvalget i 2011

På et ikke nærmere oplyst tidspunkt blev der oprettet en interessegruppe for
pensionerede medlemmer i FSP Pension kaldet ”Pensionist i FSP” . Af et af
gruppens nyhedsbreve, der er udsendt i oktober 2010, fremgår bl.a.:

”Pensionskassens hovedproblem de seneste år har været et for lavt af-kast
og for høje omkostninger. I april 2010 offentliggjorde Berlingske
Business en opgørelse som viste at ud af 30 pensionskasser var FSP nr.
29. I løbet af 10 år var 100 kr. blevet til 134 kr., Nr. 1 var ATP hvor 100
kr. var blevet til 188 kr.

I dag har FSP omkring 2.500 alderspensionister, invalidepensionister,
enkepensionister og børnepensionister, på grund af pensionskassens
medlemssammensætning vil dette tal stige markant de næste år.

Man kan ikke påstå, at FSP ikke informerer sine medlemmer, FSP’s
hjemmeside www.fsp.dk giver udmærkede informationer. Et par gange
om året modtager de medlemmer som abonnerer, FSP’s Nyhedsbrev,
ligesom de medlemmer der deltager i FSP’s årlige generalforsamling i
april måned også modtager et omfattende materiale.

Hvad er så problemet?

…



/

27

4. Pensionskassen har i årene 2008, 2009 og 2010 reelt ikke kunnet
pristalsregulere pensionerne og det ser heller ikke lyst ud i årene der
kommer. Kravet fra pensionister må være, at pensionerne som
minimum pristalsreguleres så vi ikke oplever at pensionerne udhu-
les. Hvis myndighedskravene er for stramme, skal vi forsøge at få
gennemført ændringer, der muliggør en fortløbende regulering af
pensionerne, dette skal ske gennem kontakt til landspolitikere og
myndigheder.

…

6. Pensionister fik i 2009 ikke mulighed for omvalg. Der er naturligvis
en vis risiko ved at fravælge afd. Traditionel med ydelsesgaranti og gå
over i afd. Markedsrente, hvor et negativ afkast kan betyde en
nedgang i pensionen, men de pensionister som ønsker det bør også
have muligheden.”

Gruppen sendte den 27. oktober 2010 et brev til FSP Pensions’ daværende adm.
direktør, Vidne 1, hvori bl.a. er anført:

”Vi har med stor interesse læst dagspressens omtale a[f] Sampensions
problemer med at overholde sine garantiforpligtelser og muligheden af at
Finanstilsynet vil give tilladelse til at garantierne droppes, når man læser
artiklen fremstår det dog som om det alene gælder garantier på 4½ %.

I samme artikel er du citeret for: vi (FSP/fs) planlægger at give vore
kunder tilbud om at vælge et nyt pensionsprodukt, hvor garantierne kan
vælges fra en gang i løbet of 2011.

Denne udmelding er spændende og passer fint ind i Pensionist i FSP’s
målsætning om at også pensionister burde have haft muligheden for
omvalg i 2009. Det er dog væsentligt, at det bliver på frivillig basis, de
pensionister som fortsat ønsker at bevare ydelsesgarantien har mulig-hed
herfor.

Undertegnede vil gerne gentage vort tilbud om at indtræde i et ud-
valgsarbejde for FSP’s mange pensionister, hvor evt. bortfald af ydel-
sesgaranti for pensionister naturligt vil være et hovedtema.”

I gruppens udaterede ”Handlingsplan 2011” er anført bl.a.:

”2.Pensionist i FSP vil i 2011 i en dialog med FSP arbejde for:

· at FSP nedsætter et Pensionistudvalg, som får til opgave at råd-
give FSP i forhold som har pensionisternes interesser, herunder
fremkomme med forslag til en FSP pensionistinformation. Ud-
valget skal bestå af pensionister og repræsentanter fra FSP’s se-
kretariat/bestyrelse.

· at der gives alle pensionister, der ønsker det, mulighed for at fo-
retage et omvalg fra Afdeling Traditionel til Afdeling Markeds-



/

28

rente. For at den enkelte kan bedømme konsekvenserne skal der
udarbejdes et materiale, som beskriver de muligheder og risici der
er ved et omvalg.”

Ifølge oplysninger fra en repræsentant for foreningen på FSP Pensions’ general-
forsamling i april 2011 havde gruppen 353 medlemmer i februar 2011.

Gruppen var efter det oplyste enten forløber for eller skiftede senere navn til ”FSP
medlem i AP Pension” .

5. FSP Pensions ”styrkelse af levetiden” i december 2010

På et bestyrelsesmøde den 1. december 2010 i FSP Pension blev det i relation til
opgørelsen af selskabets hensættelser til markedsværdi, der skal bruges i 2011,
vedrørende de ”garanterede” produkter/gennemsnitsrenteprodukterne beslut-tet at
”styrke levetiden” med to år. Beslutningen blev truffet på baggrund af et notat af
19. november 2010 udarbejdet af FSP Pensions ansvarshavende aktuar, Vidne 2,
hvori bl.a. er anført:

”Markedsværdigrundlag

Beslutning
Det indstilles at bestyrelsen godkender nedenfor skitserede markeds-
værdigrundlag til ikrafttrædelse 31. december 2010

Levetiderne styrkes med yderligere 2 år, risikotillægget sættes ned fra 5 %
til 1 %.

…

Risikofaktorer og diskonteringsrente – bilag 1 afsnit 11.2 og 11.4 [ikke
fremlagt]

Som det er fremgået af bestyrelsesmødet 26. august 2010 [referatet er ikke
fremlagt] samt bestyrelsesseminaret oktober 2010 [referat el.lign. er ikke
fremlagt], er der behov for at styrke FSP's markedsværdigrundlag pga.
forøgede levetider.

Markedsværdigrundlaget er det grundlag, som anvendes til regn-
skabsmæssige opgørelser, og det skal i følge regnskabsbekendtgørelsen
(Bekendtgørelse nr. 1310 af 16. december 2008 om finansielle rapporter
for forsikringsselskaber og tværgående pensionskasser) opgøres med de
bedst mulige skøn over de involverede forsikringsrisici, herunder
dødelighed og invaliditetshyppighed mv. Endvidere skal der tages høj-de
for fremtidige levetidsforbedringer.

Markedsværdigrundlaget består i en styrkelse, der lægges ovenpå op-
gørelsen af de enkelte medlemmers opsparing. Markedsværdigrundla-get
vedrører således ikke det enkelte medlem, men er en regnskabs-mæssig
størrelse. Det kan ændres ved anmeldelse til Finanstilsynet[.]



/

29

FSP's nuværende markedsværdigrundlag er svarende til G82 grundla-get
[se nærmere nedenfor i afsnit 6] med 3 års aldersforskydning. Des-uden
tages et risikotillæg på renten på 5 %. Forca opgør hensættelserne til
markedsværdi til regnskabet, og det valgte markedsværdiggrundlag skal
derfor være af en form, som Forcas system understøtter, da det ik-ke er
muligt med en manuel beregning af dette, når det skal opgøres på
månedlig basis. Forca[s] nuværende system til beregning af markeds-
værdier understøtter ikke fremtidige forbedringer af levetid, f.eks. såle-
des at en nuværende 50-årig som 60-årig vil have en anden dødelighed
end en person, som er 60 år i dag. Der er indmeldt fælles ønske fra alle
Forca kunder om udbyggelse af markedsværdi systemet.

…

… Følsomheden [på levetiderne] afhænger af renteniveauet, således at det
nuværende lave renteniveau giver højere følsomheder. Det koster med
andre ord mere at styrke dødeligheden nu, end det ville have gjort ved et
højere renteniveau.

…

Neden for vises effekten for restlevetiden af aldersforskydningen for en
60-årig mand hhv. kvinde. Det kan ses at en 2-årig aldersforskydning ikke
giver 2 års forøget restlevetid, dette skyldes, at der indregnes en
dødelighedseffekt.

Vedlagt i bilag 2 [ikke fremlagt] er FSP's egen opgørelse, der viser rest-
levetider for hhv. en 40-årig og en 65-årig mand og kvinde i udvalgte
pensionskasser og livsforsikringsselskaber, denne blev også vist på be-
styrelsesseminar 2010. Andre beregninger foretaget på udvalgte danske
pensionskasser og livsforsikringsselskaber viser at der er forskelle i
markedsværdigrundlagene fra selskab til selskab, men at FSP ligger i den
lave ende for så vidt angår styrkelse mht. levetider.

FSP's egne data er ikke gode nok til at basere en ny forventning om le-
vetider på disse. Derfor er der i det nye markedsværdigrundlag skelnet til
data fra Danmarks Statistik - se bilag 3 [ikke fremlagt], idet det med
rimelighed kan antages, at FSP's medlemmer ikke lever kortere end be-
folkningen som helhed.

…

Det indstilles til bestyrelsen, at FSP indfører et nyt markedsværdi-
grundlag pr 31. december 2010 svarende til G82 med en 5 års aldersfor-



/

30

skydning, samt at risikotillægget nedsættes til 1 %. Med det nuværende
renteniveau forventes dette koste ca. 4-600 mio. kr., aktuelt 506 mio. kr.
regnet pr 31. oktober 2010.

I de kommende år skal levetiderne følges nøje i form af en årlig vurde-
ring af, om de anvendte levetider er bedste skøn eller skal justeres.”

Det i notatet omtalte selskab Forca er et service- og administrationsselskab, der
varetog en række administrative opgaver mv. for flere pensionsselskaber, her-
under FSP Pension.

Af referatet fra bestyrelsesmødet den 1. december 2010 fremgår følgende om
beslutningen:

”iv) Markedsværdigrundlag

Vidne 2 gennemgik indstillingen om nyt markedsværdi-grundlag,
herunder at styrke levetiden med yderligere to år, samt det vedlagte
benchmark [ikke fremlagt] i forhold til andre pensionskasser og
Danmarks Statistik.

Person 1 [bestyrelsesmedlem] bemærkede, at FSP Pension i forhold til
andre pensionsselskaber med styrkelsen af levetiden på to år stadig ville
ligge i den tunge ende, hvortil Vidne 2 oplyste, at der årligt ville blive
taget stilling til en yderligere styrkelse af leveti-derne.

Vidne 1 [adm. direktør] var af den opfattelse, at en pensions-virksomhed
havde en langsigtet tidshorisont, hvorfor det var muligt lø-bende at styrke
levetiden, hvortil formanden spurgte, om det var mu-ligt allerede i år at
styrke levetiden yderligere. Vidne 1 svarede hertil, at FSP ultimo
november havde 862 mio. kr. i afstand til individu-elt solvensbehov til
trods for, at anvendelsen af bonuspotentiale på hvi-lende pensioner var
blevet tilbagebetalt, men at der skulle ske udlod-ning til medlemmerne.

Vidne 2 oplyste supplerende, at FSP Pension ville arbejde videre med
muligheden for, at Forca kunne systemunderstøtte et mar-
kedsværdigrundlag med såkaldt kohortedødelighed, som betød, at der blev
regnet med en højere dødelighed på en 50-årig i dag, end på den 40-årige,
når vedkommende fyldte 50 år, idet der blev regnet ud i frem-tiden til
forventet ophør, således at en fremtidig levetidsforbedring kunne
indbygges.

Formanden spurgte, om nedsættelsen af risikotillægget til 1 % ville væ-re
i strid med revisionsmæssig kutyme, hvortil Vidne 1 svarede, at det ham
bekendt ikke var tilfældet.

Vidne 2 oplyste på forespørgsel fra formanden, at ændrin-gerne ville
påvirke 2010-regnskabet, hvorefter formanden bemærkede, at dette skulle
kommunikeres i årsrapporten.



/

31

Bestyrelsen tiltrådte herefter indstillingen om at styrke levetiderne med
yderligere to år, samt en nedsættelse af risikotillægget fra 5 % til 1 %.”

Parterne har under hovedforhandlingen oplyst, at man er enige om, at nedsæt-
telsen af risikotillægget fra 5% til 1% ikke har betydning for sagen.

Som følge af bestyrelsens beslutning indsendte FSP Pension herefter en anmel-
delse om ændringer i det tekniske grundlag til Finanstilsynet. I anmeldelsen, der er
dateret den 21. december 2010, er bl.a. anført:

”Resume

…

Der anmeldes nye satser til opgørelse af livsforsikringshensættelser til
markedsværdi, jf. teknisk grundlag kapitel 11. … og dødeligheden æn-
dres, således at der regnes med en aldersforskydning af G82 svarende til 5
år. Desuden ændres medlemsgebyret, der indregnes i markeds-
værdihensættelserne.

…

Anmeldelsens indhold med matematisk beskrivelse og gennemgang

…

Derudover anmeldes ny parametre til brug for opgørelse af livsforsik-
ringshensættelserne til markedsværdi. De nye parametre fremgår af
satsbilaget vedlagt anmeldelsen.

…

Som følge af forøgede levetid ændres intensiteterne ved død til at være
G82 med en aldersforskydning på 5 år. Ændringen sker fra 31. decem-ber
2010.

…

Redegørelse for de økonomiske og aktuarmæssige konsekvenser for
forsikringsselskabet

…

For dødeligheden anvendes fra og med 31. december 2010 grundlaget
G82 med en aldersforskydning på 5 år, som indregnes på den måde, at
alderen fratrækkes 5 år – det gælder for alle de grundlagsstørrelser, hvori
medlemmets eller en eventuel ægtefælles alder indgår i dødelig-
hedsrisikoen.

…



/

32

Ændringen af dødeligheden og risikotillægget, regnet på bestanden pr. 1.
november 2010 og Finanstilsynets justerede rentestruktur pr. 29. ok-tober
2010, svarer til en stigning i livsforsikringshensættelserne til mar-
kedsværdi på ca. 500 mio. kr.”

6. Finanstilsynets indførelse i december 2010 af benchmark for levetidsfor-
udsætninger

Kort tid efter beslutningen på bestyrelsesmødet den 1. december 2010 udsendte
Finanstilsynet et brev til samtlige pensionsselskaber, hvori tilsynet meddelte, at
man som led i et tilsyn med pensionsselskabernes levetidsforudsætninger ind-førte
benchmarks for levetidsforudsætninger, der ville blive taget i brug den 1. januar
2011. Finanstilsynet pålagde samtidig pensionsselskaberne senest den 1. juli 2011
at indsende en redegørelse til tilsynet efter at have udarbejdet analyser af, hvorvidt
selskaberne afveg fra de fastsatte benchmarks.

De pågældende benchmarks vedrørte kun pensionsselskabernes ”garanterede”
produkter/gennemsnitsrenteprodukter, og ikke markedsrenteprodukter, idet de bl.a.
skulle bruges til at sikre, at selskaberne foretog tilstrækkelige hensættelser til at
kunne honorere deres forpligtelser – garantier – over for de kunder, der havde
garanterede produkter.

Brevet, der blev udsendt den 9. december 2010, har følgende indhold:

”Tilsyn med livsforsikringsselskabers og tværgående pensionskas-sers
levetidsforudsætninger

Finanstilsynet indfører et benchmark, som levetidsforudsætningerne i
livsforsikringsselskaber og tværgående pensionskasser (herefter selska-
ber) fremover vil blive sammenlignet med. Formålet er for det første at
sikre, at selskaberne har tilstrækkelige hensættelser set i forhold til de-res
forpligtelser og for det andet at udligne ubegrundede forskelle i sel-
skabernes levetidsforudsætninger. Det vil skabe lige konkurrencevilkår for
branchen. Den nye tilsynsmodel vil sikre, at de forsikrede som gruppe
selv sparer op til deres egne pensioner.

Nedenfor beskrives, hvordan Finanstilsynet vil anvende benchmark i
tilsynet med levetidsforudsætninger i selskaberne. En mere teknisk be-
skrivelse af modellen for benchmark findes på Finanstilsynets hjem-
meside. Finanstilsynet planlægger at invitere repræsentanter for selska-
berne til et møde i Finanstilsynet, hvor indholdet af modellen præsente-res
og diskuteres.

Tidsplan
Benchmark offentliggøres dags dato på Finanstilsynets hjemmeside, og
den nedenfor beskrevne model for tilsyn med levetidsforudsætninger
tages i anvendelse 1. januar 2011. Selskaberne skal foretage en statistisk
analyse af, om bestandens dødelighed afviger fra benchmark for den



/

33

observerede nuværende dødelighed, samt analysere om selskabets an-
meldte forventede fremtidige levetidsforbedringer afviger fra bench-mark
for de forventede fremtidige levetidsforbedringer. Selskaberne skal
indsende en redegørelse for analysen senest 1. juli 2011.

Baggrund
§ 65 i bekendtgørelse om finansielle rapporter for forsikringsselskaber og
tværgående pensionskasser fastsætter, at hensættelser til forsikrings-
forpligtelser skal opgøres således, at de under hensyntagen til, hvad der
med rimelighed kan forudses, er tilstrækkelige til at dække samtlige
virksomhedens forsikringsforpligtelser, men samtidig ikke er større end
nødvendigt.

Det er Finanstilsynets opgave at vurdere rimelighedskriteriet i § 65.

§ 3 stk. 7, i bekendtgørelse om anmeldelse af det tekniske grundlag m.v.
for livsforsikringsvirksomhed fastsætter, at ved anmeldelser af bedst
mulig skøn over dødelighed til brug for beregning af livsforsikrings-
hensættelser, jf. § 20, stk. l, nr. 6, i lov om finansiel virksomhed, skal
livsforsikringsselskabet redegøre for den del af bedste skøn over døde-
ligheden, der vedrører den observerede nuværende dødelighed, samt den
del, der vedrører livsforsikringsselskabets forventning til fremtidig
levetidsforbedring.

Finanstilsynet benytter fremover følgende metode til vurdering af, om
rimelighedskriteriet i regnskabsbekendtgørelsens § 65 er opfyldt for
henholdsvis selskabernes anmeldte observerede nuværende dødelighed og
for de forventede fremtidige levetidsforbedringer.

Observeret nuværende dødelighed
Finanstilsynet offentliggør et benchmark for den observerede nuvæ-rende
dødelighed. Dette benchmark bygger på data fra en række dan-ske
livsforsikringsselskaber, bearbejdet af Videncenter for Helbred og
Forsikring. Benchmark har form af fastsatte dødsintensiteter for alle al-
dre. En mere dybdegående beskrivelse af modellen for benchmark fin-des
på Finanstilsynets hjemmeside.

Hvornår må selskaber afvige fra benchmark for observeret nuværen-
de dødelighed?
Et selskabs anmeldte observerede dødelighed må kun afvige fra ben-
chmark, hvis der er signifikant og begrundet forskel på selskabets ob-
serverede dødelighed og Finanstilsynets benchmark. Anmeldelsen af den
observerede nuværende dødelighed i bestanden skal derfor altid indeholde
en statistisk analyse af, om bestandens observerede dødelig-hed afviger
fra Finanstilsynets benchmark. Hvis selskabet har tilstræk-keligt
datagrundlag tit at konkludere, at bestandens observerede døde-lighed
afviger fra Finanstilsynets benchmark, skal dette dokumenteres i
anmeldelsen. Hvis selskabets datagrundlag er utilstrækkeligt, eller hvis
bestandens observerede dødelighed ikke afviger væsentligt fra Finan-
stilsynets benchmark, skal dette også dokumenteres, og selskabet skal
anmelde en observeret nuværende dødelighed, der svarer til Finanstil-
synets benchmark.



/

34

Finanstilsynet arbejder på at fastsætte kravene til kvaliteten af den stati-
stiske analyse, som selskaberne skal foretage. Finanstilsynet planlægger at
invitere Den Danske Aktuarforening til dialog vedr. fastsættelse af disse
krav.

Forventede fremtidige levetidsforbedringer
Finanstilsynet offentliggør et benchmark for de forventede fremtidige
levetidsforbedringer. Dette benchmark er udarbejdet af Finanstilsynet på
baggrund af udviklingen i den danske befolkning over de sidste 30 år.
Benchmark består af en fastsat årlig procentuel reduktion af døde-
ligheden for hver relevant alder. En mere dybdegående beskrivelse af
modellen for benchmark findes på Finanstilsynets hjemmeside.

Finanstilsynet vil acceptere, at selskaber ikke laver selvstændige analy-ser
af fremtidige levetidsforbedringer, men i stedet anmelder forvente-de
fremtidige levetidsforbedringer, der svarer til Finanstilsynets ben-chmark.

Anmeldelsen af de forventede fremtidige levetidsforbedringer skal in-
deholde en redegørelse for den årlige procentuelle reduktion af døde-
ligheden for alle de for selskabet relevante aldre. Da der er tale om en
årlig reduktion af dødeligheden, skal selskabernes forudsatte dødelig-hed
for den enkelte forsikrede afhænge af både kalendertid og den for-sikredes
alder. En mere præcis beskrivelse af hvordan den årlige reduk-tion af
dødeligheden beregnes findes på Finanstilsynets hjemmeside.

Hvornår må selskaber afvige fra benchmark for
levetidsforbedringer?
Et selskabs anmeldte forventede fremtidige levetidsforbedringer må af-
vige fra benchmark, hvis selskabet ved hjælp af statistisk analyse kan
dokumentere, at dødeligheden i selskabets bestand systematisk over en
længere periode udvikler sig anderledes end i den samlede befolkning.

Hvis selskabets anmeldte forventede fremtidige levetidsforbedringer er
baseret på andre forudsætninger og/eller modeller end Finanstilsynets
benchmark og afviger herfra, foretager Finanstilsynet en rimeligheds-
vurdering ud fra benchmark. Hvis selskabets anmeldte forventede
fremtidige levetidsforbedringer giver minimum samme sikkerhed som
Finanstilsynets benchmark, vurderes modellen at være rimelig.

Hvor ofte opdaterer Finanstilsynet sit benchmark?
Benchmark vil jævnligt blive opdateret af Finanstilsynet for at sikre, at
udviklingen i levetidsforudsætningerne i livsforsikringsselskabers,
tværgående pensionskassers og firmapensionskassers hensættelses-
grundlag følger udviklingen i befolkningen. Opdateringsfrekvensen er
ikke fastsat endnu.

…”

Benchmarket for den observerede nuværende dødelighed havde følgende ud-
formning (de pågældende alderstrin er alene udvalgt til illustration af bench-
markets udformning):



/

35

”Alder Kvinder Mænd
0 0,003682 0,004559
…
50 0,00171 0,002426
51 0,00193 0,002688
52 0,002256 0,003009
53 0,002663 0,003385
54 0,003058 0,003768
55 0,003419 0,004237
56 0,003682 0,004721
57 0,003856 0,005246
58 0,003992 0,00583
59 0,004146 0,006445
60 0,004396 0,007112
61 0,004785 0,007911
62 0,005334 0,008769
…”

Benchmarket for de forventede fremtidige levetidsforbedringer havde følgende
udformning (de pågældende alderstrin er alene udvalgt til illustration af ben-
chmarkets udformning):

”Alder Kvinder Mænd
0 0,035204 0,035103
…
50 0,016707 0,012622
51 0,016526 0,012989
52 0,016359 0,013727
53 0,016035 0,014718
54 0,015756 0,01593
55 0,015512 0,017021
56 0,015276 0,017869
57 0,01494 0,018662
58 0,014588 0,019217
59 0,01408 0,019478
60 0,013364 0,019585
61 0,012669 0,019602
62 0,011964 0,019413
…”

I et tilhørende notat af samme dato fra Finanstilsynet er der givet en nærmere
beskrivelse af de to benchmarks for levetidsforudsætninger:

”Anvendelse af benchmark
Finanstilsynets benchmark for den observerede nuværende dødelighed
findes i regnearket "Benchmark for den observerede nuværende døde-
lighed". Benchmark har form af fastsatte dødsintensiteter for alle aldre og
fastsættes separat for kvinder og mænd. Der er for benchmark for den
observerede nuværende dødelighed fastsat et observationsår, som er det
år, hvor benchmark kan anvendes til fastsættelse af dødeligheden



/

36

uden indregning af levetidsforbedringer. Observationsåret for det aktu-elle
benchmark er 2009.

Finanstilsynets benchmark for de forventede fremtidige levetidsforbed-
ringer findes i regnearket "Benchmark for de forventede fremtidige le-
vetidsforbedringer". Benchmark består af en fastsat årlig procentuel re-
duktion af dødsintensiteten for alle aldre og fastsættes separat for kvin-der
og mænd.

Når Finanstilsynets benchmark skal anvendes til beregning af kapital-
værdier eller restlevetider, skal benchmarks for den observerede nuvæ-
rende dødelighed og de forventede fremtidige levetidsforbedringer
kombineres på følgende måde.

Reduktionen af dødsintensiteterne beregnes i forhold til observations-året
for benchmark for den observerede nuværende dødelighed. Døds-
intensiteten … for henholdsvis en kvinde og en mand med alder x til tid
t skal beregnes som

[matematisk formel]

…

Hvis man eksempelvis skal beregne dødsintensiteten for en 50-årig kvinde
i 2034, skal beregningen omfatte 25 års dødelighedsreduktioner i forhold
til den observerede nuværende dødelighed. Dødsintensiteten for en 50-
årig kvinde i 2034 beregnes dermed som

[matematisk formel]

Benchmark for den observerede nuværende dødelighed

Data
Benchmark bygger på data fra en række danske livsforsikringsselska-ber,
bearbejdet af videncenter for Helbred og Forsikring. Finanstilsynet har af
Videncenteret modtaget opgørelse over henholdsvis eksponering og antal
dødsfald i livsforsikringsselskaberne Alka, Danica Pension, If Forsikring,
PFA Pension, Sampension, SEB Pension og Topdanmark i tidsperioden
2006-2010. Disse bestande udgør tilsammen ca. 1,68 mio. mennesker.

Finanstilsynet benytter dog kun Videncenterets data fra 2006 til 2009, da
de eventuelle systematiske årstidsvariationer i dødeligheden ikke er
udjævnet for 2010. Da datamaterialet fra Videncenteret stort set kun
omfatter voksne, har Finanstilsynet til beregning af dødsintensiteter for
aldrene 0-25 år anvendt befolkningsdata fra hele Danmark, leveret af
Human Mortality Database.

…

Modelbeskrivelse
…



/

37

Benchmark for de forventede fremtidige levetidsforbedringer

Data
Data er leveret af Human Mortality Database (HMD), og består af be-
folkningsdata fra hele Danmark. Finanstilsynet har arbejdet med data-
materiale fra en række europæiske lande, og har forsøgsvist implemen-
teret modellen med data fra både de nordiske lande og for udvalgte
nordeuropæiske lande. Når Finanstilsynet i sin endelige model har valgt
udelukkende at basere benchmark på dansk befolkningsdata skyldes det,
at Finanstilsynet vurderer, at dødeligheden i Danmarks be-folkning over
en længere periode har udviklet sig anderledes end døde-ligheden i de
omkringliggende lande. Til gengæld vurderes det, at et mindre
datamateriale end Danmarks befolkning giver problemer i for-hold til
robusthed af fremskrivningen. Derudover er Finanstilsynet ikke bekendt
med undersøgelser, der dokumenterer, at dødeligheden i visse dele af
befolkningen systematisk over en længere periode ændrer sig anderledes
end i den øvrige befolkning.

Fremskrivningen bygger på de seneste 30 års data. Valget af dataperio-den
er en afvejning af hensyn til på den ene side, at perioden skal være
tilstrækkelig lang til at give en robust og stabil fremskrivning af dødsin-
tensiteter og på den anden side, at perioden skal være kort nok til at be-
skrive den aktuelle udvikling.

Modelvalg
…

Modelbeskrivelse
…

Hvor ofte opdaterer Finanstilsynet benchmark for levetidsforbedrin-
ger?

Benchmark opdateres jævnligt af Finanstilsynet for at sikre, at selska-
bernes hensættelser følger levetidsudviklingen i befolkningen.

Opdateringsfrekvensen er ikke fastsat endnu. Udvikling i dødeligheden de
sidste 40 år har vist stadigt stigende levetidsforbedringer. Fortsætter denne
tendens, vil en årlig opdatering af benchmark resultere i små år-lige
stigninger i de forventede restlevetider, og dermed en årlig forhø-jelse af
hensættelserne. En sjældnere opdatering vil betyde større forø-gelser af
hensættelser på opdateringstidspunktet, men til gengæld læn-gere perioder
uden ændringer. Hvis levetidsforbedringerne finder et stabilt niveau, er
opdateringsfrekvensen ikke af betydning, da opdate-ringer ikke vil
medføre ændringer i benchmark. Hvis levetidsforbed-ringerne i en
periode reduceres, vil en sjælden opdatering af benchmark medføre, at
selskaberne i en periode skal fastholde hensættelserne på et højere niveau
end det ville være tilfældet med årlige opdateringer.”

I en meddelelse, der blev offentliggjort på Finanstilsynets hjemmeside den 21.
december 2010, gjorde tilsynet opmærksom på, at det fremgik af brevet af 9.
december 2010, at benchmarkene ville blive taget i brug pr. 1. januar 2011, og at



/

38

der således ikke var krav om, at selskaberne benyttede benchmarkene ved op-
gørelsen af hensættelser til brug for årsrapporten 2010.

På et bestyrelsesmøde den 2. februar 2011 i FSP Pension blev Finanstilsynets
benchmarks drøftet på baggrund af et orienteringsnotat af 25. januar 2011 ud-
arbejdet af ansvarshavende aktuar Vidne 2, hvoraf bl.a. fremgår:

”Finanstilsynet offentliggjorde 9. december 2010 et benchmark på leve-
tider og en ny model for tilsyn for hele liv og pensionsbranchen. Ben-
chmarket og den nye model for tilsyn træder i kraft 1. januar 2011. Fi-
nanstilsynet har efter henvendelse fra Forsikring og Pension fastslået, at
det ikke skal implementeres i årsrapport 2010.

Beregninger

Forcas system er ikke i stand til direkte at regne på det af Finanstilsynet
fastsatte benchmark, da det ikke er på den såkaldte Gompertz-Makeham
form. Det er den form, som i årevis er blevet benyttet i bran-chen, da
G82-grundlaget er på denne form.

Forca har derfor omregnet Finanstilsynets benchmark for levetider til en
Gompertz-Makeham form, som passer rimeligt til benchmarket. Og
derefter har Forca beregnet hvad det vil betyde for FSP’s hensættelser.

Pr. 31. december 2010 er det beregnet, at hensættelser til markedsværdi
opgjort på benchmarket er:

…

Det kan, ses at hensættelserne falder som følge af overgang til bench-
market, men at det dækker over en stigning i bonuspotentialerne og et
større fald i garanterede ydelser, hvilket alt sammen er til fordel for FSP’s
økonomi.

Forca har imidlertid ikke indregnet benchmarket for forventede fremti-
dige levetidsforbedringer. Dette kan Forcas system slet ikke håndtere,
heller ikke som et estimat. Men forventningen er, at dette kommer til at
betyde en stigning i hensættelserne.

En pensionskasse blandt Forcas kunder har beregnet, at det for deres
nuværende markedsværdiggrundlag vil betyde 2-3 % stigning at gå over
til nyt benchmark for levetid og benchmarket for forventede frem-tidige
levetids forbedringer. Forcas beregning på benchmarket for den-ne
pensionskasse, der altså ikke indeholder de forventede fremtidige levetids
forbedringer, viste også et fald i hensættelserne.

Det er ikke muligt direkte at sammenligne pensionskassen med FSP, men
beregningerne kan give en indikation af, hvilken vej det bevæger sig.

Forca



/

39

Forca har afholdt møde for ansvarshavende aktuarer hos Forcas kunder
for at drøfte Finanstilsynets benchmark. Holdningen hos Forca var, at de
ville tilrette systemet mindst muligt, da tanken var, at pensionskas-serne
kunne lave estimater til benchmarket og så argumentere for, at det var
godt nok, og at man desuden fremtidigt ikke kunne være sikker på, at den
form, benchmarket har nu, også ville gælde fremadrettet. Vi afventer i
øjeblikket et oplæg fra Forca som opfølgning på mødet.

Finanstilsynet

Efter mødet i Forca afholdt Finanstilsynet et informationsmøde om ben-
chmark, hvor blandt andre FSP og Forca var repræsenteret. På mødet
tilkendegav Finanstilsynet, at de forventede, at pensionsselskaberne
implementerede modeller, således at de kunne regne på både bench-mark
for levetider og benchmark for forventede fremtidige levetids for-
bedringer. Det er tilladt at afvige fra benchmark, men det kræver grun-digt
statistisk dokumentation, og alle skal lave en statistisk analyse om-kring
den observerede dødelighed, uanset om man har tænkt sig at føl-ge
benchmark eller argumentere for en anden levetid. Kravene til denne
statistiske analyse er ikke klarlagt, men der er nedsat arbejdsgrupper,
blandt i Aktuarforeningens regi.”

I referatet fra bestyrelsesmødet er om dette punkt på dagsordenen anført:

”iv) Benchmark for levetider

…

Vidne 2 gennemgik opfølgningen på benchmark for leve-tider, herunder
informationsmødet i Finanstilsynet samt Forcas umid-delbare modstand
mod at implementere Finanstilsynets benchmark for fremtidige levetider.
Alle de ansvarshavende aktuarer hos Forcas kun-der havde mødt
modstand i Forca, men der var enighed om nødven-digheden af en
systemtilpasning for at kunne arbejde med Finanstilsy-nets nye
benchmark for fremtidige levetider. Afslutningsvis bemærke-de Vidne 2,
at det var mærkværdigt, at Forca ikke kunne levere "rådata" til FSP,
hvilket de gjorde til en anden Forca-kunde.

På forespørgsel fra formanden oplyste Vidne 2, at styrkel-sen på 2-3 %
beregnet for en anden Forca-kunde alene var i relation til de fremtidige
levetidsforbedringer.

Bestyrelsen tog orienteringen til efterretning.”

I forbindelse med forberedelsen af pensionsvalget undersøgte FSP Pension, om
man kunne tilbyde medlemmerne en kompensation, såfremt de omvalgte til et
markedsrenteprodukt. Den økonomiske mulighed for at tilbyde en sådan kom-
pensation skyldtes, at FSP Pension ville kunne afvikle de finansielle afdæknin-ger,
som var påkrævede for at sikre garantierne i gennemsnitsrenteprodukter-ne. FSP
Pension anmodede således advokat Vidne 3 om en vurde-



/

40

ring heraf, og i et brev af 7. februar 2011 til FSP Pension konkluderede advoka-
ten, at en kompensation på ”kontributionsmæssigt grundlag” var mulig.

I et brev af 25. marts 2011 til pensionsselskaberne fremkom Finanstilsynet med
oplysninger om selskabernes indsamling af data til brug for den statistiske ana-lyse
af observerede dødeligheder, som var den ene af de to analyser, der ved tilsynets
brev af 9. december 2010 var blevet pålagt selskaberne at udføre. Fi-nanstilsynet
anførte, hvilke data, der nærmere var påkrævet ved analysen. Fi-nanstilsynet
oplyste endvidere, at man forventede at offentliggøre de specifikke krav til
analysen primo maj 2011.

Den 31. marts 2011 indsendte FSP Pension en anmeldelse af teknisk grundlag til
Finanstilsynet, idet man anmeldte et nyt grundlag – vedrørende gennemsnits-
renteprodukterne – for eventuel nytegning af pensioner, bidragsstigninger i
eksisterende pensioner mv. fra den 1. april 2011. Det er ikke oplyst, hvad bag-
grunden for indførelsen af det nye grundlag, der blev kaldt FSP2011U, var,
herunder om det eventuelt havde relation til Finanstilsynets indførelse af ben-
chmark. Af anmeldelsen fremgår bl.a.:

”FSP2011U er et betinget grundlag. Det vil sige, at bestyrelsen i samråd
med den ansvarshavende aktuar kan beslutte, at pensioner skal nedsæt-tes,
hvis den konstaterede dødelighed eller invalidehyppighed eller de faktiske
omkostninger set over en 3-årig periode afviger til ugunst for
pensionskassen set i forhold til grundlagets forudsætninger.

…

Den forventede levetid er forøget i det nye grundlag. Dette er sat til
FSP99U reduceret med 8 år svarende til G82K reduceret med 10 år. Da-
tagrundlaget, dvs. pensionskassen[s] bedst[e] skøn over dødeligheden er
hhv. G82K og G82M reduceret med 5 år. Grundlagets forudsætnin-ger er
således valgt til den sikre side.”

Siden 1999 – og dermed efter sagsøgernes tegninger af deres oprindelige pen-
sionsordninger i FSP Pension – og indtil indførelsen af FSP2011U pr. 1. april 2011
havde FSP Pension anvendt det i anmeldelsen omtalte grundlag for nyteg-ninger
mv. af pensioner kaldet FSP99U. Om dette grundlag og ”G82” er anført følgende i
punkt 1.1, 1.3 og 1.4 i bilaget til skønserklæringen af 4. februar 2022 (jf. nærmere
nedenfor om det under sagen gennemførte syn og skøn):

”1.1. G82, dødsintensitet

Levetidsforudsætningerne (i dette tilfælde dødsintensiteten) fra bereg-
ningsgrundlag G82, kønsopdelt således at G82M gælder for mænd og
G82K gælder for kvinder, er interessant, både fordi det er beregnings-
grundlag for de ældre garantier, men også fordi der i anmeldelserne af
teknisk grundlag flere gange henvises til G82 for at kvantificere 'afstan-



/

41

den' mellem et givet grundlag og G82. F.eks. er dødsintensiteten fra
MVgrl beskrevet som værende G82 efter aldersforskydning med 5 år
(anmeldelse af teknisk grundlag 21. december 2010).

…

1.3 G82, restlevetid

Restlevetider for udvalgte aldre, for G82M, og for G82K til reference for
øvrige levetidsforudsætninger, viser

Alder Grundlag Restlevetid
54 G82M 23.1
55 G82M 22.3
56 G82M 21.5
57 G82M 20.7
61 G82M 17.8
62 G82M 17.1
63 G82M 16.4
64 G82M 15.7
65 G82M 15.1
66 G82M 14.4
67 G82M 13.8
68 G82M 13.2
69 G82M 12.6

Alder Grundlag Restlevetid
54 G82K 26.3
55 G82K 25.5
56 G82K 24.7
57 G82K 23.9
61 G82K 20.7
62 G82K 20.0
63 G82K 19.3
64 G82K 18.5
65 G82K 17.8
66 G82K 17.1
67 G82K 16.4
68 G82K 15.7
69 G82K 15.1

1.4 FSP99U

Beregningsgrundlaget FSP99U blev brugt som nytegningsgrundlag fra
1999 til 2011. For ældre policer kan garantier på FSP99U stamme fra
f.eks. ydelsesforøgelser i forbindelse med lønforhøjelse, forøget pen-
sionsbidragsprocent og bonustilskrivning. Beregningsgrundlaget er fæl-les
for begge køn (”U” for unisex).

FSP99U-dødeligheden er i virkeligheden G82K-dødeligheden med en
indbygget 2 års aldersforskydning. …

Restlevetiderne bliver



/

42

Alder Grundlag Restlevetid
54 FSP99U 28.0
55 FSP99U 27.1
56 FSP99U 26.3
57 FSP99U 25.5
61 FSP99U 22.3
62 FSP99U 21.5
63 FSP99U 20.7
64 FSP99U 20.0
65 FSP99U 19.3
66 FSP99U 18.5
67 FSP99U 17.8
68 FSP99U 17.1
69 FSP99U 16.4

Fortolkning af de to års aldersforskydning ses ved at restlevetiden for en
64- årig opgjort med G82K matcher med restlevetiden for en 66-årig
opgjort med FSP99U-levetidsforudsætning.”

Om FSP2011U er i bilagets punkt 1.5 anført følgende:

”1.5 FSP2011U

Fra 1. april 2011 er nytegningsgrundlaget FSP2011U. Bemærk dog at hvis
vi fortolker ”nytegningsgrundlag” i en meget snæver fortolkning som
beregningsforudsætningerne for en helt ny pensionsordning, så er det ikke
i 2011 muligt at nytegne en opsparingsordning med ydelsesga-ranti i FSP
Pension (opsparingsdelen vil blive placeret i et markedsren-temiljø).
Beregningsgrundlaget FSP2011U er et ”betinget garanteret” grundlag.
Dødeligheden fra FSP2011U er i virkeligheden G82K-dødeligheden med
en indbygget 10 års aldersforskydning.

…

Restlevetiderne bliver

Alder Grundlag Restlevetid
54 FSP2011U 35.0
55 FSP2011U 34.1
56 FSP2011U 33.2
57 FSP2011U 32.3
61 FSP2011U 28.8
62 FSP2011U 28.0
63 FSP2011U 27.1
64 FSP2011U 26.3
65 FSP2011U 25.5
66 FSP2011U 24.7
67 FSP2011U 23.9
68 FSP2011U 23.1
69 FSP2011U 22.3”



/

43

Ved brev af 19. maj 2011 sendte Finanstilsynet de omtalte krav til pensionssel-
skaberne. I brevet er bl.a. anført:

”Indberetning af analysen
Selskaberne skal indberette resultaterne af analysen senest 1. juli 2011.
Indberetningen skal indeholde resultaterne af samtlige af de ovenstå-ende
statistiske tests, som selskabet har gennemført, …

Indberetningen skal derudover indeholde en beregning af, om og i gi-vet
fald hvor meget selskabets anmeldte forventede fremtidige levetids-
forbedringer afviger fra benchmark for de forventede fremtidige leve-
tidsforbedringer.

Selskaberne skal redegøre for konsekvenserne af en ændring af leve-
tidsforudsætningerne. Selskaberne skal beregne livsforsikringshensæt-
telserne med henholdsvis den nuværende anmeldte dødelighed, med
Finanstilsynets benchmark for den observerede nuværende dødelighed og
benchmark for de forventede fremtidige levetidsforbedringer, og endelig
med modeldødeligheden tillagt levetidsforbedringer. Desuden skal
selskaberne beregne restlevetiden for en 20-årig, 40-årig, 60-ârig og en
80-årig med henholdsvis den nuværende anmeldte dødelighed og
modeldødeligheden tillagt levetidsforbedringer.

Endelig skal indberetningen indeholde selskabets vurdering af, om den
gennemførte analyse giver et retvisende billede af dødeligheden i be-
standen. Hvis selskabet vurderer, at den gennemførte analyse ikke gi-ver
et retvisende billede af dødeligheden i bestanden, skal vurderingen
underbygges med konkret dokumentation i det omfang, det er muligt.
…”

Ved brev af 1. juli 2011 sendte FSP Pension en statistisk analyse af dødelighe-
derne, hvori er anført bl.a.:

”Analysen er foretaget i samarbejde med Videnscenter for Helbred og
Forsikring indeholder de krav, som Finanstilsynet har oplistet:

1) Resultaterne af den samtlige statistiske tekst 2) Grafisk
fremstilling af de forskellige dødeligheder 3) Eventuelle afvigelser i
levetidsforbedringer 4) Beregning af restlevetider
5) Vurdering af om analysen giver et retvisende billede af døde-

ligheden bestanden
6) Konsekvenserne af ændring af levetidsforudsætningerne

Vedrørende punkt 3) er sammenligninger … valgt vist grafisk …, idet
pensionskassen i dag ikke har anmeldt levetidsforbedringer i sit mar-
kedsværdigrundlag.

For så vidt angår punkt 6) beregning af hensættelserne, så har pen-
sionskassen modtaget Finanstilsynets bevilling af udsættelse til 1. sep-
tember 2011.



/

44

Konklusionen af den statistiske analyse er, at der for mændene skal an-
vendes Finanstilsynets benchmark for dødelighed, mens der for kvin-
derne skal anvendes modeldødelighed for aldre under 80 år. Det er dog
pensionskassens holdning, at det anvendte datamateriale er relativt
spinkelt, således at en modeldødelighed bygger på et for lille statistisk
grundlag (94 dødsfald i hele den 5 års periode). Pensionskassen vil der-for
ikke afvise, at der også for kvinderne vil blive benyttet benchmark
dødelighed, når pensionskassen skal anmelde nyt markedsværdigrund-lag
senere på året.

Pensionskassen har i dag ikke anmeldt forventede fremtidige levetids-
forbedringer som en del af markedsværdigrundlag. Pensionskassen
forventer at anvende Finanstilsynets benchmark for forventede fremti-
dige levetidsforbedringer, når der skal anmeldes nyt markedsværdi-
grundlag senere på året.”

Den vedlagte analyse, benævnt ”Notat om Bestandsdødelighed 2006-2010” , af 28.
juni 2011 fra Videncenter for Helbred og Forsikring, indeholder følgende resume:

” 1 Resumé 

Notatet analyserer dødeligheden for Finanssektorens Pensionskasses
(FSP) samlede medlemsbestand.

Analyserne er udført i overensstemmelse med kravene i Finanstilsynets
brev "Statistisk analyse af bestandsdødeligheden og deraf følgende rea-
lisationsrisiko" (19. maj 2011). Det betyder, at data er analyseret i en Po-
isson regressionsmodel, hvor en fastlagt test procedure er fulgt.

Dødeligheden for mænd adskiller sig ikke signifikant fra Finanstilsy-nets
benchmarkdødelighed, hvorfor benchmarkdødeligheden skal be-nyttes.

Alder Grundlag Model Benchmark 
20 år 58,29 60,33 60,33
40 år 39,48 40,86 40,86
60 år 22,28 22,50 22,50
80 år 9,30 7,98 7,98

FSP, mænd, 2010. Forventet restlevetid

Tabellen viser forventede restlevetider beregnet på grundlag af hen-
holdsvis grundlagsdødeligheden, modeldødeligheden for 2010 (af
sy[m]metrihensyn) og benchmarkdødeligheden for 2010.

For de to yngste kohorter giver benchmarkdødeligheden omkring 3 %
højere restlevetider end grundlaget. For de 60 årige ligger restlevetiden
baseret på benchmark 1 % højere end restlevetiden baseret på grundla-get.
For den ældste kohorte er restlevetiden baseret på grundlaget 17 % højere
end restlevetiden baseret på benchmark.



/

45

Den næste tabel viser forventede restlevetider beregnet på baggrund af
FSP's grundlagsdødelighed og benchmarkdødeligheden for 2010 med
levetidsforbedringer.

Alder Grundlag Model Benchmark 
20 år 58,29 65,16 65,16
40 år 39,48 43,90 43,90
60 år 22,28 23,70 23,70
80 år 9,30 8,11 8,11

FSP, mænd, 2010. Forventet restlevetid med levetidsforbedring

For de to yngste kohorter giver benchmarkdødeligheden med levetids-
forbedringer omkring 12 % højere restlevetider end grundlaget. For de 60
årige ligger restlevetiden baseret på benchmark med levetidsforbed-ringer
6 % højere end restlevetiden baseret på grundlaget. For den æld-ste
kohorte er restlevetiden baseret på grundlaget 15 % højere end rest-
levetiden baseret på benchmark med levetidsforbedringer.

Dødeligheden for kvinder adskiller sig signifikant fra Finanstilsynets
benchmarkdødelighed, hvorfor en estimeret modeldødelighed skal be-
nyttes. Modeldødeligheden ligger lavere end benchmarkdødeligheden i
alle aldre frem til 80 år.

Nedenstående tabel viser forventede restlevetider for kvinder beregnet på
baggrund af grundlagsdødeligheden, modeldødeligheden og ben-
chmarkdødeligheden for 2010.

Alder Grundlag Model Benchmark 
20 år 62,11 65,10 63,93
40 år 43,17 45,33 44,22
60 år 25,48 26,24 25,53
80 år 11,42 9,74 9,74

FSP, kvinder, 2010. Forventet restlevetid

For de tre yngste kohorter giver modeldødeligheden 5 % højere restle-
vetider end grundlaget. For den ældste kohorte er restlevetiden baseret på
grundlaget 17 % højere end restlevetiden baseret på modeldødelig-heden.

Den sidste tabel viser forventede restlevetider for kvinder beregnet på
baggrund af FSP’s grundlagsdødelighed, modeldødeligheden for 2010
med levetidsforbedring og benchmarkdødeligheden for 2010 med leve-
tidsforbedring.

Alder Grundlag Model m. Benchmark m. 
levetids- levetids- 

forbedring forbedring 
20 år 62,11 68,42 67,52
40 år 43,17 47,45 46,45
60 år 25,48 27,25 26,54



/

46

80 år 11,42 9,98 9,98

FSP, kvinder, 2010. Forventet restlevetid med levetidsforbedring

For de tre yngste kohorter giver modeldødeligheden med levetidsfor-
bedringer 7-10 % højere restlevetider end grundlaget. For de 80 årige er
restlevetiden baseret på grundlaget 14 % højere end restlevetiden base-ret
på modeldødeligheden med levetidsforbedring.”

I de efterfølgende år har Finanstilsynet udsendt nye benchmark for levetidsfor-
udsætninger for hvert observationsår fra 2011 til p.t. 2020.

I benchmarket for levetidsforudsætninger for observationsåret 2017, der blev
udsendt i september 2018, ændrede tilsynet den ”dataperiode” , der indgik ved
estimeringen af de forventede fremtidige levetidsforbedringer, fra 30 år til 20 år.

I benchmarket for levetidsforudsætninger for observationsåret 2018, der blev
udsendt i september 2019, oplyste Finanstilsynet, at man havde konstateret, ”at de
forventede restlevetider er faldet for både mænd og kvinder i alle aldre. Det-te
bryder med udviklingen de seneste år, hvor der generelt har været observeret
stigende forventede restlevetider.”

I de efterfølgende to benchmarks for observationsårene 2019 og 2020 blev der
”ikke foretaget væsentlige ændringer” i forhold til det seneste udsendte ben-
chmark.

7. Pensionsvalget i 2011 i FSP Pension og Finanstilsynets undersøgelse af en
række pensionsselskaber bl.a. FSP Pension

Bestyrelsen i FSP Pension besluttede på et ikke nærmere oplyst tidspunkt, for-
mentlig i løbet af andet halvår 2010, at foretage endnu et pensionsvalg, hvor de
medlemmer, der havde et gennemsnitsrenteprodukt, på ny ville få mulighed for at
omvælge til markedsrenteproduktet (”FSP Markedsrente”). I modsætning til
pensionsvalget i 2009 vedrørte pensionsvalget i 2011 – som også nævnt oven-for –
alene selve pensionsdelen, og ikke forsikringsdækningerne. Ligeledes i
modsætning til pensionsvalget i 2009 ville medlemmer, der var pensionerede, nu
også få mulighed for at omvælge.

Som ved pensionsvalget i 2009 fik FSP Pension kommunikationsbureauet Advi-ce
A/S til at gennemføre en fokusgruppeundersøgelse forud for pensionsvalget i 2011.
Inden undersøgelsen, der blev iværksat i januar 2011, havde Advice A/S
gennemført interviews med en række medlemmer. I rapporten af 20. december
2010 herom er bl.a. anført:

"FORSTÅELSE



/

47

· Materialet [ikke fremlagt] opleves teksttungt og for nogle svært
tilgængeligt forståelsesmæssigt, mens andre oplever det som læ-
servenligt.

· Der er behov for ordforklaringer.
· Forvirrende at materialet både henvender sig til erhvervsaktive og

pensionister. Eksemplerne er misvisende for pensionisterne, der
mangler eksempler, som henvender sig til deres gruppe.
Meldingen er klar: Deltagerne mener, der bør være en særskilt
brochure for pensionister.

· Budskabet om at skifte til markedsrente går klart igennem.
· Den manglende præsentation af risiciene ved markedsrente

svækker oplevelsen af at føle sig tilstrækkeligt oplyst og klædt på
til at tage stilling.

· Flere mener, at det godt må være tydeligere, hvad risiciene er ved
at blive på gennemsnitsrente.

· En del savner forklaring på, hvorfor man ikke bliver reguleret de
næste tre år.

· Flere efterspørger en italesættelse af, om kursværnet er aktivt, og
hvad prisen er for det, og hvad det I det hele taget koster at skifte til
markedsrente.

· Der spørges til omvalgsbonus: "Vidne 1 har lovet én på pensioni-
stmøderne i september."

· Bred enighed om, at individuelle tal og beregninger er et nød-
vendigt grundlag for at kunne tage stilling. Flere giver udtryk for,
at (kun) personlige tal vil kunne overbevise dem om et skifte.

…

TROVÆRDIGHED

…
· Selve det at bestyrelsen kommer med en klar anbefaling modta-

ges positivt. Men materialet opfattes ikke som reel vejledning pga.
dét, som flere italesætter som et skønmaleri af et skift til
markedsrente:

Jeg har stor respekt for, at formanden for FSP i sin anbefaling
af markedsrenteordningen gør opmærkso[m] på, at han selv er
med-lem af FSP. En administrerende direktør for et stort dansk
pengein-stitut er imidlertid ikke et typisk medlem, idet han må
formodes at være dækket med talrige og/eller betydelige andre
pensionsordnin-ger end den i FSP. Det samme er tilfældet med
bestyrelsens øvrige bank/sparekassedirektører.

Flere deltagere, som går ind for anbefalingen og selv vil skifte til
markedsrente, siger samtidig, at FSP ikke kan tillade sig ikke at
give medlemmerne et ordentligt oplyst grundlag at tage stilling ud
fra. – Et grundlag som ikke forsøger at manipulere medlem-merne
i en retning, ved ikke at fortælle dem hele sandheden om
markedsrentens risici.

…
· Det opleves som meget kritisabelt, at der ikke oplyses om, hvad

der er forudsætningerne for de forskellige beregninger.

HANDLING



/

48

· Flere giver klart udtryk for, at de ikke oplever at have fået et or-
dentligt oplyst grundlag at tage stilling ud fra, og at det er nem-
mest at læne sig tilbage og ikke gøre noget, når man ikke kan
gennemskue billedet.

…”

I januar 2011 udsendte FSP Pension et nyhedsbrev med annoncering af det
kommende pensionsvalg, hvor medlemmer – også allerede pensionerede med-
lemmer – hvis pensionsordning var et gennemsnitsrenteprodukt kunne om-vælge
til et markedsrenteprodukt. Af nyhedsbrevet fremgår bl.a.:

”Nye krav presser din pension

"Vilkårene for traditionel pensionsopsparing er gennem det seneste årti
blevet væsentligt forringet. Skærpede kapitalkrav, høje omkostninger til
afdækning af garantier og længere levetider vil de kommende år sætte
opsparing til gennemsnitsrente med forskellige former for ydelsesga-ranti
under yderligere pres," udtaler adm. direktør Vidne 1.

De mange nye krav er en udfordring for hele pensionsbranchen, som det
det også kan læses af avisernes overskrifter her først i det nye år:
Finanstilsynet presser pensionsselskaber. Længere levetid sænker pen-
sioner. Flere pensionsselskaber vil droppe garantier.

Tiden er løbet fra traditionelle ordninger
Det kan for den enkelte være svært at forstå, hvad der sker, specielt når
FSP Pension gennem årtier har leveret medlemmerne en attraktiv pen-
sionsordning.

Tiden er ganske enkelt løbet fra pensioner baseret på gennemsnits rente og
ydelsesgarantier. Derfor har FSP Pension også siden 2007 optaget al-le
nye medlemmer i FSP Markedsrente, hvor hele afkastet kan komme
medlemmerne til gode - i modsætning til den efterhånden meget lidt
gennemskuelige traditionelle ordning, hvor en stor del af afkastet skal
anvendes til betaling af ydelsesgarantier, skærpede kapitalkrav, øgede
omkostninger til bl.a. rapportering og risikostyring eller henlægges til
fremtidige reguleringer.

Samtidig kan pensionsopsparingen til markedsrente fortsat investeres med
en langsigtet horisont, der giver mulighed for et godt afkast, der kan leve
op til FSP’s målsætning om at regulere pensionerne mindst i takt med
pris- og lønudviklingen. Det kan ikke længere forventes i en traditionel
pensionsordning, hvor de skærpede kapitalkrav, som vil bli-ve forstærket
de kommende år med EU’s nye Solvens II-regler, betyder, at der skal
investeres forsigtigt med kort horisont, og hvor afgivne ga-rantier skal
afdækkes.

Investeringsafkastet såvel for året 2010 som mål over en 7-årig periode
dokumenterer disse kendsgerninger meget tydeligt.



/

49

Investeringsafkast 2010

…

FSP er til for medlemmerne

” Da FSP er ejet af medlemmerne, har vi kun et formål – nemlig at
va-retage medlemmernes interesser bedst muligt…”

”FSP’s medlemmer kan ikke længere være tjent med en traditionel pen-
sionsordning,” udtalte direktør Vidne 1 til pressen i oktober 2010 som
reaktion på omtales af Finanstilsynets afgørelse i Sampension-sagen.

Derfor vil alle medlemmer – også pensionister – med traditionel opspa-
ring i 2011 blive tilbudt at skifte til opsparing til markedsrente, hvor
udsigterne til en fornuftig forrentning af opsparingen er væsentlig bed-re.

”Det bliver et enkelt valg, som kun fokuserer på et skift til markedsren-te
uden ydelsesgaranti. Medlemmerne bliver i den nuværende pen-
sionsordning og fastholder de nuværende risikodækninger,” siger FSP's
direktør, Vidne 1.

Udfordringerne er mange og store

…

Investeringsafkast for FSP Traditionel og de 3 risikoprofiler i FSP Mar-
kedsrente 2004-2010



/

50

Markedsrente løber fra gennemsnitsrente
I pensionsordninger til markedsrente, hvor pensionsydelserne ikke er
garanteret, kan der investeres væsentligt mere i aktier og andre mere ri-
sikofyldte aktiver, som historisk har givet et langt højere afkast. Hele
afkastet af opsparingen til markedsrente tilskrives årligt til medlem-merne
– da der jo ikke er eksterne ejere i FSP, som skal have udbytte – og det er
langt mere forståeligt og nemt at forklare.

I traditionelle pensionsordninger er der tale om et investeringsafkast,
hvorfra der skal trækkes henlæggelser til styrkelse af levetider og til de
øgede kapitalkrav i de kommende EU Solvens II-regler. Derudover skal
det enkelte medlem betale for afdækning af ydelsesgarantierne, og der er
øgede omkostninger til rapportering og risikostyring. Så den reelle
forrentning af opsparingen bliver væsentlig mindre end i ordninger til
markedsrente, ligesom det kan være svært for det enkelte medlem at forstå
sammenhængen mellem afkast og den tilskrevne depotrente – for slet ikke
at nævne sammenhængen til den beregningstekniske grund-lagsrente, som
allerede er indregnet i pensionsydelserne.

…

Opsparing til markedsrente sker uden garantier, og der vil derfor komme
år, hvor afkastet bliver negativt. Figuren illustrerer dette for pe-rioden
2004-2010. Den røde streg – forventet afkast – viser prognosen for
medlemmernes samlede afkast ud fra pensionsbranchens afkastfor-
udsætninger. Sikkerhedsbåndet er vist med de stiplede linjer i figuren og
udtrykker, hvor store udsving det forventede afkast vil udvise med 95 %
sandsynlighed.

…

Forventet og faktisk afkast, FSP Markedsrente 2004-2010



/

51

Pensionister og andre medlemmer med en forsigtig risikoprofil anbefa-les
derfor også at placere opsparingen i FSP Vælger – Lav risiko, hvor
udsvingene i afkastet fra år til år må forventes at være mindst, men hvor
der de seneste 8 år stadig har været et merafkast på næsten 2 % pr. år i
forhold til traditionel opsparing ...

Det er også værd at bemærke i figuren, at selvom der var et betydeligt
negativt afkast i 2008 som følge af den værste finansielle krise i mange
årtier, så var tabene allerede tjent ind igen i begyndelsen af 2010.

…

FSP har lavet beregninger, som viser, hvad solvenskravene vil komme til
at betyde for FSP-medlemmer, som fastholder deres traditionelle
gennemsnitsrentepension.

Som grafen nedenfor illustrerer, vil et typisk medlem på 40 år kunne
opspare 1 mio. kr. mere på markedsvilkår (baseret på afkastforskellene de
seneste 8 år), hvilket betyder ca. 6.500 kr. mere udbetalt om måneden som
pensionist.

Prognose for afkast for en 40-årig pensionsopsparer

Garantierne er på vej ud
”Derfor er det FSP’s opfattelse, at Pensionskassens medlemmer ikke
længere kan være tjent med vilkårene for traditionel pensionsopsparing
med garanti for pensionsydelserne. Kun ved et fravalg af garantierne



/

52

forventer FSP Pension at kunne leve op til hensigten og ønsket om lø-
bende at regulere pensionerne mindst i takt med pris- og lønudviklin-
gen,” fastslår direktør Vidne 1.

Vurderingen understreges af, at Finanstilsynet ved flere lejligheder i
aviser og til konferencer i 2010 har udtalt, at det forventer en bevægelse
væk fra pensionsgarantierne, når det bliver klart, hvad det koster at stil-le
en garanti, herunder øget stress for levetider og øget risikotillæg, og når
prisen for at holde risikable papirer øges.

”Det er vores forventning ud fra de belastninger, de nye solvensregler,
Solvens II, kommer til at lægge på høje rentegarantier, at vi vil se en
række pensionskasser og -selskaber, som enten følger efter Sampension
eller har andre modeller for at ophæve garantierne,” siger Person 2,
direktør i Finanstilsynet til Jyllands-Posten.

Finanstilsynets direktør har også henvist til den såkaldte Bremerud-valgs-
rapport, som skrev: ”I arbejdsmarkedspensionskasser er der ofte kun den
egenkapital, som pensionsopsparerne selv har indskudt, hvor-for afgivne
pensionsgarantier nærmest er at sammenligne med et løfte fra
pensionsopsparerne til sig selv.”

Solvens II stiller øgede kapitalkrav
Kapitalkravene i Solvens II vil således presse traditionelle pensioner med
gennemsnitsrente på en lang række områder. Det gælder også ka-
pitalgrundlaget, hvorfor der i efteråret 2010 er blevet gennemført prø-
veberegninger i alle EU-lande, de såkaldte QIS 5- beregninger.

…

Resultatet af disse beregninger viser, at med de højere kapitalkrav (Sol-
vens II) til pensionskasser, som indføres ultimo 2012, kan der være en
risiko for – såfremt hovedparten af medlemmerne bliver i de garantere-de
ordninger, og renten forbliver lav – at FSP ikke kan leve op til disse nye
kapitalkrav med den effekt, at FSP’s eneste mulighed vil være en
nedsættelse af pensionstilsagnene.

Det er baggrunden for, at FSP Pension i 2011 vil anbefale medlemmerne i
FSP Traditionel og FSP Gennemsnitsrente samt pensionerede med-
lemmer et skifte væk fra den hidtidige forrentning med gennemsnits-rente
og ydelsesgaranti over til markedsrente uden garantier,” siger di-rektør
Vidne 1.

…

Benchmark for levetider
Vi lever længere og længere. Det er godt for os, men dyrt for FSP og
andre pensionskasser, som har mange pensioner, der udbetales livsva-rigt.
Derfor forlanger Finanstilsynet nu, at der afsættes en større reserve til
disse pensioner, når der aflægges regnskab, for at undgå fremtidige
underskud.



/

53

Efter en analyse af dødeligheden og dermed levetider har FSP’s besty-
relse efter indstilling fra den ansvarshavende aktuar besluttet at forhøje
den reserve – markedsværdigrundlaget – der afsættes til at betale for de
pensionsmæssige forpligtelser – altså udbetalingerne til medlemmerne i
de kommende mange år. FSP’s nuværende ordninger er således tegnet på
nogle dødelighedsforudsætninger, som var gode og forsigtige for nogle år
tilbage, men som nu, hvor folk lever længere, ikke længere er helt så
betryggende.

Medlemmerne kan på deres Konto- og & Pensionsoversigter se, hvor
meget deres saldo eller opsparing udgør. Summen af alle medlemmer-nes
saldo anvendes til regnskabsopgørelsen, hvortil der tillægges en så-kaldt
kollektiv styrkelse, som dels afspejler renteniveauet på regnskabs-
tidspunktet, dels er udtryk for den forskel, der er mellem de forudsæt-
ninger omkring dødelighed, som er indregnet i ordningen, og så de nye
forventede længere levetider (dødeligheden).

For det enkelte medlem betyder de ændrede regler ikke noget, idet de-res
ordninger regnes uændret, men det har betydning for egenkapita-lens
størrelse.”

Ved brev af 21. januar 2011 til FSP Pension og tre andre pensionsselskaber
meddelte Finanstilsynet, at man i medfør af lov om finansiel virksomhed § 352 (nu
§ 352, stk. 1) havde planlagt en undersøgelse af pensionskassernes håndte-ring af
sager om ændringer af hele eller dele af pensionsordninger samt omvalg for
eksisterende ordninger. I brevet er bl.a. anført:

”… skal Finanstilsynet hermed meddele, at tilsynet har planlagt en un-
dersøgelse af FSP Pension den 26. april 2011.

…

Formålet med undersøgelsen
Finanstilsynet har konstateret, at flere ikke-kommercielle pensionskas-ser
påtænker at foretage ændringer i deres pensionsordninger og/eller give
medlemmerne mulighed for omvalg i forhold til eksisterende ord-ninger.

Når pensionskasser foretager ændringer eller beslutter et omvalg, er det af
afgørende betydning, at informationen til pensionskassens medlem-mer er
klar og lettilgængelig, så det sikres, at medlemmerne forstår baggrunden
for og konsekvenserne af ændringerne for den enkelte.

Derfor har Finanstilsynet besluttet at gennemføre en undersøgelse af ikke-
kommercielle pensionskassers behandling af sager om ændringer og/eller
omvalg og om informationen til kunderne i forbindelse her-med. Tilsynets
undersøgelse vil omfatte i alt 4 forskellige ikke-kommercielle
pensionskasser.

På denne undersøgelse vil tilsynet have særlig fokus på følgende em-ner:



/

54

· Hvordan behandler pensionskassen sager om ændringer og/eller
omvalg fra start til slut, herunder hvilke parter der er involveret i
beslutningsprocessen.

· Hvordan pensionskassen kommunikerer med deres medlemmer
generelt og i forbindelse med ændringer/omvalg.

· Selskabets klagehåndtering generelt og i forbindelse med æn-
dringer/omvalg.

Finanstilsynets undersøgelse vil blive gennemført efter følgende plan:

1. Pensionskassen indsender relevant materiale jf. nedenfor, der
herefter gennemgås af Finanstilsynet.

2. Finanstilsynet gennemfører en undersøgelse i pensionskassen,
hvor tilsynet ønsker at drøfte de emner, der er fokus for under-
søgelsen.

Materiale der bedes fremsendt i forbindelse med undersøgelsen
Til brug for Finanstilsynet[s] undersøgelse skal Finanstilsynet anmode
FSP Pension om at indsende følgende materiale:

1. Kopi af pensionsregulativer og andet relevant aftalegrundlag for
pensionskassens forskellige produkter.

2. Kopi af breve sendt til pensionskassens medlemmer med oplys-
ning om ændringer mv., samt eventuelt medsendt materiale.

3. Oversigt over selskabets klager i perioden [2007-2010] fordelt på
[del]produkter.

Det ovenfor beskrevne materiale, …, skal være tilsynet i hænde senest
den 3. april 2011.”

Ved brev af 1. april 2011 sendte FSP Pension det ønskede materiale til Finanstil-
synet. Efter det oplyste blev der bl.a. fremsendt udkast til brochurer til med-
lemmerne om pensionsvalget (ikke fremlagt).

De endelige udgaver af brochurerne blev sendt ud til medlemmerne i april 2011
sammen med et brev fra bestyrelsen og et ”faktaark” .

Efter det oplyste forelå brevene i forskellige udgaver afhængig af, om det på-
gældende medlem var pensioneret eller erhvervsaktiv, og afhængig af den konkrete
pensionsordning, som medlemmet havde.

Et af de breve, der efter det oplyste blev sendt til medlemmer, som var pensio-
neret, har følgende indhold:



/

55

”Pensionsvalg 2011 - tag stilling nu

Det er afgørende for dig, at du tager stilling til, hvordan vi skal forvalte
din pension i fremtiden. Derfor tilbyder vi Pensionsvalg 2011. Årsagen til
valget er kort fortalt, at tiden er ved at løbe fra din traditionelle pen-sion
med gennemsnitsrente. Nye EU-regler om større sikkerhed vil gøre det
sværere at forhøje din pension hvert år. Det kan medlemmerne, herunder
pensionisterne i FSP, ikke være tjent med.

Bestyrelsen anbefaler, at du skifter investeringsform
FSP’s bestyrelse, som består af FSP-medlemmer, anbefaler derfor som
udgangspunkt også pensionister at skifte investeringsform til markeds-
vilkår. Vi anbefaler dog, at du vælger lav risiko, da et negativt afkast kan
nedsætte din årlige alderspension.

Vi har vedlagt en brochure, der i populær form forklarer bestyrelsens
anbefaling. Du kan læse, hvorfor det er vigtigt, at du tager stilling, og
hvad pensionsvalget betyder for dig.

Alt det du skal vide
På det vedlagte faktaark har vi skrevet alt det, du skal vide, herunder
hvordan du giver os dit svar, som vi skal have senest den 16. maj 2011.
Derudover vil vi opfordre dig til at læse mere på
www.fsp.dk/pensionsvalg2011, inden du træffer dit valg.

Vi er klar til at hjælpe dig
Det er et vigtigt valg du skal træffe, og kan du ikke finde de informa-
tioner, du har brug for, i faktaarket, brochuren eller på vores hjemmesi-de,
holder vi en række informationsmøder rundt om landet. Du kan tilmelde
dig på …

Du er også velkommen til at kontakte os på telefon …

Venlig hilsen

Bestyrelsen”

Brevene til medlemmer, der fortsat var erhvervsaktive, havde efter det oplyste et
lignende indhold.

Det vedlagte faktaark, der efter det oplyste kun forelå i én udgave, har følgende
indhold:

”Alt det du skal vide om Pensionsvalget

Hvorfor løber tiden fra din pensionsordning?
Siden 2001 er der kommet flere og flere krav til, hvordan vi må forvalte
din pension. De krav skærpes de kommende år. Det gør et pensionsvalg
mere aktuelt end nogensinde.



/

56

Først og fremmest betyder kravene, at vi ikke længere kan investere din
pension langsigtet og optimalt. Kravene gør også, at vi skal lægge flere
penge til side i stedet for at tilskrive pengene som rentebonus til din
pension. Og så betyder kravene, at vi er pålagt ekstra omkostninger og
administration, som ligeledes gør din rentetilskrivning mindre. Alt i alt
medfører kravene, at din pensionsudbetaling ikke kan forventes at blive
reguleret tilfredsstillende. Du kan læse mere om, hvordan de nye krav
presser din pension, i vores nyhedsbrev fra januar 2011, som du kan finde
på vores hjemmeside.

Et afgørende, men enkelt pensionsvalg
Valget gælder din egen pension. Din eventuelle ægtefællepension for-
bliver i gennemsnitsrente og bevarer derfor samme dækning, som du har i
dag. Hvis du vælger at skifte til markedsvilkår, vil ægtefællepen-sionen
først blive overført til markedsvilkår, hvis den kommer til udbe-taling. Det
er kun investeringsformen for din pension, som nu ændres til
markedsvilkår, hvor der ikke er ydelsesgaranti. Hvis du har flere
pensionsordninger, herunder hvilende ordninger og Pension Plus, gæl-der
dit valg for alle dine ordninger i gennemsnitsrente. Valget er derfor enkelt,
og der er kun to ting, du skal tage stilling til:

 Vil du skifte investeringsform og opgive din ydelsesgaranti?  Og
hvis du vil det: Hvilken risikoprofil vil du så vælge?

...

Investeringsrisiko
På markedsvilkår er der ingen forudsat grundlagsrente og ingen garan-ti
for størrelsen af din pension. I gennemsnitsrentemiljøet sker der en
udjævning af afkastet, mens du på markedsvilkår overtager risikoen for
udsving og derved får det direkte afkast i de gode år, såvel som i de
dårlige år. Du bestemmer selv, hvilken risiko der passer til dit tempe-
rament og investeringshorisont, men vi vil dog anbefale dig en forsigtig
risikoprofil, hvor sandsynligheden er begrænset for, at dit afkast bliver
negativt, og at din pension derfor nedsættes ved den årlige regulering ved
årsskiftet.

Beregninger
Der er ikke udarbejdet individuelle beregninger for konsekvenserne for
din pensionsordning ved ændring af investeringsform til markedsrente. På
markedsvilkår er der ingen garanteret ydelse, og der er derfor ikke
beregnet personlige sammenlignelige tal med konsekvenserne ved æn-
dring af investeringsformen til markedsrente. På vores hjemmeside kan du
se nogle vejledende eksempelberegninger.

Kursværn og omvalgsbonus
Du skal være opmærksom på, at FSP har kursværn, der betyder, at vælger
du at skifte investeringsform, koster det en lille procentdel af din
opsparing. Kursværnet var i marts 3,2 %, men det er det kursværn, der
gælder på det tidspunkt, hvor vi modtager besked om dit valg, du skal
betale, så følg med på www.fsp.dk/pensionsvalg2011. Erfaringer fra
Pensionsvalg 2009 viste, at kursværnet var tjent ind igen efter gan-ske få
måneder.



/

57

FSP kan tilbyde en omvalgsbonus til de medlemmer, der vælger om, da
renten nu er lavere end i 2009. Det kan vi, fordi der frigives kapital
(styrkelser til markedsværdi), når medlemmerne forlader gennemsnits-
rentemiljøet, og det er denne kapital, der kan udbetales. Bonussen ud-gør
p.t. 2 % og kan derved delvist opveje udgiften til kursværnet. Lige-som
kursværnet kan den dog ændre sig, og det er den bonus, der gæl-der på det
tidspunkt, hvor vi modtager besked om dit valg, du får, så følg med på
www.fsp.dk/pensionsvalg2011. Vi anbefaler, du skynder dig, da
kursværnet og omvalgsbonus er afhængig af renteniveauet, så-ledes at
kursværnet er stigende ved stigende rente og omvalgsbonussen faldende.

Sådan gør du
Vi har gjort det nemt for dig at give os svar om dit valg. Brug blot svar-
kortet nedenfor og send det i den vedlagte svarkuvert.

Du kan også vælge via vores hjemmeside
www.fsp.dk/pensionsvalg2011, ... Du kan også bruge din smartphone, når
du vælger via hjemmesiden.

Vi skal have dit svar senest den 16. maj 2011, men vi anbefaler, at du
skynder dig af hensyn til kursværn og omvalgsbonus.

Hvis du fortryder dit valg, har du 30 dages fortrydelsesfrist. Sender du
ikke dit svar inden den 16. maj 2011, vil du fortsætte i gennemsnitsren-
temiljøet.

…”

Den brochure, der blev sendt til erhvervsaktive, var i vidt omfang identisk med den
brochure, der blev sendt til pensionister. I begge brochurer var således bl.a. anført:

”[Side 3]

BESTYRELSEN ANBEFALER AT SKIFTE TIL
MARKEDSRENTE

Danskerne bruger en time om året på deres pensioner. Vi synes, du
skal bruge den time nu – for at sikre din pension bedst muligt.

FSP er ejet af medlemmerne. Vores eneste formål er dermed at sikre dig
den bedste pension. Bedre råd, bedre liv, som vi siger. Desværre gør nye
lovkrav, at tiden løber fra din nuværende pension. Det betyder, at
ydelsesgarantien på din pension ikke længere kun er en garanti mod fald,
men faktisk også mod forhøjelser.

Hos FSP har vi kun hinanden til at dække for garantien. Når nye lov-krav
medfører, at der skal sættes flere penge af til bl.a. kapitalbuffer, så kan
pengene kun tages et sted fra – nemlig fra de penge, som vi ellers ville
øge din pension med.



/

58

De nye EU-krav om større sikkerhed vil gøre det sværere at regulere
pensionen hvert år. Det kan medlemmerne ikke være tjent med. FSP's
bestyrelse anbefaler derfor, at du skifter investeringsform til markeds-
rente.

Det er vigtigt at slå fast, at Pensionsvalget udelukkende handler om at
sikre dig en bedre pension, som også i fremtiden kan vokse i takt med
pris- og lønudviklingen.

Vidne 4, medlem af og bestyrelsesformand for FSP

[Side 4]

SKIFT INVESTERINGSFORM NU

Nye tider for din pension
Din traditionelle pension med gennemsnitsrente har ændret sig mar-kant
siden 2000. Tidligere blev alle pensioner forvaltet på ens vilkår. Det vil
sige, at vi investerede din pension langsigtet i de aktier og ob-ligationer,
som bedst sikrede dig en god pension. Så enkelt er det ikke længere.

Tiden løber fra din pension
Efter 2001 er der løbende indført lovkrav, som gør det svært at øge din
pension godt nok. Derfor har alle nye medlemmer siden 2007 fået en
markedsrentepension, og derfor gennemførte vi et pensionsvalg i 2009.
Siden 2009 er lovkravene blevet skærpet igen, og de vil blive yderligere
skærpet i 2013, hvor nye EU-krav – Solvens II – træder i kraft …

Hvad betyder de nye lovkrav for dig?
Lovkravene sætter din nuværende pension under pres på grund af
skærpede kapitalkrav, investeringsbegrænsninger og øgede omkost-
ninger:

1) Der skal opbygges større egenkapital (op til 15 % af pensionen) til
sikkerhed for investeringerne og til længere levetider.

2) Der er begrænsninger på, hvordan vi må investere din pension (større
sikkerhed).

3) Der er øgede omkostninger til bl.a. risikostyring og rapportering.
4) Derudover skal der betales for ydelsesgarantien …

Samlet set betyder det mindre muligheder for årligt at regulere din
pension, som derfor risikerer at blive udhulet af inflationen.

…

Forskel på afkast i 2010 i markedsrente og gennemsnitsrente

Bedre afkast på markedsrente
Selv medregnet finanskrisen i 2008 har afkastet været mærkbart højere
over de sidste 7 år på markedsrente end på din pension. Den udvikling vil
sandsynligvis blive endnu mere udpræget fremover på grund af



/

59

lovkravene. Alene i 2010 lå afkastet i markedsrente på 16,6 %, mens du i
gennemsnitsrente havde et afkast på 6,6 %.

Her kan du se, hvad lovkravene betyder for din pension sammenlignet
med pensioner, som investeres på markedsrente:

Investering på mar- Din nuværende pen-
kedsrente sion

Investeringsmulig-
heder

Fleksibel og langsig- Strenge investerings-
tet investeringshori- krav og kortsigtet hori-
sont sont

Pensionsforøgelse Hele afkastet tilfal- Investeringsoverskud
der depotet anvendes til konsolide-

ring og udjævning over
årene

Risiko for udhulning
af inflation

Begrænset pga. flek- Stor pga. investerings-
sible investerings- begrænsninger
muligheder

Garantier Ingen udgifter til Betaling for ydelsesga-
garanti ranti

Administrationsud-
gifter

Lave administrative Større administrative
udgifter på 0,2-0,3 % udgifter (Solvens II)
p.a.

Investeringsrisici Større, men valgmu- Begrænsede. Afkast
lighed mellem risi- udjævnes over årene
koprofiler

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
[Side 5]

…

Skift investeringsform og slip bindingerne
Hvis du vælger at skifte investeringsform til markedsrente, er din pen-sion
ikke længere omfattet af kravene i Solvens II til øget sikkerhed. Dermed
undgår du de øgede omkostninger og udgifterne til ydelsesga-rantien. Der
skal ikke opbygges en stor kapitalbuffer, og vi kan investe-re din pension
langt mere optimalt og langsigtet.



/

60

Uden ydelsesgarantien hæfter du selv for et eventuelt tab, men får bed-re
investeringsmuligheder. Erfaringen viser, at der over tid er et positivt
afkast på markedsrente og dermed en større pension. Vi kan blot ikke
garantere dig, at det vil blive sådan. Men vi kan henvise til, at der histo-
risk set har været større afkast på markedsrente end gennemsnitsrente. Og
alt tyder på, at den forskel bliver mere udtalt fremover på grund af de
skærpede lovkrav til din nuværende pension.

Hvis der er negativt afkast, kan det nedsætte din årlige alderspension,
mens dine risikodækninger – invalidepension, dødsfaldssum mv. – ikke
ændres. Læs mere om dette på www.fsp.dk/pensionsvalg2011.

…

[Side 6]

HVAD SKER DER, HVIS DU BLIVER OG IKKE SKIFTER INVE-
STERINGSFORM?

…

Det er dine penge og dit valg. Derfor er det vigtigt, at du er klar over
konsekvenserne for din pension. En større del af din opsparing vil gå til
øgede kapitalkrav, som stiger fra 4 % til 10-15 % (se graf 1). Der er ud-
gifter til ydelsesgarantien, som typisk ligger på omkring 10-20.000 kr.
årligt. Og der er krav om en kort investeringshorisont, og det må på sigt
forventes at give et lavere afkast (se graf 2). Det er prisen for den tryg-
hed, som mange finder i gennemsnitsrentemiljøet.

…

Vi kender endnu ikke de endelige konsekvenser af Solvens II. Ultima-tivt
er der derfor ikke sikkerhed for, at FSP kan opfylde kapitalkravene. Og
her skal du være opmærksom på, at i pensionskasser er der kun den
egenkapital, som medlemmerne selv har indskudt, hvorfor afgivne
pensionsgarantier nærmest er at sammenligne med et løfte fra pen-
sionsopsparerne til sig selv.

…

Skærpede kapitalkrav, høje omkostninger til afdækning af garantier-
ne og længere levetider vil sætte opsparing til gennemsnitsrente un-
der pres.
Vidne 1, direktør for og medlem af FSP

[Side 7]

KURSVÆRN OG OMVALGSBONUS

Mange FSP-medlemmer har fortrudt, at de ikke skiftede pensionsord-ning
i 2009, fordi der er udgifter til et såkaldt kursværn, hvis man træ-der ud af
gennemsnitsrentemiljøet.



/

61

FSP kan ikke afskaffe kursværnet, og det kan derfor koste en lille pro-
centdel af din opsparing, hvis du skifter investeringsform. Tabet ved
kursværnet kan dog hurtigt forventes tjent ind igen, hvis de positive
tendenser for markedet fortsætter.

Da renten er faldet siden 2009, er det blevet muligt at give en omvalgs-
bonus, som p.t. delvist opvejer udgiften til kursværnet. I marts 2011 blev
kursværnet beregnet til 3,2 %, og omvalgsbonus udgjorde 2 %.

De medlemmer, som ved valget i 2009 skiftede til markedsrente, betalte 5
% i kursværn, men opnåede typisk over 16 % i afkast i 2010, hvilket skal
sammenlignes med de 3,0 % i depotrente i 2010 til de medlemmer, der
ikke valgte sig om.

…

Hvad er et kursværn?
Et kursværn er en beskyttelse, som er en del af FSP’s risikostyring. På
grund af renteudsving kan pensionsopsparingen (aktiverne) på et gi-vent
tidspunkt have en markedsværdi, som er mindre end den samlede værdi af
medlemmernes depoter (passiverne). Kursværnet udligner den forskel.
Hvis man vælger at træde ud af den fælles investeringspul-je, skal man
derfor betale til kursværnet, hvis det er aktiveret, så de til-bageværende
medlemmer ikke stilles ringere.

…

[Side 8]

FSP GIVER DET BEDSTE AFKAST PÅ MARKEDSRENTE

FSP giver et af markedets bedste afkast på markedsrente, som det fremgår
af oversigten nedenfor. Det skyldes – foruden et klart fokus på
investeringspolitik – at FSP er medlemsejet. Overskuddet går dermed
direkte til medlemmerne og ikke til en ejer eller aktionærer. Desuden
ligger FSP’s omkostninger på blot 0,2 %, mens branchegennemsnittet
ligger på 0,55 %.

Hos FSP kan du vælge mellem tre risikoprofiler med varierende risi-
ko

Lav risiko Af- Mellem risiko Af- Høj risiko Af-
kast kast kast
2010 2010 2010

FSP Pension 13,3 % FSP Pension 16,9 % FSP Pension 25,7 %
PFA Pension 12,7 % PFA Pension 16,1 % PFA Pension 19,4 %
Skandia 12,2 % Skandia 14,1 % Danica Link 17,4 %
Match Match
Danica Link 9,5 % Danica Link 13,7 % Skandia 17,1 %

Match
Nordea 8,2 % Nordea 12,6 % Topdanmark 14,4 %
Vækstpen- Vækstpen- Link



/

62

sion sion
AP NetLink 7,3 % AP NetLink 11,4 % AP NetLink 13,6 %
SEB Link 7,0 % SEB Link 10,7 % Nordea 12,9 %

Vækstpen-
sion

Nordea Link 6,5 % Nordea Link 9,2 % SEB Link 11,2 %
DK DK
Topdanmark 5,0 % Topdanmark 8,5 % Nordea Link 11,1 %
Link Link DK

 
 
 
 
…

Trods det flotte investeringsafkast viser nogle nøgletalssammenlignin-ger,
at FSP’s afkast ligger relativt lavt. Det skyldes, at 75 % af FSP’s
medlemmer har en gennemsnitsrentepension. Hos andre pensionssel-
skaber er denne andel væsentlig lavere. De mange medlemmer med
pensioner i gennemsnitsrente trækker gennemsnitsafkastet for hele FSP
ned.

…

[Side 11]

MEDLEMSMØDER OM PENSIONSVALG

Det er et vigtigt valg, og derfor holder FSP orienteringsmøder over hele
landet. På møderne vil vi gennemgå de informationer, som du kan fin-de i
denne brochure og på vores hjemmeside, så du kan træffe dit per-sonlige
valg.

Hvis ikke du møder os i din virksomhed, har du mulighed for at til-melde
dig et af de offentlige møder, der afholdes i uge 18.

…

[Side 12]

LÆS DETTE INDEN DU TRÆFFER DIT VALG

Få mere at vide om Pensionsvalget
Oplysningerne i denne brochure er udtryk for FSP’s og FSP’s bestyrel-ses
holdninger og anbefalinger, som er truffet på baggrund af omfat-tende
informationsmateriale fra FSP, andre virksomheder og relevante
myndigheder.

Det er værd at minde om, at historiske afkast selvsagt aldrig er nogen
garanti for, hvordan fremtidige afkast udvikler sig. Derfor opfordrer vi dig
til at sætte dig grundigt ind i konsekvenserne ved at fastholde eller ændre
din investeringsform.

Du opfordres til at overveje dit pensionsvalg omhyggeligt, herunder
konsekvenserne ved at fastholde eller ændre din investeringsform og
ydelsesgaranti. Vi henviser til www.fsp.dk/pensionsvalg2011, hvor vi



/

63

har samlet en stor del af det informationsmateriale, som er baggrunden for
denne brochures anbefalinger. Her finder du også vores seneste
nyhedsbrev, hvor vi har samlet de oplysninger, som vi anser som helt
centrale for dit pensionsvalg. Vi opfordrer dig også til at søge informa-
tion andre steder, f.eks. på Finanstilsynets hjemmeside.

…”

Begge brochurer indeholdt desuden den ovenfor i punkt 2 citerede ordforkla-ring.

I den brochure, der blev sendt til erhvervsaktive, var herudover særskilt bl.a.
anført:

”[Side 9]

VÆLG RISIKOPROFIL SOM PASSER TIL DIG

96% vælger mellem risiko
I markedsrente følger afkastet vores investeringer. Det kan gå op eller
ned. Du behøver ikke at være meget risikovillig for at skifte investe-
ringsform. Du kan nemlig vælge den risikoprofil, som passer til din al-der
og dit temperament. Hvis du vil have en stor andel obligationer, skal du
nok vælge lav risiko. Hvis du omvendt er interesseret i aktier og gerne vil
løbe en vis risiko, passer høj risiko formodentlig bedre. 96 % af FSP’s
medlemmer vælger mellem risiko.

Når du vælger risikoprofil, skal du tage med i betragtning, hvor lang tid
der er, til du går på pension. Grafen viser, at der er størst risiko for
negativt afkast i starten af en opsparingsperiode, hvilket kan indhentes,
hvis man indbetaler over en længere periode. De stiplede linjer viser det
forventede udsving i det samlede afkast. Er der kort tid til, du skal på
pension, kan det derfor være en fordel at vælge en forsigtig risi-koprofil.

Du kan løbende tilpasse din risikoprofil. Læs mere om de tre risikopro-
filer på www.FSP.dk/pensionsvalg2011.

Forventet afkast i markedsrente (mellem risiko)



/

64

[Side 10]

FÅ MERE UDBETALT I PENSION

…

Et skift til markedsrente vil du kunne mærke hver måned som pensio-nist.
På www.fsp.dk/pensionsvalg2011 kan du regne på forskellige vej-ledende
eksempler, der kan give dig en indikation af, hvad valget kan betyde for
dig.

Til højre illustrerer vi øverst, hvor meget mere man vil kunne få udbe-talt
hver måned, hvis vi antager, at FSP fremover vil få lige så gode af-kast,
som vi har fået, siden vi indførte markedsrentepensioner. Nederst i den
anden graf er beregnet, hvad man vil kunne få ud fra de gængse
brancheforudsætninger for fremskrivning af pension. Læs mere om, hvad
der ligger bag beregningerne på www.fsp.dk/pensionsvalg2011.

…

Mere udbetalt hver måned baseret på FSP’s historiske afkast

Mere udbetalt hver måned baseret på brancheforudsætninger



/

65

…”

I den brochure, der blev sendt til pensionister, var særskilt bl.a. anført:

”[Side 9]

MARKEDSRENTE OGSÅ FOR PENSIONISTER

Vi har ikke tidligere tilbudt pensionister et omvalg til markedsrente. Det
skyldes, at der ikke i markedsrente er en aktuarmæssig ydelsesga-ranti, og
at pensionen derfor kan blive nedsat. Derfor vil vi ved et om-valg også
anbefale alle pensionister en forsigtig risikoprofil – svarende til FSP
Vælger – Lav Risiko.

Hidtil har investeringsstrategi og risikoprofil været nogenlunde ens for
traditionelle pensionsordninger og for Lav Risiko i markedsrente. Hi-
storisk har afkastet derfor også været nogenlunde ens (se figuren).

De skærpede krav i fremtiden til sikkerhed for traditionelle ordninger – se
side 4 og 5 – betyder imidlertid, at afkastet i traditionel opsparing må
forventes at blive noget lavere end i markedsrente til Lav Risiko, som det
allerede har været tilfældet de seneste par år (se figuren). Det er derfor, vi
forudser, at det i fremtiden kan blive vanskeligt at regulere pensionen.

Pensionens størrelse og din forventede restlevetid skal overvejes, inden du
træffer dit valg. Jo mere ”luft” du har i din privatøkonomi og jo længere,
du forventer at leve, jo større råderum har du til at tilpasse dig den
nedsættelse af pensionen, som kan blive konsekvensen af et nega-tivt
afkast (læs mere på side 5).

Ydelsesgarantien er dyr for pensionister
Når bestyrelsen anbefaler pensionister at skifte til markedsrente, skyl-des
det, at betalingen for ydelsesgarantien er blevet relativ dyr de sene-



/

66

ste år. Betalingen udgjorde ca. 0,75 % i 2010, og det vil typisk svare til
20-30.000 kr. om året for en person, som er 65 år og går på pension. Det-
te beløb kan i markedsrente i stedet anvendes til forhøjelse af din pen-
sion.

Baseret på de historiske afkast de seneste 7 år, vil der derfor blive ca. 2,20
% + 0,75 %, dvs. knap 3 % mere om året til regulering af din pen-sion i
markedsrente.

Afkast i gennemsnitsrente og markedsrente lav risiko

[Side 10]

STØRRE KØBEKRAFT SOM PENSIONIST

Et skift til markedsrente vil du kunne mærke ved udbetalingen af din
løbende pension.

Et omvalg til markedsrente betyder, at du får mulighed for at få et stør-re
afkast og dermed en bedre regulering af din alderspension. Der vil stadig
ske regulering årligt – pr. 1. januar – nu bare med det i året op-nåede
afkast. Du slipper også for at betale for ydelsesgaranti på din op-sparing.

Alle pensionister, der vælger at skifte investeringsform, bliver automa-tisk
placeret i FSP Vælger – Lav Risiko, hvor sandsynligheden, for at dit
afkast bliver negativt, og at din pension nedsættes ved den årlige regu-
lering, er begrænset. Der er ingen garantier, men pensionen vil næppe
blive nedsat voldsomt, da tabet fordeles ud over alle de år, som pensio-nen
skal udbetales, ligesom de historiske erfaringer hidtil har vist, at et
negativt afkast er tjent ind igen i løbet af 1-3 år.



/

67

Inflationen udhuler købekraften
Når der er inflation, falder købekraften af den pension, som du får ud-
betalt. Du kan dermed købe færre varer for din pension.

Vi har i figurerne regnet med 2 % inflation p.a. Denne inflation fører til, at
din pension i en 10-årig periode bliver forringet med mere end 20 %, hvis
der ikke sker regulering af din pension.

…

[Side 11]

En 65-årig skifter til markedsrente, købekraftsjusteret

En 70-årig skifter til markedsrente, købekraftsjusteret

…”



/

68

Faktaarket var efter det oplyste endvidere vedlagt en svarblanket.

Svarblanketten, der var vedlagt faktaarket til erhvervsaktive, har efter det oply-ste
følgende indhold:

”

…”

Svarblanketten, der var vedlagt faktaarket til i hvert fald visse pensionister, har
efter det oplyste følgende indhold (bortset fra de to krydser):

”SVARSKEMA TIL PENSIONSVALG 2011

…”

FSP Pension inviterede medlemmerne til en række orienteringsmøder om pen-
sionsvalget forskellige steder i landet. Efter det oplyste blev der afholdte møder



/

69

dels for erhvervsaktive og dels for pensionister. Ifølge dagsordenerne for de
pensionistmøder, der blev afholdt i Middelfart, Herning og Aalborg i maj 2011,
bestod det faglige indhold af møderne af punktet ”Vidne 1 byder vel-kommen og
fortæller om FSP og Pensionsvalg 2011” , der var programsat fra kl. 10.00 til kl.
12.00.

På plancher, der formentlig blev anvendt på orienteringsmøder for erhvervsak-tive,
er bl.a. anført:

”Hvorfor et pensionsvalg nu?

· Tiden er løbet fra traditionelle pensionsordninger

· Behovet for et nyt omvalg skyldes, at det er blevet klart, hvor

stramme EU's Solvens ll-regler bliver (QIS 5) - og det forstærkes af

det historisk lave renteniveau

· Garantier er ikke længere kun en garanti mod et fald i pensioner-ne,
men er efterhånden også blevet en garanti mod en forhøjelse af
pensionerne

· Kun ved at afskaffe garantierne kan FSP fortsat leve op til målsæt-
ningen om løbende at regulere pensionerne i takt med pris- og
lønudviklingen

…

…



/

70

…

Ringe udsigt til regulering af pensioner [med gennemsnitsrentepro-
dukter]

…

· Vi lever længere, og derfor skal pensionsudbetalingerne række
længere. Det giver ligeledes færre penge til bonus



/

71

…”

På plancher, der formentlig blev anvendt på orienteringsmøder for pensioni-ster, er
bl.a. anført:



/

72

…”

På FSP Pensions hjemmeside var der udarbejdet en FAQ (Frequently Asked
Questions) med bl.a. følgende spørgsmål og svar:

”Hvad anbefaler FSP’s bestyrelse?

Bestyrelsen i FSP Pension anbefaler dig at vælge om til markedsrente.

Det gør bestyrelsen, fordi det er dens klare overbevisning, at FSP’s
medlemmer fremover ikke kan være tjent med en pension i gennem-
snitsrente, fordi den sandsynligvis vil give for lille afkast, som risikerer at
blive udhulet af inflationen og dermed blive mindre værd.

…

Markedsrente og risiko

…

Kan jeg miste hele min opsparing?

Nej, det er meget usandsynligt, at du mister hele din opsparing.

…

Kan der opstå tab?



/

73

Ja, der kan opstå tab. Det betyder, at saldoen på din pensionsopsparing
kan bevæge sig op og ned afhængig af månedens reelle afkast.

…

Hvad betyder det min for mine pensionsudbetalinger, hvis jeg vælger
markedsrente?

Uden ydelsesgarantien hæfter du selv for et eventuelt tab, men modta-ger
også selv gevinsterne i opgangstiderne.

Erfaringer viser, at du over tid får et større afkast på markedsrente og
dermed mere udbetalt i pension.”

FSP Pensions årsrapport for 2010 blev godkendt på generalforsamlingen den 14.
april 2011. Af årsrapporten fremgår bl.a.:

”Finanskrisen præger traditionel pensionsopsparing

…

Med den nuværende lave rente og inflation er udsigterne til fremtidige
pensionsreguleringer imidlertid små. Det skyldes en række forhold:

· Hovedparten af FSP’s medlemmer har en pensionsordning med en
grundlagsrente på 2,75 %. Dermed er et årligt afkast på 2,75 % alle-
rede indregnet i pensionsydelserne.

· Overskuddet til at regulere pensionsydelserne med bonus kommer
først og fremmest fra et godt investeringsafkast. Set over de seneste
fem år har afkastet på investeringerne imidlertid kun været på samme
niveau som grundlagsrenten.

· Det beskedne afkast skyldes det lave renteniveau, kurstabene under
Finanskrisen og den økonomiske lavkonjunktur. Desuden har
myndighedernes skærpede krav til risikostyring tvunget FSP til at
investere forsigtigt, og en voksende del af formuen er investeret i
obligationer, som over tid har givet et lavere afkast end aktier.

· Det faldende renteniveau og den øgede finansielle usikkerhed de
seneste år har også medført stigende udgifter til finansielle forsik-
ringer mod udsving i kurs og renter, som skal sikre FSP’s medlem-
mer mod, at de fremtidige pensionsydelser nedsættes. Den nye uro i
2010 som følge af krisen omkring Grækenland, Irland og en række
sydeuropæiske lande betød, at de finansielle forsikringer blev ud-
videt til også at omfatte aktier. Medlemmer med ydelsesgarantier
bliver opkrævet betaling for at dække udgifterne til forsikringerne.

· I FSP har tre ud af fire medlemmer hidtil fastholdt ydelsesgaranti-
erne. Det er flere medlemmer end i langt de fleste andre pensions-
kasser. Jo større en del af opsparingen, der er omfattet af ydelsesga-
rantier, jo mere forsigtigt og sikkert skal FSP investere. Det er også



/

74

en væsentlig forklaring på, at FSP de seneste år har opnået en lav
placering ved sammenligning af afkastnøgletal for pensionsordnin-
ger med gennemsnitsrente.

· Vi lever længere, og derfor skal de livsvarige pensionsudbetalinger
også række længere. Det giver ligeledes færre penge til den årlige
forhøjelse af bonus.

· Dertil kommer, at myndighederne i Danmark og EU er i gang med at
indføre nye fælles kapitalkrav i EU, de såkaldte Solvens II-regler. De
vil skærpe kravene til pensionsselskabernes reserver ganske væ-
sentligt, og de nye solvenskrav vil derfor yderligere reducere mu-
lighederne for at investere frit og opnå et fornuftigt langsigtet afkast
på den traditionelle pensionsopsparing.

Når verdensøkonomien igen gradvist bedres, og investeringerne giver et
godt afkast, er det derfor langt fra hele overskuddet, FSP kan bruge til at
forhøje pensionsudbetalingerne.

…

Nettoresultat præget af skærpede kapitalkrav

…

Det faldende renteniveau hen over 2010 og de seneste års udvikling mod
en markant stigende levealder betød endvidere, at de pensions-mæssige
hensættelser til markedsværdi er blevet styrket med 570 mio. kr. ud over
selve rentetilskrivningen (grundlagsrente) på 678 mio. kr. på
medlemmernes pensionsopsparing.

…

Højere levealder

Aktuariatet udarbejdede i 2010 en analyse over levealdre. Analysen blev
baseret på informationer om FSP-medlemmerne samt informatio-ner fra
andre liv- og pensionskasser samt Danmarks Statistik.

Analysen viste, at medlemmernes levealder er steget i forhold til bereg-
ningsgrundlaget, og det får konsekvenser for opsparingen til den
livsvarige pension, som dermed skal række til flere år end oprindeligt
forudsat. Den højere levealder betyder, at FSP har styrket de såkaldte
markedsværdimæssige hensættelser med 322 mio. kr. ved årsskiftet. Den
samlede styrkelse af pensions-hensættelser udgjorde ved udgan-gen af
2010 herefter 904,4 mio. kr.

I slutningen af 2010 udsendte Finanstilsynet nye retningslinjer for,
hvordan problematikken omkring stigende levealdre skal håndteres i de
enkelte pensionsselskaber. Retningslinjerne træder kraft i 2011 og giver
større ensartethed i branchen på dette område. FSP følger den forventede
stigende levealder tæt i de kommende år. Forventningen er, at
Finanstilsynets nye benchmark for levetider vil medføre yderligere



/

75

forøgelser af de markedsmæssige hensættelser, og at FSP vil kunne op-
fylde disse krav.”

På generalforsamlingen den 14. april 2011 aflagde FSP Pensions bestyrelsesfor-
mand, Person 3, en beretning, der i referatet fra generalforsamlingen er gen-givet
bl.a. som følger:

”Tiden er løbet fra traditionelle ordninger

…

Tiden er ganske enkelt set med mine øjne løbet fra traditionelle pen-
sionsordninger med gennemsnitsrente. Medlemmerne kan ikke være tjent
med disse udsigter til et alt for lavt afkast i fremtiden – og dermed en
manglende udsigt for pensionisterne til at bevare købekraften af den
løbende pension.

FSP’s bestyrelse har derfor efter en grundig analyse besluttet at gen-
nemføre et nyt Pensionsvalg i 2011, hvor vi vil anbefale alle medlemmer
– også pensionister – et omvalg til markedsrente, hvor udsigterne til en
fornuftig forrentning af opsparingen er væsentlig bedre.

Vi ved godt, at specielt i bank- og sparekassesektoren foretrækker man-ge
medlemmer den tryghed, som ydelsesgarantierne giver. Jeg var selv en af
dem, der i 2009 derfor ikke valgte om. Det er bare vigtigt at holde sig for
øje, at prisen er meget høj - i form af et fremtidigt lavt afkast.

Og det er også vigtigt at huske på, at vi kun har hinanden til at dække for
garantien i FSP. Vi har kun vores egen egenkapital, og det betyder, at den
pensionsgaranti, vi har, udelukkende er et løfte fra os selv til os selv. FSP
har ingen aktionærer, der kan træde til med ekstra kapital.

FSP er ejet af medlemmerne. Vores eneste formål er derfor at sikre med-
lemmerne den bedste pension. Bedre råd, bedre liv, som vi siger. Det er
dine penge, din fremtid og dit valg, men der skal ikke være tvivl om,
bestyrelsens anbefaling til alle medlemmer er klar: Skift investerings-form
NU.”

Det fremgår af referatet, at der blev stillet spørgsmål til FSP Pensions ledelse fra
tilstedeværende medlemmer, herunder medlemmer, der var engageret i den ovenfor
omtalte gruppe ”Pensionist i FSP” , og som tillige havde stillet fire be-
slutningsforslag.

Den 26. april 2011 foretog Finanstilsynet den i brevet af 21. januar 2011 varslede
undersøgelse, hvor man afholdt møde med FSP Pension i selskabets lokaler. FSP
Pension udarbejdede et internt referat af FSP Pensions opfattelse af det un-der
mødet passerede.



/

76

Udover den ovennævnte juridiske vurdering af, om FSP Pension kunne tilbyde
medlemmerne en kompensation, såfremt de omvalgte til et markedsrentepro-dukt,
anmodede FSP Pension endvidere advokat Vidne 3 om ”en juridisk vurdering af
FSP Pensions tilrettelæggelse af omvalget” , hvorunder han læste de
”medlemsbreve og brochurer” , som blev udsendt til medlemmer-ne i relation til
pensionsvalget i 2011. Ved brev af 29. april 2011 til FSP Pension meddelte
advokat Vidne 3 bl.a., at materialet efter hans opfattelse ”fyldestgørende og
balanceret beskriver fordele og ulemper ved medlemmers valg. Der er mig bekendt
ikke udeladt informationer, som er væsentlige for medlemmets beslutning om
omvalg.”

Primo maj 2011 udsendte FSP Pension erindringsbreve til de medlemmer, som
ikke havde indsendt ovennævnte svarblanket eller anvendt den elektroniske
svarmulighed på FSP Pensions hjemmeside. I et af disse breve er anført:

”Pensionsvalg 2011 - vi har endnu ikke hørt fra dig

Vi har tidligere skrevet til dig, fordi du skal træffe et vigtigt valg om din
pensionsordning. Vi håber, at du har haft mulighed for at kigge på ma-
terialet, men vi skriver igen, da vi endnu ikke hr hørt fra dig.

Det er afgørende for dig, at du tager stilling til, hvordan vi skal forvalte
din pension i fremtiden. Årsagen til valget er kort fortalt, at tiden er ved at
løbe fra din traditionelle pensionsordning med gennemsnitsrente. Nye
EU-regler om større sikkerhed vil gøre det sværere at regulere din pension
hvert år. Det kan du som medlem af FSP ikke være tjent med.

Bestyrelsen anbefaler et skift til markedsrente

FSP’s bestyrelse, som består af FSP-medlemmer, anbefaler derfor, at du
skifter investeringsform til markedsvilkår, selvom det betyder, at du skal
opgive din ydelsesgaranti.

Sådan vælger du

Vi skal have dit svar senest den 16. maj 2011. Du kan vælge at under-
skrive den svarblanket, vi tidligere har sendt. …

Du kan også foretage dit valg på www.fsp.dk/pensionsvalg2011. ...”

Når et medlem havde foretaget omvalget til markedsrenteproduktet, sendte FSP
Pension et brev med bekræftelse herpå.

I det nedenfor omtalte følgebrev fra FSP Pension fra medio juni 2011 vedrøren-de
den fornyede mulighed for at omvælge eller for at fortryde sit omvalg er det anført,
at ”78 % af medlemmerne med traditionel pension i gennemsnitsrente har taget
stilling, og 88 % heraf har valgt at følge bestyrelsens anbefaling om at skifte
investeringsform…” .



/

77

I FSP Pensions efterfølgende årsrapport for 2011, der ligeledes er omtalt neden-
for, er det anført, dels at ”godt 70 % af de adspurgte medlemmer flyttede [ved
Pensionsvalget i 2011] opsparing for over 9 mia. kr. fra gennemsnitsrente til
markedsrente” (side 8), og dels at ”83 % [traf] et aktivt valg. 15 % af de med-
lemmer, der deltog i pensionsvalget, fasthold opsparingen i gennemsnitsrente-
miljøet, mens hele 85 % fulgte bestyrelsens anbefaling om at skifte investerings-
form til markedsrente” (side 18). Det fremgår ikke udtrykkeligt, om tallene i
årsrapporten inkluderer medlemmer, der omvalgte til markedsrenteproduktet i
forbindelse med den fornyede mulighed herfor i juni 2011, jf. nærmere neden-for.

I forlængelse af Finanstilsynets møde den 26. april 2011 med FSP Pension an-
modede tilsynet ved brev af 3. maj 2011 om svar på en række uddybende
spørgsmål. I brevet er således anført:

”Som aftalt på mødet den 26. april 2011 skal Finanstilsynet hermed vende
tilbage vedrørende det materiale om omvalg til et markedsrente-produkt,
som FSP Pension har sendt ud til deres medlemmer til brug for det
igangværende omvalg.

Gennemgangen af materialet giver anledning til en række uddybende
spørgsmål, som bedes besvaret.

1. Udhuling af købekraft?

I brochuren til pensionister side 11 er der angivet to kurver, der viser at
medlemmer på henholdsvis 65 og 70, vil være sikret mod udhuling af
deres pensions købekraft ved skift til markedsrenteproduktet.

FSP bedes redegøre for, hvordan kassen med sikkerhed kan garantere, at
købekraften ikke udhules for det enkelte medlem ved valg af mar-
kedsrente-produktet?

2. Sikkerhed for merafkast?

I brochuren til erhvervsaktive medlemmer er der på side 10 angivet en
beregning af det merafkast det enkelte medlem kan forvente ved et skift til
markedsrenteprodukt. Der er to forskellige opgørelser baseret på
henholdsvis FSP’s historiske afkast og brancheforudsætninger.

FSP bedes redegøre for, hvordan de vil sikre dette positive merafkast for
deres medlemmer, herunder hvordan de viste opgørelser tager høj-de for
markedsrisikoen.

FSP bedes tillige redegøre for, hvorfor materialet ikke indeholder en
nærmere redegørelse for risikoen ved at udarbejde prognoser på et for-
ventet afkast.



/

78

3. Beskrivelse af forskel på risikoprofilerne for markedsrenteproduk-
tet

…

4. Individuelle beregninger

…

De nævnte spørgsmål vil danne udgangspunkt for vores møde her i Fi-
nanstilsynet den 6. maj 2011…”

Finanstilsynet rejste således ikke spørgsmål om manglende eller utilstrækkelig
beskrivelse af betydningen af levetidsforudsætninger (hverken i forhold til de
eksisterende gennemsnitsrenteprodukter eller markedsrenteproduktet).

Efter det oplyste blev der afholdt det i brevet omtalte møde mellem Finanstilsy-net
og FSP Pension den 6. maj 2011 samt endnu et møde mellem parterne den 16. maj
2011.

FSP Pension besvarede herefter Finanstilsynets spørgsmål ved brev af 17. maj
2011, hvori bl.a. er anført:

”Ad spørgsmål 1:

Finanstilsynet har med henvisning til brochuren til pensionister, side 11,
hvor der er angivet 2 kurver vedrørende medlemmer på henholds-vis 65
og 70 år, bedt os redegøre for, hvordan vi med sikkerhed kan ga-rantere,
at købekraften ikke udhules for det enkelte medlem ved valg af
markedsrenteproduktet.

Hertil bemærker vi, at det udsendte informationsmateriale skal betrag-tes
som en helhed. Brochuren skal læses i en sammenhæng. Ingen figu-rer
eller afsnit kan stå alene.

Der findes på side 10 en forklaring på de 2 kurver. Det er vores opfat-
telse, at det efter læsning af den forklarende tekst på side 10 vil stå klart,
at vi ikke afgiver nogen garanti.

Vi mener i øvrigt heller ikke, at det af side 11 fremgår, at vi ”med sik-
kerhed kan garantere, at købekraften ikke udhules for det enkelte med-lem
ved valg af markedsrenteproduktet” . Læser man side 10 vil det stå
lysende klart, at vi ikke kan give en sådan garanti. Vi henviser f.eks. til
følgende passus:

”Der er ingen garantier, men pensionen vil næppe blive nedsat
voldsomt, da tabet fordeles ud over alle de år, som pensionen skal
udbetales, ligesom de historiske erfaringer hidtil har vist, at et ne-
gativt afkast er tjent ind igen i løbet af 1-3 år.”



/

79

Ligeledes fremgår det af side 10, at et omvalg til markedsrente betyder, at
man får mulighed for at få et større afkast. Der er intet anført om en
garanti for et større afkast. Det fremgår også, at ”sandsynligheden for at
dit afkast bliver negativt, og at din pension nedsættes ved den årlige
regulering, er begrænset” . Brochuren udtaler intet om, at der er en ga-
ranti mod et negativt afkast.

Vi mener, at vi fuldt korrekt har beskrevet betydningen af at skifte in-
vesteringsform på side 10, og at der intet fremgår af side 11 om, at vi
”med sikkerhed kan garantere, at købekraften ikke udhules for det en-
kelte medlem ved valg af markedsrenteproduktet” .

Ad spørgsmål 2:

I spørgsmål 2 har Finanstilsynet henvist til brochuren til erhvervsaktive
medlemmer, hvor der på side 10 er en beregning af det merafkast, det
enkelte medlem kan forvente ved et skift til markedsrenteprodukt. Op-
gørelserne er baseret på henholdsvis FSP’s historiske afkast og branche-
forudsætninger.

Finanstilsynet beder os redegøre for, hvorledes vi vil ”sikre dette posi-tive
merafkast” , herunder hvordan de viste opgørelser tager højde for
markedsrisikoen.

Igen bemærker vi, at det udsendte materiale må læses i sin sammen-hæng.
Vi har ikke stillet medlemmerne i udsigt, at der er nogen garanti for et
merafkast.

…”

Ved brev af 18. maj 2011 meddelte Finanstilsynet, at FSP Pension skulle give alle
medlemmer mulighed for fornyet stillingtagen til pensionsvalget på bag-grund af
supplerende materiale, der skulle udarbejdes og udsendes:

”…

Som tidligere angivet, er det Finanstilsynets opfattelse, at det udsendte
omvalgsmateriale ikke fremstår tilstrækkeligt afbalanceret i sin beskri-
velse af fordele og ulemper forbundet med et omvalg fra et gennem-
snitsrenteprodukt til et markedsrenteprodukt.

FSP bør udarbejde supplerende materiale, der skal sendes ud til alle
medlemmer, der skal gives mulighed for fornyet stillingtagen. Det sup-
plerende materiale skal indeholde følgende hovedemner:

Beskrivelse af produkterne

Det supplerende materiale bør indeholde:

En fyldestgørende beskrivelse af fordele og ulemper ved henholdsvis
gennemsnitsrente- [og] markedsrenteproduktet. Beskrivelsen skal give



/

80

et sammenligneligt overblik over fordele og ulemper ved de to typer
produkter.

En beskrivelse af, hvilke konsekvenser det har for medlemmets alders-
gruppe (erhvervsaktiv eller pensionist), om man vælger gennemsnits-
renteproduktet eller markedsrenteproduktet.

For erhvervsaktive medlemmer bør det beskrives, hvilken indflydelse det
bør have på ens valg, hvor lang tid, der er til medlemmet skal pen-
sioneres.

For pensionister bør det beskrives, hvor lang tid det vil kunne tage for et
medlem at indhente et eventuelt lidt tab.

…

Videre proces

Da omvalgsperioden sluttede den 16. maj 2011 skal alle medlemmer på ny
tilbydes mulighed for omvalg til markedsrenteprodukt på baggrund af det
supplerende materiale. Med henblik på at sikre, at alle medlem-mer får
mulighed for at tage stilling til omvalget på et fyldestgørende grundlag
skal det supplerende materiale om omvalget, udsendes til alle medlemmer.

Det supplerende materiale bør udsendes med et følgebrev, der klart an-
giver, at der er tale om supplerende materiale til det tidligere udsendte
materiale om omvalget og at det enkelte medlem skal læse materialet
igennem og tage stilling på ny.

FSP bedes sende det supplerende materiale til Finanstilsynet inden ud-
sendelse til medlemmerne med henblik på tilsynets stillingtagen hertil.”

8. Udsendelse af supplerende materiale og medlemmernes mulighed for
fornyet stillingtagen til pensionsvalget i 2011, herunder at fortryde omvalg til
markedsrenteproduktet

Til besvarelse af Finanstilsynets brev af 18. maj 2011 udarbejdede FSP Pension en
redegørelse af 30. maj 2011 (ikke fremlagt). Finanstilsynet oplyste i mail af 31.
maj 2011, at man havde taget redegørelsen til efterretning.

Endvidere udarbejdede FSP Pension i samarbejde med kommunikationsbu-reauet
Advice A/S endvidere udkast til supplerende materiale til de udsendte brochurer
med tilhørende følgebrev til medlemmerne, som efter det oplyste blev fremsendt til
Finanstilsynet ved mail af 7. juni 2011.

Der fandt herefter nogle drøftelser sted mellem Finanstilsynet og FSP Pension om
materialet og spørgsmålet om, hvorvidt medlemmer, der ikke havde om-valgt til
markedsrenteproduktet, skulle tilbydes en ny mulighed herfor.



/

81

Medio juni 2011 udsendte FSP Pension det supplerende materiale og følgebre-vet
til medlemmerne. I følgebrevet er bl.a. anført:

”FSP Pensionsvalg 2011

Der har været stor interesse for FSP Pensionsvalg 2011, som er blevet
gennemført i april og maj 2011. 78 % af medlemmerne med traditionel
pension i gennemsnitsrente har taget stilling, og 88 % heraf har valgt at
følge bestyrelsens anbefaling om at skifte investeringsform nu med den
begrundelse, at vi forventer, det vil give bedre mulighed for at give dig en
højere pension over tid.

…

Finanstilsynet er for tiden på god skik-inspektion i flere pensionskasser,
herunder FSP Pension. Tilsynet har i den forbindelse tilkendegivet, at det
udsendte omvalgsmateriale efter Finanstilsynets vurdering ikke fremstår
tilstrækkeligt afbalanceret i sin beskrivelse af fordele og ulem-per
forbundet med et omvalg fra et gennemsnitsrenteprodukt til et
markedsrenteprodukt. Finanstilsynet har derfor bedt om, at FSP udar-
bejder supplerende materiale med fokus på beskrivelse af produkter -dvs.
gennemsnitsrente og markedsrente – og risikoprofiler – dvs. FSP Vælger,
Lav, Mellem og Høj Risiko samt de tilhørende beregningsek-sempler.

Vi har imødekommet Finanstilsynets anmodning i vedlagte materiale, som
supplerer og skal læses sammen med det i april måned udsendte brev og
brochure om pensionsvalg 2011 samt den øvrige information til
medlemmerne, herunder på FSP’s hjemmeside (hvor du også kan finde
brochuren om FSP Pensionsvalg 2011).

FSP Pension skal på baggrund af Finanstilsynets tilkendegivelse opfor-dre
alle medlemmer til at gennemgå det samlede materiale med henblik på
fornyet stillingtagen til det trufne pensionsvalg 2011.

Såfremt dine overvejelser giver anledning til, at du fortryder dit skifte af
investeringsform til markedsrente og/eller dit valg af risikoprofil i
markedsrente, skal dette meddeles skriftligt på nedenstående blanket til
FSP Pension senest torsdag den 30. juni 2011.

Hvis du fastholder dine oprindelige beslutninger om at skifte investe-
ringsform til markedsrente og dit valg af risikoprofil, som vil fremgå af et
særskilt bekræftelsesbrev fra os, behøver du ikke give os besked på ny.

Har du spørgsmål, er du velkommen til at ringe til os på …

Afslutningsvis skal det understreges, at det supplerende materiale ikke
ændrer ved bestyrelsens anbefaling om at skifte investeringsform til
markedsrente, således som der er redegjort for i det i april oprindeligt
udsendte brev og brochure om FSP Pensionsvalg 2011.



/

82

Venlig hilsen

Bestyrelsen

…”

Det vedlagte supplerende materiale har følgende indhold:

”Pensionsvalg 2011 – supplement til brochurer

Hvad er en gennemsnitsrentepension?

Supplement til brochuren side 4-6

Fordele ved gennemsnitsrentepension
En pension i gennemsnitsrente giver en relativ stabil og forudsigelig
forrentning af pensionsopsparingen ved, at der i de gode år lægges
overskud til side, som man kan trække på i de magre år. Afkastet ud-
jævnes på den måde over tid, og pensionsopsparingen kan udvikle sig
jævnt – også selv om markedet giver negativt afkast i perioder.

…

Ideen med traditionel pensionsordning



/

83

Med en gennemsnitsrentepension kan man undgå negativt afkast, og man
får derimod et stabilt afkast og kender ydelserne ved pensionering.

Ydelsesgarantien, som er gennemsnitsrentepensionen, er således en
fordel, fordi du kender ydelsernes størrelse frem i tiden og dermed bedre
kan planlægge din pensionstilværelse på baggrund heraf.

…

Ulemper ved gennemsnitsrentepension
Ydelsesgarantien er ikke en garanti for rentetilskrivning, men derimod en
aktuarmæssig garanti for, at FSP beregner din årlige ydelse med en vis
gennemsnitlig forrentning, som er aftalt på forhånd (den forudsatte
grundlagsrente). Den depotrente, som tilskrives årligt, kan ændres år for
år og kan være mindre end den aftalte forrentning i nogle år.

…

Hvad er markedsrentepension?

Supplement til brochuren side 4-6.

FSP har siden 2007 optaget alle nye medlemmer på pensioner i mar-
kedsrente (FSP Markedsrente). Med en pension i markedsrente følger
afkastet markedet og tilskrives direkte pensionsopsparingen. Til forskel
fra en pension i gennemsnitsrente, så kan kontorenten gå både op og ned i
markedsrente. Det kan man se af den nedenstående graf, hvor det faktiske
afkast (den lyseblå linje) siden 2004 er gået op og ned alt efter, hvordan
afkastet af investeringerne af pensionsopsparingen udviklede sig.

Det faktiske afkast sammenlignes i grafen nedenfor med det forventede
afkast (den mørkeblå linje), så man overordnet kan se, om afkastet føl-ger
den forventede tendens for perioden 2004-2010. Prognosen for med-



/

84

lemmernes samlede afkast er beregnet ud fra pensionsbranchens afkast-
forudsætninger.

Opsparing til markedsrente sker uden garantier, og der vil derfor komme
år, hvor afkastet bliver negativt. De stiplede linjer i grafen mar-kerer det
udfaldsrum, som det faktiske afkast med 95 % sandsynlighed vil holde sig
inden for. Afkastet bør statistisk set ikke markant over-skride de stiplede
linjer set over tid. Grafen viser også, at selv med et betydeligt tab i 2008
på grund af finanskrisen, så blev de stiplede linjer ikke overskredet.
Desuden blev det negative afkast tjent ind igen i be-gyndelsen af 2010.

Fordele ved markedsrentepension
Hvis man kan acceptere at løbe en investeringsrisiko, som man selv er
med til at fastsætte gennem valg af risikoprofil, kan man undgå udgif-ter
til ydelsesgaranti og finansielle afdækninger og samtidig få mulig-hed for
at investere mere langsigtet med et afkast, som forventes at væ-re højere
end i gennemsnitsrente.

I markedsrente er man ikke begrænset af de samme investeringsregler
som i gennemsnitsrente. Erfaringen over de seneste syv år, som fremgår af
grafen nedenfor, viser, at selvom afkastet fra år til år varierer mere i
markedsrente, er der målt over perioden opnået et faktisk afkast, som
ligger over rentetilskrivningen i gennemsnitsrente. Man skal imidlertid
være opmærksom på, at historiske afkast ikke er nogen garanti for
fremtidige afkast.

…

Ulemper ved markedsrentepension
I modsætning til en pension i gennemsnitsrente så følger en markeds-
rentepension udviklingen på markedet, hvilket gør pensionen mindre



/

85

forudsigelig. Det betyder, at man selv må bære eventuelle tab, hvis
markedet går ned. Med en pension i markedsrente er der altså ingen
ydelsesgaranti på pensionsudbetalingen.

Særligt i de første år på markedsrente er risikoen for negativt afkast størst,
som det fremgår af nedenstående graf, som tager udgangspunkt i et årligt
forventet afkast på 5,5 % og en årlig standardafvigelse på 7 % og
forudsætter desuden, at afkastene er normalfordelte.

Investeringshorisonten, herunder alder, er derfor vigtig i markedsrente.
FSP tilbyder derfor også valg mellem tre risikoprofiler: Lav, Mellem, Høj
Risiko (læs om de enkelte risikoprofiler i særskilt dokument).

Pensionister og andre medlemmer med en forsigtig risikoprofil anbefa-les
at placere deres pensionsopsparing i Lav Risiko, hvor udsvingene i
afkastet fra år til år må forventes at være mindst, og hvor risikoen for
negativt afkast er lavest.

Valg af risikoprofil

Supplement til brochuren side 9.

I markedsrente følger afkastet investeringsresultaterne. Det kan gå op eller
ned. Man behøver imidlertid ikke at være investeringsekspert for at have
pension i markedsrente. Man kan nemlig vælge den risikoprofil, som
passer til ens alder og temperament. FSP opfordrer alle medlem-mer med
markedsrentepension til løbende at overveje, om ens aktuelle risikoprofil
stemmer overens med især:

· Alder
- Alder skal også tænkes ”mentalt” , da der ikke er to personer

med samme behov
· Økonomi

- F.eks. om man har luft i økonomien eller forventer at skulle
bruge hele sin pensionsudbetaling

· Livssituation
- F.eks. om man på sigt ønsker at bo i en mindre bolig eller har

planer om større rejser i de første år som pensionist
· Samfundsøkonomi



/

86

- F.eks. om makroøkonomien går op eller ned i forbindelse
med eksempelvis en økonomisk krise.

…

Lav Risiko
Investeringerne i Lav Risiko er valgt ud fra et ønske om at opnå en lav
risiko for udsving i afkastet, men hvorfor afkastet på sigt til gengæld ikke
er så højt. Derfor er der en overvægt af obligationer i forhold til ak-tier:
75 % i obligationer og 25 % i aktier.

Lav Risiko passer formodentlig bedst til dig, hvis du kan nikke gen-
kendende til følgende udsagn:

· Du har kort tid til pensionsalder eller er gået på pension
· Du er ikke særlig risikovillig
· Stabilitet er vigtigere for dig end muligheden for et højere afkast
· Du er afhængig af hver en krone i udbetaling
· Du forventer, at samfundsøkonomien er på vej ind i en lav-

konjunktur.

Hvis din risikoprofil ligger i den nedre del af Lav Risiko, kan du even-
tuelt vælge at placere en del af din pensionsopsparing i kontantfonden for
at opnå en endnu lavere risiko. Kontantfonden består af obligationer med
meget kort løbetid, dvs. under 1 år, og/eller kontant indestående i bank.

Selvom du vælger Lav Risiko og/eller kontantfonden, er du ikke sikret et
positivt afkast, da afkastet vil afhænge af markedets udvikling. Du kan når
som helst ændre dit valg ved at vælge en anden risikoprofil.

Mellem Risiko
Investeringerne i Mellem Risiko er foretaget ud fra et ønske om at opnå et
større afkast i forhold til Lav Risiko, men hvor risikoen til gengæld er
større. Derfor er der en nogenlunde ligelig fordeling af obligationer og
aktier: 60 % i obligationer og ejendomme og 40 % i aktier.

Mellem Risiko passer formodentlig bedst til dig, hvis du kan nikke
genkendende til følgende udsagn:

· Du har mindst 5-7 år til pensionering
· Du ønsker at få mulighed for et højere afkast end på Lav Ri-siko
· Du går ikke på pension foreløbig, eller har god luft i din økonomi

som pensionist
· Du forventer, at samfundsøkonomien er på vej ind i et op-sving.



/

87

Når du vælger Mellem Risiko, er du ikke sikret et positivt afkast, da
afkastet vil afhænge af markedets udvikling. Du kan når som helst ændre
dit valg ved at vælge en anden risikoprofil.

…

Købekraft som pensionist

Supplement til brochuren til pensionister side 10.

I den udsendte brochure til pensionister er der på side 10 to gra-fer, hvor
beregningsforudsætningerne ikke var medtaget, men derimod
tilgængelige på www.fsp.dk/pensionsvalg2011, og de vises derfor igen
med forudsætningerne for beregningerne med-taget.

I begge grafer er der tale om en fremskrivning fra 2011 og ikke faktiske
tal siden 2008. Derfor har vi fjernet årstalsangivelsen fra graferne. Du
skal være opmærksom på, at fremskrivninger er in-gen garanti for,
hvordan det fremtidige afkast udvikler sig.

En 65-årig skifter til markedsrente, købekraftsjusteret

Grafen ovenfor illustrerer, at i markedsrente er det forventede afkast 2
%-point højere end i gennemsnitsrente (efter garantibetaling). Bereg-
ningen er baseret på de forudsætninger om obligations- og aktieafkast,
som pensionsbranchen har vedtaget ved pensionsfremskrivninger, og det
forventes at kunne føre til en årlig regulering af pensionen i markedsren-
te. Der er regnet med 2 % årlig inflation (pris- og lønudvikling) og re-
guleringen af pensionen vil kunne modsvare inflationen. Derved mistes



/

88

købekraften af pensionen ikke, dvs. at den ikke mister værdi. Du skal væ-
re opmærksom på, at hverken historiske afkast eller brancheforudsætnin-
ger er nogen garanti for fremtidige afkast.

Brancheforudsætninger er pensionsbranchens standard for at fremskrive
afkastet af obligationer, ejendomme og aktier. FSP’s beregninger tager
udgangspunkt i et obligationsafkast på 4 % før PAL-skat (Pensionsaf-
kastskat) og det forudsættes, at aktier giver 3 % p.a. mere i afkast før
skat. Andre aktiver, såsom kreditobligationer og ejendomme forudsættes
at have et afkast, som ligger mellem aktier og obligationer. Det fører til,
at de samlede afkast efter PAL-skat bliver på mellem 4,5 % og 5,5 %.

Brancheforudsætningerne offentliggøres af Forsikring & Pension og kan
rekvireres ved henvendelse til FSP.

En 70-årig pensionist skifter markedsrente, købekraftsjusteret

Grafen ovenfor illustrerer tabet af købekraft for en pension, som er
udbetalt i fem år siden alder 65 år i gennemsnitrente, og hvor der er skif-
tet til markedsrente ved alder 70 år. Det forventede afkast bliver derefter
2 %-point højere end i gennemsnitsrente (efter garantibetaling) og for-
ventes at kunne føre til regulering af pensionen i markedsrente. Der er
regnet med 2 % årlig inflation (pris- og lønudvikling), og reguleringen af
pensionen vil kunne modsvare inflationen. Derved er der ikke længere
tab af købekraften, dvs. at pensionen fremadrettet ikke mister værdi. Du
skal være opmærksom på, at hverken historiske afkast eller branchefor-
udsætninger er nogen garanti for fremtidige afkast.

Brancheforudsætninger er pensionsbranchens standard for at fremskrive
afkastet af obligationer, ejendomme og aktier. FSP’s beregninger tager



/

89

udgangspunkt i et obligationsafkast på 4 % før PAL-skat (Pensionsaf-
kastskat) og det forudsættes, at aktier giver 3 % p.a. mere i afkast før
skat. Andre aktiver, såsom kreditobligationer og ejendomme forudsættes
at have et afkast, som ligger mellem aktier og obligationer. Det fører til,
at de samlede afkast efter PAL-skat bliver på mellem 4,5 % og 5,5 %. ”

Ingen af sagsøgerne fortrød deres omvalg inden udløbet af fristen herfor den 30.
juni 2011.

Det er ikke oplyst, om der var andre medlemmer, der fortrød deres omvalg, og i
givet fald hvor mange, eller om der var medlemmer, som ikke havde omvalgt til
markedsrente i første omgang, men gjorde det i anden omgang.

Ved brev af 16. februar 2012 til FSP Pension fremsendte Finanstilsynet en
”[a]fsluttende rapport om … undersøgelse af pensionsordninger 2011” . Af den
vedlagte rapport (der er benævnt ”Notat”) af 15. februar 2012 fremgår bl.a.:

”Hvordan behandler pensionskassen sager om ændringer og/eller
omvalg fra start til slut, herunder hvilke parter der er involveret i be-
slutningsprocessen

…

I forlængelse af Finanstilsynets inspektion foretog Finanstilsynet en
egentlig vurdering af om det udarbejdede omvalgsmateriale var i over-
ensstemmelse med god skik. Selve behandlingen heraf skete som en se-
parat sag og vil således ikke blive yderligere omtalt i denne rapport.

…

Konklusion
Som resultat af inspektionen har Finanstilsynet behandlet en sag om FSP’s
omvalgsmateriale i forbindelse med omvalget i forsommeren 2011.
Inspektionen har ikke givet anledning til yderligere reaktioner fra
Finanstilsynets side.”

9. FSP Pensions meddelelse til pensionerede medlemmer i december 2011

I december 2011 udsendte FSP Pension et brev til ca. 3.300 pensionerede med-
lemmer om ”Din pension – dækninger og reguleringer” . I brevet er bl.a. anført:

”Du får en ny udbetalingsoversigt for december
Beklageligvis er ÅTD-felterne (år til dato) på den elektroniske (advis)
pensionsudbetalingsoversigt for december måned ikke korrekte. Årsa-gen
til fejlen er nu rettet. Vi sender dig derfor en ny pensionsudbeta-
lingsoversigt med de korrekte saldi. …

Årsregulering af din pension – i gennemsnitsrente



/

90

…

Årsregulering af din pension – i markedsrente
For at udjævne udsving på din pensionsudbetaling som følge af de se-
neste års betydelige uro på de finansielle markeder indfører FSP en ud-
jævningsmodel med det formål, at store udsving i afkastet jævnes ud og
derfor får en langsommere effekt på den udbetalte ydelse. Det gælder
både positive og negative afkast. Denne udjævningsmodel forventes
færdigprogrammeret i løbet af 2012.

FSP’s bestyrelse har besluttet, at årsreguleringen af pensionerne i mar-
kedsrente udsættes, indtil medlemssystemet er tilrettet. Du vil derfor ikke
opleve en regulering af din pension pr. 1. januar 2012, selvom af-kastet år
til dato er negativt. Du kan følge afkastet på www.fsp.dk. Det er fortsat
dig selv, der bærer investeringsrisikoen i markedsrente, hvor-for den
udsatte regulering finansieres via din reserve. Retter markeder-ne sig ikke
i løbet af 2012, vil du derfor opleve en negativ regulering af din pension
efterfølgende.

Reguleringen vil være afhængig af din alder, og det fulde afkast tilskri-ves
fortsat direkte, men der er en forsinkelse på virkningen på udbeta-lingen.
Dine udbetalinger vil i fremtiden tillige blive påvirket af stigen-de
levetider, som betyder, at dine udbetalinger kan nedsættes, hvis vi
forventer, at medlemmerne generelt lever længere og skal have udbe-talt
alderspension i flere år. Dette indarbejdes i den nye udjævningsme-
kanisme.

Pensionsudbetaling og dækninger 2012
Du vil ultimo december modtage en oversigt, der viser din pensions-
udbetaling pr. 1. januar 2012. Oversigten over dine eventuelle øvrige
dækninger vil, som sidste år, blive sendt i et separat brev i løbet af før-ste
kvartal 2012.”

Det fremgår af en mail af 6. januar 2017 fra administrationsselskabet Forca til AP
Pension, at brevene blev udsendt af PostDanmark den 9. december 2011.

I et ”nytårsbrev” fra interessegruppen Pensionist i FSP, der blev udsendt til
gruppens medlemmer senere i december 2011, er om brevet bl.a. anført følgen-de:

”Vi vil ikke lægge skjul på, at vi forventer at 2012 kan blive et arbejds-
omt år for FSP og for os som medlemmer. Vi har undret os over, at der i
perioden fra august til den 22. december stort set ikke kom noget fra FSP,
når vi ser bort fra brevet om ”dækninger og reguleringer” der kom i
starten af december og vi skal ikke lægge skjul på at det indeholdt et par
overraskelser.

* For Gennemsnitsrente er …

…



/

91

* For Markedsrente ligger det vel fast nu, at der vil være negativt afkast i
alle tre risikogrupper for 2012. Det er utilfredsstillende, at FSP ikke ved
omvalget i sommer havde en model, som kunne regulere pensio-nen, når
man kendte årets afkast. Uanset hvad FSP skriver, så indebæ-rer et
negativt afkast, at pensionen falder, selvfølgelig kan en udsættelse bevirke
at et fremtidigt positivt afkast udligner tabet og det ikke er nødvendigt, at
nedsætte pensionen, men fra l. januar 2012 får pensioni-ster i
Markedsrente reelt for meget i pension og som FSP også skriver, det skal
udlignes på den ene eller anden måde. Vi har forgæves stillet spørgsmålet:
Hvad betyder et negativt afkast på f.eks. 4 % for pensio-nen. Det er
naturligvis lettere at beregne hvad det betyder for pensions-formuen og vil
sikkert fremgå af pensionsoversigten for dem der endnu ikke er gået på
pension. Vi venter nu med spænding på at se, hvordan den omtalte
udjævningsmekanisme kommer til at se ud.

* Medlemmer i Markedsrente fik også oplysningen, at fremtidige udbe-
talinger vil blive påvirket af stigende levealder, hvilket betyder, at pen-
sionsudbetalinger kan nedsættes, dette vil blive indarbejdet i oven-nævnte
udjævningsmekanisme. Vi synes at en så vigtig oplysning bur-de have
været omtalt i forbindelse med omvalget i juni måned.”

Den 16. januar 2012 blev der afholdt et møde mellem repræsentanter for Pen-
sionist i FSP og FSP Pensions ledelse, bl.a. bestyrelsesformand Vidne 4 og adm.
direktør Vidne 1. Om indholdet af mødet er bl.a. anført følgende i nyhedsbrev nr. 1
fra 2012, som Pensionist i FSP udsendte formentlig i januar 2012:

”Temaer der blev drøftet:

…

4 Det kom vel ikke som nogen større overraskelse, da FSP i december
2011 meldte ud, at vi kan glæde os over at leve længere end forventet
for 20 år siden, men vi var overraskede over at dette kunne betyde en
nedsættelse af pensionen i Markedsrente. Vi gjorde opmærksom på, at
denne oplysning burde have været omtalt i omvalgmaterialet pr. 1. juni
2011. Nu lever folk næppe længere, fordi man har valgt Markedsrente
frem for Gennemsnitsrente, i denne afdeling vil den længere levetid be-
tyde krav om flere hensættelser, og pensionisternes forventning til en
pristalsregulering af pensionerne kommer længere ud i fremtiden. Vi
anbefalede, at FSP gjorde en del ud af konsekvenserne af den forlænge-
de levetid på generalforsamlingen og i FSP-Information.” 

 
10. FSP Pensions årsrapport for 2011, fusionen med AP Pension i 2012 mv.

I et brev af 8. marts 2012 til medlemmerne oplyste FSP Pension, at bestyrelsen
indstillede til den kommende generalforsamling i april 2012, at FSP Pension
fusionerer med AP Pension.



/

92

I FSP Pensions årsrapport for 2011, der efter det oplyste blev godkendt på gene-
ralforsamlingen den 19. april 2012, er bl.a. anført (side 24f):

”Højere levealder
I januar 2011 indførte Finanstilsynet en ny levetidsmodel indeholdende en
ny metode til fastsættelse af den forventede dødelighed og et nyt så-kaldt
benchmark for den forventede fremtidige levealder. Det nye ben-chmark
fastlægger en højere levealder end hidtil, og pensionsbranchen skal bruge
benchmarket til at opgøre hensættelser til fremtidige pen-sionsydelser.

Det nye benchmark betyder, at opsparingen til livsvarige pensionsydel-ser
skal række til flere år end oprindeligt forudsat. Den højere levealder
betyder, at FSP har styrket hensættelserne til markedsværdi med 50,3 mio.
kr. i 2011 for traditionel pensionsopsparing med ydelsesgaranti.

Medlemmer med opsparing til markedsrente har et ugaranteret grund-lag,
og deres pensionsudbetalinger vil i fremtiden også blive påvirket af den
stigende levealder. Hvis Pensionskassen forventer, at medlemmer-ne
generelt lever længere og skal have udbetalt alderspension i flere år, kan
det medføre behov for at ændre beregningsgrundlaget, hvilket kan føre til,
at udbetalingerne kan blive sat ned, hvis det opnåede afkast ik-ke kan
dække en længere levealder.

…

Ny rentekurve nedsætter hensættelserne
Finanstilsynet offentliggjorde i december 2011 en ny rentestruktur, som
pensionskasser kan benytte til at opgøre hensættelser på markedsvær-
digrundlag. FSP har som mange andre pensionsselskaber valgt at skifte til
den nye rentekurve, som betød, at FSP kunne nedsætte hensættelser-ne til
markedsværdi for pensionsopsparing til gennemsnitsrente med 258,7 mio.
kr.

Den nye rentekurve indregner et glidende gennemsnit af den danske
rentes spænd til eurorenten over de seneste 12 måneder. Det har en po-
sitiv betydning, når den danske rente er lavere end eurorenten. Valget af
den nye rentekurve er bindende frem til indførelsen af Solvens II i 2014.”



/

93

Generalforsamlingen besluttede at tiltræde bestyrelsens forslag om fusion med AP
Pension med sidstnævnte som det fortsættende selskab.

Den 12. juni 2012 blev der indgået en ”[a]ftale mellem Erhvervs- og Vækstmini-
steriet og [brancheorganisationen] Forsikring & Pension om ændring af rente-
kurven på pensionsområdet mv.” , hvoraf bl.a. fremgår:

”3. Mindsket brug af nominelle rentegarantier
Der har i de senere år været en proces med udvikling af pensionspro-
dukter med mindre eller intet garantiindhold, og især arbejdsmarkeds-
pensionerne har gennem omvalg mv. fået kunderne over på ordninger med
en meget lav eller ingen garanti. Det er vigtigt, at denne udvikling
fortsætter.

Der er enighed om, at pensionsselskaberne fremadrettet skal arbejde for
fortsat at mindske omfanget af produkter med nominel rentegaranti ved at
øge kundernes muligheder for at træffe omvalg og derved kom-me over i
markedsrenteprodukter.”

Fusionen fik virkning fra den 26. september 2012.

Efter det oplyste medførte fusionen ikke ændringer i sagsøgernes pensionsord-
ninger.

11. FSP Pensions og AP Pensions breve i 2012 om regulering samt AP Pen-
sions anmeldelser af ændringer i det tekniske grundlag i 2012 og 2013

I et brev af 30. august 2012, som FSP Pension udsendte formentlig til pensione-
rede medlemmer, er bl.a. anført:

”Ny model for regulering af løbende pensioner
Vi forventer i 2. halvår 2012 at implementere en ny udbetalingsmodel for
pensionister i markedsrente. Modellen skal dæmpe udsving i de år-lige
udbetalinger fra markedsrente. Det betyder, at det fulde afkast vil blive
tilskrevet din opsparing, men at de årlige reguleringer af udbeta-lingerne
vil blive afdæmpede i forhold til markedsudsving på afkaste-ne. Det er
dog stadig dig selv, som bærer investeringsrisikoen på din pension i
markedsrente. Du vil i løbet af 3. kvartal på vores hjemmeside kunne læse
en nærmere beskrivelse af den nye model.

…

Mulighed for regulering af pensioner rykker nærmere

FSP Pensions medlemmer med opsparing til markedsrente har fået pæ-ne
afkast i 1. halvår 2012. Du kan i en nyhed på vores hjemmeside læse
nærmere om afkastet, som blev på 3,7-5,6 % i de tre FSP Vælger-fonde.
På de investeringsaktiver, som hører til FSPs medlemmer i gennem-
snitsrente er opnået 4,9 %.



/

94

Hvis investeringerne fortsætter med at give positive afkast i andet hal-vår,
er der mulighed for, at afkastet både kan tjene ind til det betalte kursværn
ved omvalget samt til den grundlagsrente, vi allerede har in-dregnet i
pensionsudbetalingerne, således at der igen bliver mulighed for en
regulering af pensionerne for FSP’s medlemmer i markedsrente

For medlemmerne i gennemsnitsrente er FSP underlagt brancheaftaler,
som lægger loft over mulighederne for depotrente.”

I december 2012 sendte AP Pension et brev til pensionerede medlemmer, hvoraf
bl.a. fremgår:

”Regulering af din pension ultimo 2012

…

Markedsrente pensioner bliver ikke reguleret ved årsskiftet 2013
Din pension er placeret i det såkaldte "markedsrente-miljø", hvor for-
rentningen er afhængig af udviklingen på de finansielle markeder. Si-den
juni 2011 har markedsafkastet inkl. tillæg af omvalgsbonus stort set svaret
til de udgifter, der er forbundet med fradrag af kursværn, den indregnede
beregningstekniske rente (typisk 2,75 pct. p.a.) og investe-
ringsomkostningerne. Derfor er det ikke muligt at regulere din pension pr.
1. januar 2013.

Du skal være opmærksom på, at du i fremtiden muligvis vil opleve en
negativ regulering af din pension - dine udbetalinger vil med andre ord
kunne falde. Som vi oplyste ved Pensionsvalget i 2011, afhænger det af,
om det finansielle marked kan skabe et tilstrækkeligt positivt afkast. Men
størrelsen af udbetalingerne vil også være påvirket af, at udbeta-
lingsperioden er blevet længere, fordi vores levealder er stigende.

Vi indfører fra 2013 en beregningsmetode, hvor vi i et vist omfang ud-
jævner udsvingene i markedsafkastet. Denne udjævningsmekanisme vil
give mere individuelle reguleringer end tidligere, fordi den tager højde for
din alder.”

Den 28. december 2012 indgav AP Pension en anmeldelse til Finanstilsynet af et
nyt markedsværdigrundlag vedrørende gennemsnitsrenteprodukterne på bag-grund
af det benchmark for observationsåret 2011, som Finanstilsynet udsendte i august
2012. I anmeldelsen er bl.a. anført:

”Overskrift
…

Opgørelse af livsforsikringshensættelser til markedsværdi ultimo 2012.

Resume
…



/

95

Som følge af nyt benchmark for dødelighed og levetidsforbedringer for
2011 anmeldes et nyt markedsværdigrundlag. I forhold til tidligere an-
meldelse ændres dødeligheden. Markedsværdigrundlaget anmeldes til
brug for opgørelsen af hensættelser til markedsværdi. Markedsværdi-
grundlaget træder i kraft ved opgørelse af livsforsikringshensættelserne
ultimo 2012. Dødeligheden, der er baseret på den samlede bestand, er
fortsat fastsat ud fra Finanstilsynets model for levetider.

…

Anmeldelsens indhold …
…

Dødelighedsforudsætninger
AP Pension har udarbejdet en dødelighedsanalyse baseret på Finanstil-
synets levetidsmodel. I analysen er der anvendt de benchmark dødelig-
heder Finanstilsynet offentli[g]gjorde pr. 30. oktober 2012. Analysen vi-
ser, at Finanstilsynets benchmark skal anvendes for kvinder over 80 år og
mænd over 100 år, mens der skal anvendes en modeldødelighed for
kvinder under 80 år og for mænd under 100 år. For både mænd og kvinder
anvendes Finanstilsynets benchmark for levetidsforbedringer.
Risikotillægget er uændret; 5 års ekstra levetidsforbedring.”

Efter det oplyste afholdt FSP Pension/AP Pension to yderligere pensionsvalg i
henholdsvis 2012 og 2013, hvor en række medlemmer fik tilbud om at ”overføre
deres depoter til AP NetLink” , som var ”AP Pensions grundlag” (jf. AP Pen-sions
påstandsdokument, afsnit 90). Parterne er imidlertid enige om, at disse to
pensionsvalg ikke har relevans for nærværende sager, da ingen af de ni sagsø-gere
overførte deres depoter ved disse to lejligheder. Det bemærkes dog, at AP Pension
den 22. februar 2013 udsendte et brev til medlemmer, som i 2012 havde flyttet
deres depoter til AP NetLink, hvoraf fremgår følgende:

”Derfor oplever du, at pensionsprognoserne er faldet ved overgangen
fra FSP Pension til AP NetLink

Mange aktive pensionsindbetalere flyttede i 2012 deres ordning fra FSP
Pension til AP NetLink. Efter de nye prognoser for den fremtidige pen-
sionsudbetaling er blevet offentliggjort, har vi modtaget henvendelser fra
kunder, som er bekymrede for, at prognosen nu viser, at deres frem-tidige
forventede pensionsudbetaling pludselig er blevet mindre sam-menlignet
med tidligere.

Det er naturligt og helt forståeligt, at mange reagerer på de ændrede tal.
Hovedforklaringen er kort fortalt todelt: 1. Længere levetid og 2. lavere
renteniveau. Men lad os forklare baggrunden for de nye prognoser for
henholdsvis ”FSP Markedsrente” og ”FSP Gennemsnitsrente” : Og lad os
samtidig slå fast: Der er ikke forsvundet nogen penge. Din opsparing er
fortsat uændret.

Ordning i FSP på markedsrente (FSP Traditionel Marked, FSP Gen-
nemsnitsrente Marked, FSP Markedsrente)



/

96

Levetid

I markedsrente er der tale om ugaranterede ordninger. Det betyder, at de
principper, som ordningen er beregnet efter, kan ændres, når leveti-den
stiger eller falder. Vi oplever generelt i samfundet, at vi lever læn-gere, og
det betyder, at vores pensionsopsparing skal strække sig over længere tid.
Det er de fleste pensionsselskaber ved at tilrette, så kun-derne får et
klarere billede af, hvor meget de kan vente at have til rå-dighed under
pensionering.

I FSP Pension var denne justering endnu ikke foretaget, og de tidligere
prognoser var således fastsat ud fra, at restlevetiden for en 65-årig mand
typisk var 15-19 år, mens den for en kvinde på samme alder var 18-19 år.
I dag forventes den gennemsnitlige restlevetid for alle 65-årige at være
23,5 år. Det betyder, at den samlede pensionsopsparing skal strække sig
over flere år. Og dermed bliver de forventede årlige udbeta-linger
naturligvis lavere.

Hvis levetidsjusteringen var foretaget i FSP Pension inden flytningen til
AP NetLink, ville forskellen mellem prognoserne være mindsket.

…

Ordning i FSP på gennemsnitsrente (FSP Traditionel og FSP Gen-
nemsnitsrente)

Levetid

Denne ordning rummede – før overflytningen til AP NetLink – en ydel-
sesgaranti. Ordningen kunne derfor kun ændres fremadrettet. Men ty-pisk
vil ordningen – hvis den ikke er helt ny – være beregnet med ud-
gangspunkt i de gamle forventninger til restlevetider, som ikke længere
holder trit med virkeligheden. Det vil sige 15 til 19 år for en 65-årig mand
og 18 til 19 år som en 65-årig kvinde.

Men disse restlevetider ligger væsentligt under det, der i dag bliver an-set
for realistisk. Derfor er der ved overgangen til AP NetLink anvendt en
restlevetid på 23,5 år for alle.

Du havde tidligere en ydelsesgaranti baseret på for optimistiske leve-
tidsforudsætninger, hvilket betyder, at din pensionsydelse forventeligt
aldrig fremover vil blive reguleret op. Med overgangen til AP NetLink
kan det beløb, som din pension starter på, være lavere end med ydel-
sesgarantien, men forventningen er, at den bliver reguleret til et højere
niveau, så du samlet set får mere ud af din opsparing.

Rente

Hertil kommer, at renteforudsætningerne er ændret som følge af det
generelt meget lave renteniveau. Hvor der i den gamle ordning typisk var
en ydelsesgaranti på en rente efter pensionsafkastskat på mellem



/

97

2,75 pct. og 1,75 pct., er der i AP NetLink en rentegaranti på 1,0 pct. før
pensionsafkastskat.

Den lavere rentegaranti i AP NetLink betyder, at AP Pension kan inve-
stere mere frit i markedet. På sigt giver det mulighed for at opnå et hø-jere
afkast, som i sidste ende betyder, at man vil kunne opnå en højere
pensionsopsparing.

Hvis FSP-ordningen ikke var blevet overført?

Uden en overførsel var ydelserne blevet omskrevet til en hvilende ord-
ning, men i øvrigt forblevet på det gamle grundlag. Konsekvensen havde
da med al sandsynlighed været, at der ikke ville være sket nogen
regulering af ydelserne fremover. I stedet ville alt overskydende afkast af
investeringerne – hvis der da var noget – blive brugt til at finansiere den
længere restlevetid. Samtidig ville man skulle betale for sin ydel-
sesgaranti, ligesom man skulle betale administrationsomkostninger til
både den tidligere pensionsordning i FSP Pension og til AP NetLink.

I FSP Pension fulgte man de forudsætninger, der tidligere var gældende
for den forventede fremtidige levetid, men de er blevet overhalet af ud-
viklingen i levetiden og den faldende rente. Og vi har valgt i AP Net-Link
at arbejde med prognoser, som svarer til de aktuelle levetider og
renteniveauer.

Der er ikke forsvundet nogen penge

Det er vigtigt at slå fast, at der ikke er forsvundet nogen penge ved at
skifte fra den tidligere pensionsordning i FSP Pension FSP til AP Net-
Link. Der er alene tale om, at de forudsætninger, som anvendes til at
beregne de forventede fremtidige pensionsudbetalinger, er tilpasset de
markedsforhold, som er gældende i dag, og som også ville være gæl-
dende, såfremt man havde valgt at fastholde depotet i FSP Pension.

Det er dog forståeligt, at kunder, der har oplevet et fald i prognosen ved
udbetaling, og som er tæt på pensioneringstidspunktet, er særlig be-
kymrede. Det kan vi godt forstå, men det er stadig vores forventning, at et
fald i prognosen ved udbetaling vil blive indhentet af en højere frem-tidig
forrentning, end hvis pensionsordningen ikke var blevet flyttet til AP
NetLink.”

Den 4. april 2013 indgav AP Pension endvidere en anmeldelse til Finanstilsynet af
”[æ]ndring af risikopræmier for visse ordninger i forsikringsklasse III” , hvoraf
bl.a. fremgår:

”Anmeldelsens indhold…
…

De omfattede ordninger er ordninger i markedsrente, som stammer fra den
tidligere FSP-bestand. Disse er på ugaranterede grundlag og kan derfor
ændres uden forudgående samtykke fra forsikringstagerene.



/

98

Da forsikringstagerne valgte sig over i markedsrente, fik de oplyst, at
grundlaget var ugaranteret, og det blev særskilt præciseret, at selv bar
risikoen for den længere levetid. I første omgang kunne Forca’s syste-mer
kun understøtte overgangen fsva. renteresultatet, mens risikoresul-tat og
omkostningsresultat blev planlagt ændret som led i overgangen til AP
Pension. Udgiften som følge af øgede levetider og hensynet til den fælles
egenkapital gør, at ændringen bør implementeres.

…

Redegørelse for de økonomiske konsekvenser for forsikringstagerne
…

Forsikringstagerene vil opleve, at deres ydelser falder eller ikke regule-res
så meget op som deres afkast ellers kunne berettige til. Da selskabet
oplever længere levetider end de grundlag, som der pt. regnes på, op-står
der typisk et underskud, som basiskapitalen pt. finansierer. Æn-dringen
skal sikre, at risikounderskuddet minimeres. Det anses for at være
rimeligt, at forsikringstagerne selv finansierer udgifterne til højere
levetider, specielt fordi disse forsikringstagere ikke betaler risikofor-
rentning. Det anses dermed også for rimeligt i forhold til de øvrige for-
sikringstagere. Det anmeldte er forsikringsklasse III og grundlaget er
ugaranteret.”

Det bemærkes, at det ikke fremgår af det ovenfor omtalte materiale, der blev
udleveret til medlemmerne i forbindelse med pensionsvalget i 2011, at det over for
over for medlemmerne ”blev særskilt præciseret, at [de] selv bar risikoen for den
længere levetid” , hvis de omvalgte til markedsrenteproduktet.

12. Finanstilsynets undersøgelser i 2013-2014. AP Pensions nedreguleringer af
pensionsydelser i januar 2014

Efter det oplyste modtog Finanstilsynet i formentlig april og juli 2013 henven-
delser fra interessegruppen ”FSP Medlem i AP Pension” vedrørende pensions-
valget i 2011, som foranledigede tilsynet til at foretage en undersøgelse heraf.

I breve af 20. januar 2014 til en del af de pensionerede medlemmer, der havde
omvalgt til markedsrenteproduktet, meddelte AP Pension, at deres pensionsy-
delser ville blive nedsat fra den 1. april 2014. I brevene, der indeholdt forskelli-ge
beløb for de enkelte medlemmer, er bl.a. anført:

”Fra den 1. april 2014 bliver din månedlige pensionsydelse i markeds-
rente sat ned med … kr. Din månedlige udbetaling bliver derefter … kr.
før skat.

Din pensionsydelse sættes ned, fordi:

· Renten er historisk lav og er faldet med mere end et procentpoint
de sidste par år. For bare få år siden mente ingen eksperter, at



/

99

renten kunne falde mere. Men det gjorde den, og der er fortsat
usikkerhed om renteudviklingen i fremtiden.

· Vi danskere forventes generelt at leve længere. Det betyder, at din
pension skal strækkes over en længere periode. Vi kan kon-statere,
at levetiden er steget mere, end hvad vi kunne forudse for bare
nogle år siden.

Disse faktorer betyder, at udbetalingerne fra din pensionsordning er under
pres, og at vi ikke længere kan regne med, at fremtidige afkast kan opveje
den forlængede levetid. Ud fra den viden, som vi har nu, må du derfor
forvente, at din pensionsydelse kan blive sat ned igen. Vi for-holder os til
en eventuel regulering af pensionen hvert år.”

I et brev af 23. januar 2014 til AP Pension (ikke fremlagt) anmodede Finanstil-
synet – ifølge tilsynets brev af 24. marts 2014, jf. nedenfor – om en redegørelse
for, hvorvidt reglerne om ”god skik” var blevet iagttaget i forbindelse med AP
Pensions udsendelse af førnævnte breve om nedreguleringer af pensionsydel-ser.

AP Pension afgav den 6. februar 2014 en redegørelse herom til Finanstilsynet,
hvoraf bl.a. fremgår:

”Baggrund for regulering
AP Pension har i forbindelse med fusionen med FSP Pension i 2012
overtaget en bestand på ca. 2.500 pensionister med ugaranteret mar-
kedsrente. …

I beregningsgrundlaget for markedsrente ligger en række forudsætnin-ger
til grund for beregningen af ydelser, herunder forudsætninger om
fremtidigt investeringsafkast og levetider.

Et markedsrenteprodukt er en betegnelse for et forsikringsprodukt, der
lader udviklingen af den forsikredes depot eller konto bero på den for-
rentning, der realiseres på et finansielt marked. Dermed kommer til-
skrivningen af de forsikredes depoter for en stor dels vedkommende til at
bero på samfundsøkonomiske faktorer, således som disse udmønter sig i
de respektive finansielle markeder, hvor investeringen er lagt.

Produkter i markedsrente er en modsætning til produkter på grundlags-
rente og med garanterede ydelser, hvor den sikrede alene vil være sikker
på at oppebære det beløb, der svarer til garantien (med mulig tilskriv-ning
af bonus).

Kunderne har i forbindelse med Pensionsvalg 2011 modtaget materiale,
hvoraf konsekvenserne af at vælge sig over i markedsrente fremgår,
herunder også risikoen for, at pensionen kan blive mindre, hvis forud-
sætningerne ændrer sig.

Rentefald og levetidsstigninger siden Pensionsvalg 2011 har medført et
behov for at nedregulere nogle af pensionsydelserne.



/

100

Principper for beregninger og reguleringer:

· At tilpasse pensionerne løbende til de faktiske forhold, herunder
regulere pensionerne løbende over tid.

· At sikre en rimelig fordeling af opsparingen over tid, ved blandt
andet at tage hensyn til det til enhver tid forventede afkast og
udvikling i levetid.

· At reguleringer gennemføres via en udjævningsmekanisme for at
modvirke markante og pludselige udsving i pensionsydelser-ne.

· Løbende at sikre, at grundlaget er rimeligt og betryggende i
overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed § 21.

Langt de fleste af de berørte kunder (omkring 85 %) vil opleve, at deres
pensioner falder med op til 5 %. Andre oplever uændrede pensionsy-
delser eller at de stiger med op til 8 %.”

I relation til denne redegørelse meddelte Finanstilsynet ved brev af 24. marts 2014
til AP Pension følgende:

”…

Tilsynet har gennemgået AP Pensions redegørelse af 6. februar 2014.

Tilsynet har i den forbindelse fundet, at AP Pension med de udsendte
breve har givet kunderne et rimeligt varsel for at indstille sig på en
kommende regulering og derfor for så vidt angår varslingen har hand-let i
overensstemmelse med reglerne om god skik. Samtidig har Finan-
stilsynet for så vidt angår formuleringen af brevene udsendt d. 20. ja-nuar
2014 ikke fundet, at brevenes formuleringer er i strid med reglerne om
god skik.

På denne baggrund – og henset til den igangværende sag vedrørende
omvalgene for tidligere FSP-medlemmer … – betragter Finanstilsynet god
skik sagen for så vidt angår varslingsbrevene af 20. januar 2014 for
afsluttet.”

Den 2. april 2014 traf Finanstilsynet afgørelse vedrørende undersøgelsen af
pensionsvalget i 2011 i FSP Pension – samt af to efterfølgende pensionsvalg i 2012
og 2013, som efter det af parterne oplyste ikke har relevans for nærværen-de sag,
jf. ovenfor – hvoraf bl.a. fremgår:

”1. Afgørelse

Finanstilsynet påtaler, at AP Pension, ved omvalg for medlemmer i den
daværende Finanssektorens Pensionskasse i 2011, 2012 og 2013, undlod
at udbetale de merhensættelser til forventet længere levetid, som gjaldt på
tidspunktet for omvalget.



/

101

Finanstilsynet påbyder samtidig AP Pension at udsende informations-
materiale til alle omvalgte medlemmer fra den daværende Finanssekto-
rens Pensionskasse. Materialet skal beskrive baggrunden for, at AP
Pension har besluttet at give kompensation og skal informere de berørte
medlemmer om at de vil modtage en kompensation. Informationsmate-
rialet skal udsendes i 2. kvartal 2014.

Finanstilsynet påbyder endvidere, at AP Pension inden udgangen af 2014,
når de berørte medlemmer har fået tilskrevet kompensation, ud-sender
informationsmateriale til de berørte medlemmer med besked om de
konkrete økonomiske konsekvenser for medlemmet.

2. Sagsfremstilling

Finanssektorens Pensionskasse (herefter FSP) gennemførte første halvår
af 2011 et omvalg, hvor medlemmer med FSP’s gennemsnitsrentepro-dukt
med ydelsesgarantier fik mulighed for at vælge om til FSP’s mar-
kedsrenteprodukt. Det gennemsnitsrenteprodukt, som medlemmerne
opgav, var kendetegnet ved, at selskabet for at sikre, at medlemmernes
ydelsesgarantier kunne indfries, havde henlagt regnskabsmæssige styr-
kelser (merhensættelser) udover medlemmernes depot.

Ved omvalget overgik medlemmer til et tegningsgrundlag, som fast-holdt
de samme utilstrækkelig lave levetider, som tegningsgrundlaget for
medlemmernes hidtidige ordning (G82 og senere grundlag).

Der blev ved omvalget udloddet en omvalgsbonus på 2 % af depotet
fratrukket kursværn. Beslutningen om en fælles sats var blandt andet
baseret på de solidariske fællesskabsprincipper som gjaldt for gennem-
snitsrenteproduktet.

Udover de 2 % i omvalgsbonus eftergav FSP’s bestyrelse medlemmerne
en skyggekonto på 1.377 mio. kr. Skyggekontoen svarede til cirka 15 % af
de omvalgte hensættelser. Vurderingen fra FSP’s side var, at de om-valgte
medlemmer blev fuldt kompenseret med omvalgsbonussen samt
eftergivelsen af skyggekontoen på 1.377 mio. kr.

Med virkning fra 1. januar 2012 fusionerer FSP med AP Pension.

…

Ved omvalget overgik medlemmerne fra et tegningsgrundlag, hvor der var
utilstrækkelige levetider – til et tegningsgrundlag med realistiske
levetider.

Uanset karakteren af skiftet til AP Netlink blev der ved omvalget ikke
udloddet en omvalgsbonus. De regnskabsmæssige styrkelser (merhen-
sættelser) blev overført til pensionskassens egenkapital.

For omvalgene i 2011, 2012 og 2013 gælder det, at en del af merhensæt-
telserne skulle kompensere for, at markedsrenten lå under den grund-
lagsrente, der svarede til pensionsgarantien.



/

102

En anden del af merhensættelserne skulle kompensere for, at tegnings-
grundlaget antog restlevetider, som lå under de eksisterende levetider, og
væsentligt under de levetider, som måtte forventes, når man tager højde
for levetidsforbedringer.

Størrelsen af levetidsmerhensættelserne afhænger bl.a. af medlemmer-nes
alder, pensioneringstidspunkt, hvilket gammelt grundlags levetids-
antagelser der regnes på, oprindelig grundlagsrente med mere.

AP Pensions model for kompensation
Finanstilsynet anmodede AP Pension om redegørelser for forløbet af de
gennemførte omvalg i 2011, 2012 og 2013. AP Pensions bestyrelse traf i
efteråret 2013 beslutning om en kompensation og indledte dialog med
Finanstilsynet desangående. I dialogen har AP Pension over for Finan-
stilsynet fremlagt en model for kompensation til de medlemmer, der har
valgt om i henholdsvis 2011, 2012 og 2013, og hvor AP Pension kunne
konstatere, at der ikke ved omvalgene var ydet tilstrækkelig
kompensation.

I den fremlagte model tages der udgangspunkt i en kollektiv beregning
indenfor de relevante kontributionsrentegrupper. For de enkelte om-valg
er der ved beregningen af den endelige kompensation taget højde for:

· allerede udbetalt omvalgsbonus,
· i hvilket omfang værdien af skyggekontoen på tidspunktet for om-

valg kan fradrages,
· finansiel risiko i forbindelse med gennemførslen af omvalgene,
· risikounderskud afholdt af egenkapitalen,
· selektionsrisiko

Informationsmateriale ved omvalget i 2011
Ved omvalget i 2011 omtalte omvalgsmaterialet, at medlemmet efter et
omvalg selv bærer risikoen for udviklingen i de fremtidige pensions-
udbetalinger, og at der ikke længere vil være garantier tilknyttet stør-
relsen heraf.

Omvalgsmaterialet adresserede imidlertid ikke eksplicit, at medlemmet
med et ja til at overgå fra et garanteret til et ugaranteret produkt, også
opgav en garanti for, at ændrede levetidsforudsætninger ikke kan ned-
sætte den garanterede ydelse.

Det fremgik ikke af omvalgsmaterialet, at medlemmerne måtte forven-tes
at leve betydeligt længere end forudsat på det nye tegningsgrund-lag, at
dette isoleret set ville betyde, at pensionsydelser efter omvalget ville blive
nedskrevet.

…

Levetidsspørgsmålet blev således ikke eksplicit berørt i omvalgsmateri-
alet fra 2011, og blev ved omvalget i 2012 alene blev omtalt på AP Pen-
sions Q & A’s via sætninger som fx ”…dit grundlag ændres mht. levetid.
Du vil få et mere betryggende grundlag… ” til trods for, at et
omvalgsmate-



/

103

riale skal give kunden en afbalanceret beskrivelse af omvalget og dets
konsekvenser for medlemmerne.

…

4. Vurdering

Det følger af FIL § 21, stk. 1, nr. 2, at tegningsgrundlaget, som livsfor-
sikringsselskaber skal anmelde til Finanstilsynet, skal være betryggende
og rimeligt over for den enkelte forsikringstager.

Ved omvalgene i 2011, 2012 og 2013 gik medlemmerne fra et gennem-
snitsrenteprodukt, hvor levetidsrisikoen ligger hos selskabet – og, hvor
der er ydelsesgaranti med tilskrivning af udjævnet afkast via en fælles
depotrente. Medlemmerne overgik til enten et markedsrenteprodukt, hvor
reserven fremover tilskrives markedsafkastet, og hvor levetidsri-sikoen
påhviler medlemmet, eller til et nyt gennemsnitsrenteprodukt, hvor
levetidsrisikoen bæres af medlemmet, og hvor medlemmet alene har en 1
% rentegaranti.

Finanstilsynet vurderer, at der ved de nævnte omvalg var tale om en
ændring af det tekniske grundlag, hvorved kravet om betryggende og
rimelige beregningselementer for tegningsgrundlaget skulle opfyldes.

Det forhold, at medlemmerne ved omvalget opgav ydelsesgarantien
indebar, at risikoen for, at pensionsydelserne nedsættes som følge af
negative udsving i markedsafkastet og risikoen for, at pensionsydelser-ne
nedsættes som følge af længere levealder i samfundet, overgik fra
selskabet til medlemmet.

Den gennemsnitsrenteordning, som medlemmerne opgav, var kende-
tegnet ved, at selskabet for at sikre, at medlemmernes ydelsesgarantier
kunne indfries, havde henlagt regnskabsmæssige styrkelser (merhen-
sættelser) udover medlemmernes depot.

En del af merhensættelserne skulle kompensere for, at markedsrenten lå
under den grundlagsrente, der svarer til pensionsgarantien. Det vil sige
merhensættelser til rentesikring.

En anden del af merhensættelserne skulle kompensere for, at tegnings-
grundlaget (G82 og senere grundlag) antog utilstrækkelige restleveti-der,
som lå betydeligt under de eksisterende levetider, og væsentligt under de
levetider som måtte forventes, når man tager højde for leve-
tidsforbedringer. Det vil sige merhensættelser til dækning for længere
levetid.

Det er Finanstilsynets vurdering, at det under alle omstændigheder er
egenkapitalens risiko, at der er hensat tilstrækkelige midler til at kunne
dække de aftalte ydelsesgarantier.

…



/

104

Finanstilsynet vurderer endvidere, at hensynet til at sikre rimelighed
overfor de enkelte forsikringstagere, vægter højere end hensynet til at
sikre, at medlemmerne skal overgå til et betryggende beregningsgrund-
lag, der kan sikre selskabets solvens og dermed sikre at selskabets akti-ver
overstiger forpligtelserne. Finanstilsynet finder således ikke, at hen-synet
til at sikre et betryggende beregningsgrundlag, som kan sikre sel-skabets
solvens, kan lovliggøre, at der anvendes en handlemåde, som er urimelig
overfor de enkelte forsikringstagere.

Merhensættelserne til rentesikring
Det er Finanstilsynets vurdering, at det var rimeligt jf. FIL §§ 20 og 21, at
lade medlemmerne overgå til et nyt tegningsgrundlag uden at forsik-
ringstagerene medtog den fulde andel af værdien af merhensættelserne til
rentesikring.

Finanstilsynet bygger vurderingen på, at de grundlagsrenter, som med-
lemmerne ved omvalget opgav, alle lå på et niveau, som forventeligt
kunne opnås eller overgås i gennemsnitlig markedsafkast efter et om-valg.
Tegningsgrundlaget, som medlemmerne valgte om til, var således rimeligt
overfor de enkelte forsikringstagere for så vidt angår renteele-mentet.

Merhensættelser til levetid
Omvalgene i 2011, 2012 og 2013 har det fællestræk, at mellemmernes
depoter efterfølgende skulle betale for et på omvalgstidspunktet forud-
sigeligt levetidsrisikounderskud. Betalingen af fremtidige levetidsun-
derskud var før omvalget sikret via levetidsmerhensættelser.

Finanstilsynet finder – uagtet om det tegningsgrundlag, medlemmerne
overgår til er betryggende eller ubetryggende – ikke, at det var rimeligt
overfor de enkelte forsikringstagere, jf. FIL §§ 20 og 21, at lade betalin-
gen for utilstrækkelige levetidsantagelser påhvile forsikringstagerne. Det
ville derimod have været rimeligt, at forsikringstagerene medtog værdien
af merhensættelserne til en længere levetid.

På denne baggrund vurderer Finanstilsynet, at FSP i 2011 og AP Pen-sion
i 2012 og 2013 i forbindelse med omvalgene handlede i strid med kravet
om, at beregningselementer for tegningsgrundlaget skal være rimelige
over for den enkelte forsikringstager, jf. FIL § 20, stk. 1, nr. 2 og § 21, stk.
1.

For omvalget i 2011 vurderer Finanstilsynet, at det tegningsgrundlag,
medlemmerne kunne vælge om til, på omvalgstidspunktet var ube-
tryggende for selskabet med hensyn til risikoelementet dødelighed og
således i strid med FIL § 21, stk. 1 og § 20, stk. 1, nr. 2.

Samtidig er det tilsynets vurdering, at det tegningsgrundlag, som med-
lemmerne kunne vælge om til i 2011, var i strid med FIL § 21, stk. 3, som
fastslår, at præmierne for nytegnede forsikringer skal være til-strækkelige
til, at forsikringsselskabet kan opfylde alle sine forpligtel-ser, således at
der ikke vil være behov for systematisk og permanent til-førsel af andre
midler.



/

105

…

AP Pensions model for kompensation
Finanstilsynet har gennemgået principperne i AP Pensions model for
kompensation til medlemmer, der har valgt om i henholdsvis 2011, 2012
og 2013. Finanstilsynet har vurderet principperne i den fremlagte model i
forhold til principperne anført herover.

Det er Finanstilsynets vurdering, at modellen fremlagt af AP Pension
sikrer medlemmerne en rimelig behandling af medlemmerne i overens-
stemmelse med principperne anført herover.

Finanstilsynet har ved vurderingen lagt vægt på, at de principper, der
anvendes i modellen svarer til praksis gældende på tidspunktet for
omvalgene. Det gælder for så vidt angår den kollektive tilgang til be-
regningerne samt mulighederne for at korrigere størrelsen af kompen-
sationen.

På den baggrund påtaler Finanstilsynet, at AP Pension, ved omvalg for
medlemmer i den daværende Finanssektorens Pensionskasse i 2011, 2012
og 2013, undlod at udbetale de merhensættelser til forventet læn-gere
levetid, som gjaldt på tidspunktet for omvalget.

Information om AP Pensions kompensationsmateriale
Finanstilsynet påbyder endvidere i medfør af § 3 i bekendtgørelse om god
skik for finansielle virksomheder AP Pension at udsende informa-
tionsmateriale til alle omvalgte medlemmer fra den daværende Finans-
sektorens Pensionskasse. Materialet skal beskrive baggrunden for, at der
gives kompensation og skal informere de berørte medlemmer om at de vil
modtage kompensation. Informationsmaterialet skal udsendes i 2. kvartal
2014.

Finanstilsynet påbyder endvidere, at AP Pension inden udgangen af 2014,
når de berørte medlemmer har fået tilskrevet kompensation, ud-sender
informationsmateriale til de berørte medlemmer med besked om de
konkrete økonomiske konsekvenser for medlemmet.”

Det fremgår af den af Finanstilsynet offentliggjorte udgave af afgørelsen, at sa-gen
havde været forelagt Det Finansielle Råd.

AP Pension påklagede ikke afgørelsen til Erhvervsankenævnet.

I et brev af 27. juni 2014 til bl.a. medlemmer, der havde omvalgt til markedsren-
teproduktet i 2011, anførte AP Pension følgende i anledning af Finanstilsynets
afgørelse af 2. april 2014:

”Kompensation til en gruppe kunder fra det tidligere FSP Pension Vi
skriver til dig, fordi du ændrede pensionsordning ved Pensionsvalg 201,
…



/

106

AP Pension har besluttet at udbetale kompensation til en gruppe af de
kunder, som foretog ovenstående ændring, da de ikke i tilstrækkeligt
omfang blev kompenseret for ændringen i deres garantiforhold. Finan-
stilsynet gav den 2. april 2014 AP Pension en påtale for dette. Finanstil-
synet påbød samtidig AP Pension at informere alle kunder, der var om-
fattet af afgørelsen, også selvom afgørelsen ikke har betydning for alle.

…

Baggrund for kompensationen
…

Det samlede kompensationsbeløb udgør 170 mio. kr. Beløbet kompen-
serer nogle af de kunder, der har valgt … om, for værdien af de garan-tier,
der var knyttet til deres ordning på tidspunktet for deres omvalg.

AP Pension har identificeret de kundegrupper, som på omvalgstids-
punktet havde en garanti, der ikke blev tilstrækkeligt kompenseret, da de
ændrede deres garantiforhold. Da både garantierne og kundernes øvrige
forhold er meget forskellige, havde langt fra alle garantier en værdi. Ud af
dem, der har ændret garantiforhold, vil ca. 16 pct. modta-gen en
kompensation.”

Ved mail af 8. april 2014 til en repræsentant for interessegruppen ”FSP medlem i
AP Pension” meddelte Finanstilsynet som opfølgning på gruppens tidligere
henvendelser til tilsynet, at man betragtede sagen for afsluttet.

Som svar på en henvendelse fra et medlem, der havde fået nedsat sin pen-
sionsydelse pr. 1. april 2014 (ikke en af sagsøgerne), anførte AP Pension bl.a.
følgende i et brev af 4. april 2014:

”Baggrunden for regulering
Det skyldes, at din pensionsordning er i markedsrente, hvilket betyder, at
din pensionsydelse er ugaranteret. At ydelsen er ugaranteret indebæ-rer
blandt andet, at størrelsen på din pensionsudbetaling afhænger af det
faktisk opnåede afkast og de til enhver tid gældende beregningsfor-
udsætninger. I beregningsforudsætningerne indgår bl.a. forudsætnin-ger
om forventet afkast, omkostninger og forventede levetider – altså
forventninger til den fremtidige udvikling. Når ydelsen er ugaranteret,
bærer du selv risikoen for udsving i alle de forhold, der indgår i det til
enhver tid gældende beregningsgrundlag.

Som pensionist har du krav på udbetaling af ydelser, som opgøres på
baggrund af en aktuarmæssig beregning af din opsparing, det forven-tede
afkast og den forventede levetid. Disse faktorer skal efter reglerne i Lov
om finansiel virksomhed § 20 og § 21 beregnes ud fra et grundlag, som er
både rimeligt og betryggende, og som anmeldes til Finanstilsy-net. Det er
derfor, at vi skal regulere din pension.

…



/

107

Baggrunden for nedsættelsen af din ydelse pr. 1. april 2014 er ændrede
forventninger til afkast og levetider, bl.a. på baggrund af Finanstilsy-nets
ændrede Benchmark for levetider.

Selvom der har været gode afkast de seneste år, er vores forventninger til
fremtidig rente og afkast historisk lave, bl.a. fordi de toneangivende renter
er faldet med mere end et procentpoint de sidste par år. For bare få år
siden mente de fleste eksperter, at renten ikke kunne falde mere. Men
renten faldt, og der er fortsat usikkerhed om renteudviklingen i fremtiden.
En tommelfingerregel er, at hvis det forventede afkast f.eks. falder med 1
pct. for en 20-årig ydelse, så falder pensionen med 8 pct.

Siden 2011 har Finanstilsynet årligt udsendt en standard – et såkaldt
benchmark – for fastsættelse af forventet levetid, og vi må konstatere, at
den forventede levetid efter Finanstilsynets regler er steget meget mere,
end hvad vi kunne forudse for bare nogle år siden. Det betyder, at pen-
sionerne skal strækkes over en længere periode. Som en tommelfinger-
regel kan man sige, at hvis den forventede levetid stiger med 1 år, skal
ydelsen i eksemplet ovenfor alt andet lige sættes ned med 5 pct. Da din
opsparing skal række til hele din pensionsalder, påvirker levetidsfor-
holdene også størrelsen på din pensionsudbetaling.

Disse faktorer betyder, at den nuværende udbetaling fra din pension er
under pres, og at vi ikke længere forventer, at de fremtidige afkast vil
kunne opveje den forlængede levetid. Det er altså sandsynligt, at pen-
sionsydelsen kan blive sat ned igen, men vi tilsigter en løbende tilpas-ning
af pensionsydelsen, så reguleringen i de enkelte år ikke bliver så voldsom.
Vi finder anledning til at fremhæve, at AP Pension skal sikre, at
beregningsgrundlaget er rimeligt og betryggende både for den enkel-te og
for kollektivet af forsikringstagere. Reguleringen af pensioner er netop et
udtryk herfor.

…

Vi bemærker, at Finanstilsynet har behandlet spørgsmålet om, hvorvidt
AP Pension har iagttaget reglerne om god skik ved udsendelsen af bre-ve
vedr. regulering d. 20. januar 2014. Det fremgår af Finanstilsynets af-
gørelse af 24. marts 2014, at ”Tilsynet har i den forbindelse fundet, at AP
Pension med de udsendte breve har givet kunderne et rimeligt var-sel for
at indstille sig på en kommende regulering og derfor for så vidt angår
varslingen har handlet i overensstemmelse med reglerne om god skik.
Samtidig har Finanstilsynet for så vidt angår formuleringen af brevene
udsendt d. 20. januar 2014 ikke fundet, at brevenes formulerin-ger er i
strid med god skik.”

Vi kan endvidere oplyse dig om, at AP Pensions bestyrelse har besluttet af
hensætte et beløb til kompensation af nogle af de tidligere medlem-mer af
FSP Pension for at have overtaget risikoen for bl.a. levetiden, da de
overgik fra garanteret til ugaranteret produkt i markedsrente i 2011. Det
skyldes, at de rentegrupper, som disse medlemmer forlod inde-holdt
hensættelser til at dække disse garantier, som det var rimeligt, at de fik
med sig ved omvalget. Det vil sige en kompensation, som rækker ud over
de 2 %, som blev givet kollektivt af FSP i 2011.”



/

108

13. Forbrugerombudsmanden og spørgsmålet i 2014 om forældelse

På baggrund af en henvendelse fra interessegruppen FSP Medlem i AP Pension i
februar 2014 (ikke fremlagt) anmodede Forbrugerombudsmanden i marts 2014
(ikke fremlagt) Finanstilsynet om en udtalelse om bl.a. ”risikoen for forældel-se” .

I en udtalelse af 31. marts 2014 herom fra Finanstilsynet til Forbrugerombuds-
manden er bl.a. anført:

”Risikoen for forældelse
Forbrugerombudsmanden har anmodet Finanstilsynet om at oplyse, om
Initiativgruppen til FSP Medlem i AP Pension kan anses for part i den
verserende sag hos Finanstilsynet, og om sagens udfald i Finanstil-synet
kan få betydning for klagernes eventuelle civilretlige krav jf. for-
ældelseslovens § 21, stk. 2.

Forældelseslovens § 21, stk. 2, har følgende ordlyd:

…

Det er efter den citerede bestemmelse en betingelse for, at der kan ind-
træde suspension, at sagen skal være ”indbragt” for en administrativ
myndighed. Ifølge bemærkningerne medfører dette, at både fordrings-
haveren og skyldneren er part i sagen. Det må i denne sammenhæng
betyde, at både Initiativgruppen og AP Pension skal være parter i den
verserende sag hos Finanstilsynet for, at der kan indtræde suspension efter
§ 21, stk. 2.

Det fremgår af § 355 i lov om finansiel virksomhed, hvem der er part i en
sag for Finanstilsynet. Da Finanstilsynets afgørelse vil være rettet mod AP
Pension, er denne virksomhed part i tilsynets sag, jf. § 355, stk. 1. Da
initiativgruppen ikke falder inden for de kategorier, der har parts-status
efter § 355, har denne gruppe ikke partsstatus i Finanstilsynets sag. I
forholdet til spørgsmålet om suspension er kravet om, at både
fordringshaver og skyldner skal være part i sagen derfor ikke opfyldt.

På den baggrund er det tilsynets opfattelse, at det ikke er relevant at be-
svare spørgsmålet om, hvorvidt sagens udfald i Finanstilsynet kan få
betydning for klagernes eventuelle civilretlige krav.”

Ved brev af 9. april 2014 rettede Forbrugerombudsmanden henvendelse til AP
Pension på baggrund af den ovenfor omtalte henvendelse fra interessegruppen FSP
Medlem i AP Pension fra februar 2014 vedrørende bl.a. spørgsmålet om
forældelse. I brevet er bl.a. anført:



/

109

”Vi har forstået Initiativgruppens henvendelse på den måde, at man
ønsker med Forbrugerombudsmandens mellemkomst at opnå en sus-
pension af den tre årige forældelsesfrist, som Initiativgruppen frygter kan
indtræde på 3 årsdagen for aftaleindgåelsen om omvalg. Det frem-går af
henvendelsen, at det primære mål er, at berørte kunder ikke skal være
afskåret fra at gøre erstatning- eller andre krav gældende, når Fi-
nanstilsynet har truffet afgørelse i den verserende sag (Finanstilsynets j.nr.
6073-0130).

…

Herudover er Forbrugerombudsmanden bekendt med Finanstilsynets
afgørelse af 2. april 2014 om omvalg gennemført i 2011, 2012 og 2013.

Forbrugerombudsmanden er ikke bekendt med, hvorledes AP Pension
eller Initiativgruppen stiller sig til afgørelsen af 2. april 2014.

Vi kan oplyse, at Forbrugerombudsmanden efter § 348 i lov om finansi-el
virksomhed har mulighed for at bistå forbrugere i sager, hvor en fi-nansiel
virksomhed ikke overholder redelig forretningsskik og god praksis, jf. §
43, stk. 1 og 2.

Forbrugerombudsmanden kan på nuværende tidspunkt ikke vurdere, om
der er eller vil foreligge en situation, hvor denne bestemmelse kan komme
på tale.

Men Forbrugerombudsmanden vil på baggrund af Initiativgruppens
henvendelse venligst bede AP Pension tilkendegive, hvorvidt selskabet er
indstillet på at suspendere forældelsen for de mulige krav, som kun-der
berørt af omvalgene i 2011, måtte have mod selskabet.

Udkast til hvordan en suspensionserklæring kunne se ud fremgår af bi-
laget til dette brev.

Vi skal anmode om at modtage selskabets svar senest inden 14 dage.

Kopi af dette brev er sendt til Person 4 som repræsentant for
Initiativgruppen til FSP Medlem i AP Pension[.]”

AP Pension besvarede henvendelsen ved brev af 22. april 2014, hvoraf bl.a.
fremgår:

”Vi kan oplyse, at vi accepterer Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014,
og at afgørelsen således vil blive efterlevet.

Vi er tillige indstillet på at meddele suspension af forældelsesfristen på
følgende vilkår:

1. At forældelsesfristen suspenderes for så vidt angår eventuel-le
krav om erstatning, tilbagesøgning og andre beføjelser, som
pensionskunder i den daværende Finanssektorens Pen-



/

110

sionskasse eller disses bo måtte have mod AP Pension i an-
ledning af omvalgene foretaget til FSP Markedsrente i 2011.

2. At forældelsen suspenderes således, at suspensionen udløber
den 1. januar 2015 uden yderligere varsel, hvis den ikke for-
inden er blevet forlænget skriftligt af AP Pension.

3. At suspensionen ikke omfatter eventuel allerede indtrådt
forældelse, som AP Pension bevarer retten til at påberåbe sig.

4. At suspensionen til enhver tid kan opsiges af AP Pension med
3 måneders skriftlig[t] varsel.

5. At denne erklæring ikke indebærer en anerkendelse af de
mulige erstatningskrav eller andre krav ud over de krav, der
følger af Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014.

Hvis Forbrugerombudsmanden i øvrigt måtte have spørgsmål til sagen,
står vi naturligvis til rådighed.”

Som et eksempel på et medlems henvendelse til AP Pension om suspension på
ovennævnte baggrund er fremlagt en mail af 1. august 2014 fra et medlem til AP
Pension og AP Pensions mail af samme dato til medlemmet:

”[Medlemmets henvendelse:]
AP Pension
Att: Klageansvarlig

Undertegnede anmoder hermed om at forældelsesfristen for indsigelse
mod omvalg 2011 suspenderes.

Med venlig hilsen
…

[AP Pensions svar:]
Tak for din henvendelse. Vi kan bekræfte, at du med din anmodning er
omfattet af den suspension af forældelsesfrist, som vi har drøftet med
Forbrugerombudsmanden. Det indebærer:

1. at forældelsesfristen suspenderes til 31. december 2014 for så
vidt angår Pensionsvalg 2011 i FSP Pension,

2. at suspensionen ikke omfatter allerede indtrådt forældelse, og

3. at suspensionen alene omfatter de krav og forhold, der følger af
Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014.

Med venlig hilsen

AP Pension
Juridisk Afdeling”



/

111

AP Pension har alene gjort forældelse gældende i forhold til én af de ni sagsø-gere:
Sagsøger 9.

AP Pension har i forhold til samtlige ni sagsøgere gjort gældende, at deres krav i
givet fald er bortfaldet som følge af ”manglende reklamation” /passivitet.

14. Ankenævnet for Forsikrings afgørelser i september 2015

I december 2014 klagede en af repræsentanterne for interessegruppen FSP med-
lem i AP Pension på vegne af en lang række medlemmer over AP Pension til
Ankenævnet for Forsikring. I klagen er bl.a. anført:

” I Påstand

Der blev truffet beslutning om at vælge om fra FSP Gennemsnitsrente
med ydelsesgaranti til FSP Markedsrente, fordi det fra direktion og be-
styrelse i FSP Pension klart blev tilkendegivet, at omvalget alene var et
valg af ændrede investeringsformer/- muligheder, og det stod klart for
deltagerne i omvalget, at der kunne være år med negativt afkast. Men FSP
Pension undlod at oplyse om, at risikoen ved længere levetider ved
et omvalg overgik fra pensionskassen FSP til det enkelte medlem, og at
FSP på omvalgstidspunktet end ikke havde hensættelser, som modsva-
rede de restlevetider, der allerede kunne påregnes.

Såfremt klagerne havde kendt disse konsekvenser, have de aldrig valgt
om, og kræver derfor, at omvalget i sommeren 2011 bliver gjort ugyl-
digt, og at klagernes pensionsordning tilbageføres til Gennemsnitsrente
med ydelsesgaranti som om omvalg ikke havde fundet sted

Det gøres gældende, at den påstand, der er nedlagt, skal bedømmes
helt uafhængigt af, hvad der efterfølgende er passeret. Påstandens fo-
kus er alene rettet mod selve omvalget i april-juni 2011, og de doku-
menter og hændelser, der knytter sig til omvalgets forløb, samt klager-
nes mulighed for på et tilstrækkeligt oplyst og retvisende grundlag at
træffe beslutning om at vælge overførsel fra FSP Gennemsnitsrente med
ydelsesgaranti til FSP Markedsrente med en af de tre mulige risikopro-
filer, eller forblive i det hidtidige Gennemsnitsrentemiljø med ydelses-
garanti”

 
 
 
 
 
Der blev endvidere indgivet klager til ankenævnet fra en række enkeltpersoner
(ikke fremlagt).

Til brug for ankenævnets behandling af klagerne afgav AP Pension den 20. marts
2015 følgende svar:

”Vedrørende tidligere FSP-kunders klage over AP Pension AP
Pension har modtaget en række enslydende klagesager fra Anke-nævnet
for Forsikring i den første uge af januar 2015. …



/

112

…

Efter aftale … har vi besvaret klagerne samlet.

Sagen handler om, hvorvidt klagerne var behørigt orienteret om konse-
kvenserne forud for klagernes beslutning om at opgive deres garantier i
gennemsnitsrente til fordel for et markedsrenteprodukt i 2011.

Det er selskabets opfattelse, at dette er tilfældet, og at nærværende kla-ger
skal afgøres på samme måde som AFK 85.178 [ikke fremlagt] og 84.184
[ikke fremlagt], fordi sagerne har samme faktum og retsgrund-lag, og
fordi der nu endeligt er gjort op med kundernes eventuelle øko-nomiske
krav i anledning af Pensionsvalg 2011 med selskabets efterle-velse af
Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014.

Med venlig hilsen
AP Pension”

Ankenævnet for Forsikring afsagde den 16. september 2015 (og den 3. maj 2016)
kendelser om, at klagerne ikke fik medhold. Af kendelsen af 16. september 2015 i
ankenævnets sag nr. 87092, der vedrørte 330 klagere, fremgår bl.a.:

”330 forsikringstagere, der har pensionsordning i AP Pension, klager ved
deres repræsentant blandt andet over, at selskabet har afvist at lade dem
træde tilbage fra et omvalg i 2011 fra en ordning med ydelsesga-ranti til
en ordning med markedsrente. Klagerne er modtaget i Anke-nævnet i
december 2014.

Det fremgår af sagen, at klagerne oprindeligt blev optaget i FSP Pen-sion.
Mellem april og juni 2011 accepterede de tilbud fra FSP Pension om
omvalg af pensionsordning, der blandt andet involverede overgang fra en
ordning med gennemsnitsrente med ydelsesgaranti til en ordning med
markedsrente. I september 2012 fusionerede FSP Pension med AP
Pension med virkning fra 1/1 2012. Efter fusionen benyttede flere af
klagerne sig af et tilbud fra selskabet om at overgå til produktet AP
Netlink. I januar 2014 informerede selskabet hovedparten af klagerne om,
at deres pensionsydelser blev sat ned i forhold til, hvad der fremgik af
tidligere prognoser. Selskabet begrundede nedsættelsen med en hi-storisk
lav rente, og at den gennemsnitlige levetid er forlænget. Finan-stilsynet
traf den 2/4 2014 en afgørelse på baggrund af blandt andet henvendelse
fra klagerne og efter forelæggelse for Det Finansielle Råd.

Det er klagernes opfattelse, at de er berettiget til at træde tilbage fra
omvalget og blive stillet, som om omvalget ikke har fundet sted.

Selskabet har anført [ikke fremlagt], at nævnet ikke kan afgøre sagen, da
den henhører under Finanstilsynet. Selskabet har endvidere anført, at
klagerne har udvist retsfortabende passivitet, idet de ikke umiddel-bart
efter modtagelse af reguleringsbrevet i 2011 reagerede over for sel-skabet.



/

113

…

Nævnet udtaler:

…

Afvisningspåstanden
For så vidt angår Finanstilsynets afgørelse af 2/4 2014 bemærker næv-net,
at den efter sit indhold omfatter en påtale af AP Pensions udbeta-ling af
merhensættelser og et påbud om at udsende informationsmate-riale til alle
medlemmer, der havde foretaget omvalg fra den daværen-de
Finanssektorens Pensionskasse. Afgørelsen tager således ikke stilling til
det civilretlige spørgsmål, som klagerne har rejst over for nævnet.

På denne baggrund finder nævnet, at vedtægternes § 2, stk. 7, der ved-
rører sager, som i henhold til lovgivningen er henlagt til offentlige
myndigheder, ikke afskærer nævnet fra at behandle spørgsmålet om,
hvorvidt klagerne kan træde tilbage fra omvalget i 2011. Nævnet har
herved også lagt vægt på, at Finanstilsynet ikke ved lov har fået til op-
gave at træffe afgørelse om sådanne civilretlige spørgsmål.

Ret til omvalg
Det fremgår af sagen, at Finanstilsynet ved brev af 9/12 2010 til en ræk-ke
selskaber oplyste, at grunden til indførelsen af det nye benchmark for
levetidsforudsætninger ”har været en erkendelse af, at firmapensionskas-
serne har været for små til selv at kunne lave meningsfulde
dødelighedsanaly-ser, der inkluderer forventede fremtidige
levetidsforbedringer. ” Videre frem-går det, at ”Dette problem løses nu
med udmeldingen af det af Finanstilsynet udarbejdede benchmark. Der er
derfor ikke længere belæg for, at firmapensions-kasser ser bort fra
forventede fremtidige levetidsforbedringer, når hensættelses-grundlagets
dødelighed fastsættes. ”

I Finanstilsynet brev af 18/5 2011 er det blandt andet meddelt selskabet, at
det skulle udarbejde supplerende materiale til klagerne med ”En fyl-
destgørende beskrivelse af fordele og ulemper ved henholdsvis
gennemsnitsren-te- markedsrenteproduktet. Beskrivelsen skal give et
sammenligneligt overblik over fordele og ulemper ved de to typer
produkter. ”

Ved afgørelse af 2/4 2014 vurderede Finanstilsynet, at selskabets teg-
ningsgrundlag, som medlemmerne ved omvalget i 2011 kunne vælge om
til, var ”ubetryggende for selskabet med hensyn til risikoelementet døde-
lighed og således i strid med FIL § 21, stk. 1 og § 20, stk. 1, nr. 2. ”

Finanstilsynet anførte endvidere i afgørelse af 2/4 2014, at selskabets
omvalgsmateriale ”adresserede imidlertid ikke eksplicit, at medlemmet
med et ja til at overgå fra et garanteret til et ugaranteret produkt, også
opgav en ga-ranti for, at ændrede levetidsforudsætninger ikke kan
nedsætte den garanterede ydelse. Det fremgik ikke af omvalgsmaterialet,
at medlemmerne måtte forventes at leve betydeligt længere end forudsat
på det nye tegningsgrundlag, at dette isoleret set ville betyde, at
pensionsydelser efter omvalget ville blive nedskrevet. Levetidsspørgsmålet
blev således ikke eksplicit berørt i omvalgsmaterialet fra 2011, og blev
ved omvalget i 2012 alene omtalt på AP Pensions Q & A's via sætninger
som fx 'dit grundlag ændres mht. levetid. Du vil få et mere betryg-



/

114

gende grundlag... ' til trods for, at et omvalgsmateriale skal give kunden
en af-balanceret beskrivelse af omvalget og dets konsekvenser for
medlemmerne. ”

På baggrund af ovenstående lægger nævnet til grund, at klagerne ved
omvalget i 2011 ikke blev behørigt informeret om, at de overtog risiko-en
for ændringer i levetiden, ligesom klagerne ikke blev informeret om, at de
levetidsforudsætninger, som selskabet benyttede, på sigt kunne betyde, at
selskabet måtte nedregulere pensionsprognoser og pen-sionsydelser på
grund af nye og mere retvisende levetidsforudsætnin-ger.

Klagernes accept af omvalget i 2011 har derfor hvilet på nogle urigtige
forudsætninger, og spørgsmålet bliver herefter, om klagerne som følge
heraf kan træde tilbage fra omvalget. Spørgsmålet er navnlig, om de
urigtige forudsætninger var væsentlige for klagerne og kendelige for
selskabet.

Nævnet finder, at oplysninger om levetidsforudsætninger må anses for
væsentlige i forbindelse med et omvalg. Nævnet henviser i den forbin-
delse til FSP Pensions brev af 10/12 2011 [se ovenfor i afsnit 9] til kla-
gerne, hvori betydningen understreges, idet ”Dine udbetalinger vil i frem-
tiden tillige blive påvirket af stigende levetider, som betyder, at dine
udbetalin-ger kan nedsættes, hvis vi forventer, at medlemmerne generelt
lever længere og skal have udbetalt alderspension i flere år. Dette
indarbejdes i den nye udjæv-ningsmekanisme. … ”

Det er nævnets opfattelse, at reguleringerne af levetider, der blev fore-
taget kort efter omvalget, understøtter, at oplysningerne har væsentlig
betydning. I selskabets brev af 22/2 2013 til de af klagerne, der var over-
gået til AP Netlink, anføres det eksempelvis blandt andet, at ”Denne
ordning rummede – før overflytningen til AP NetLink – en ydelsesgaranti.
Ordningen kunne derfor kun ændres fremadrettet. Men typisk vil
ordningen -hvis den ikke er helt ny - være beregnet med udgangspunkt i de
gamle forvent-ninger til restlevetider, som ikke længere holder trit med
virkeligheden. Det vil sige 15 til 19 år for en 65-årig mand og 18 til 19 år
for en 65-årig kvinde. Men disse restlevetider ligger væsentligt under det,
der i dag bliver anset for reali-stisk. Derfor er der ved overgangen til AP
NetLink anvendt en restlevetid på 23,5 år for alle. Du havde tidligere en
ydelsesgaranti baseret på for optimistiske levetidsforudsætninger, hvilket
betyder, at din pensionsydelse forventeligt al-drig fremover vil blive
reguleret op. Med overgangen til AP Net- Link kan det beløb, som din
pension starter på, være lavere end med ydelsesgarantien, men
forventningen er, at den bliver reguleret til et højere niveau, så du samlet
set får mere ud af din opsparing. ”

Derudover har nævnet lagt vægt på, at selskabet allerede primo 2011
burde være bekendt med, at de levetidsforudsætninger, som selskabet
hidtil havde anvendt, med stor sandsynlighed ikke kunne anvendes på
sigt, og at det kunne have negative økonomiske konsekvenser for kla-
gerne. Nævnet henviser til Finanstilsynets brev af 9/12 2010. I samme
forbindelse fremhæver nævnet FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011,
hvoraf det blandt andet fremgår, at ”FSP's nuværende ordninger er
således tegnet på nogle dødelighedsforudsætninger, som var gode og
forsigtige



/

115

for nogle år tilbage, men som nu, hvor folk lever længere, ikke længere er
helt så betryggende. ”

Endvidere henviser nævnet til, at selskabet i marts 2011 udarbejdede en
redegørelse til Finanstilsynet ”for den forventede vej mod Solvens II med
udgangspunkt i en såkaldt GAP-analyse ” [ikke fremlagt], blandt andet
vedrørende levetider, og at det af referat af ordinær generalforsamling i
FSP Pension den 14/4 2011 fremgår, at ”Finanstilsynet har som følge af
den stigende levealder indført et benchmark for levetider, der skal danne
grundlag for afsættelsen af reserver til livsvarige pensioner.”  Derudover
fremhæver nævnet FSP Pensions årsrapport 2011, hvoraf det fremgår, at
Finanstil-synets ”nye benchmark betyder, at opsparingen til livsvarige
pensionsydelser skal række til flere år end oprindeligt forudsat. ...
Medlemmer med opsparing til markedsrente har et ugaranteret grundlag,
og deres pensionsudbetalinger vil i fremtiden også blive påvirket af den
stigende levealder. Hvis Pensionskas-sen forventer, at medlemmerne
generelt lever længere og skal have udbetalt al-derspension i flere år, kan
det medføre behov for at ændre beregningsgrundla-get, hvilket kan føre
til, at udbetalingerne kan blive sat ned, hvis det opnåede afkast ikke kan
dække en længere levealder. ”

Nævnet har desuden lagt vægt på, at selskabet ikke efter modtagelsen af
brev fra Finanstilsynet af 18/5 2011 på behørig vis har oplyst om om-
valgets konsekvenser, og at det må påhvile selskabet – som den profes-
sionelle part – at sikre sig dette i forbindelse med omvalget. På bag-grund
af indholdet i Finanstilsynets brev havde selskabet således mu-lighed for
og anledning til at sikre sig, at et så væsentligt forhold som
levetidsproblematikken blev omtalt. Det må i den forbindelse tillægges
betydning, at oplysningen kunne ske relativt kortfattet i det suppleren-de
informationsmateriale. Selskabets bemærkning i supplementsbro-
churenom at ”Opsparing til markedsrente sker uden garantier, og der vil
der-for komme år, hvor afkastet bliver negativt ” udgør således ikke
tilstrækkelig oplysning herom.

Endvidere har nævnet lagt vægt på, at Finanstilsynet kritiserede det
tegningsgrundlag, der var gældende før og efter omvalget i 2011.

Endelig henviser nævnet til størrelsen af nedsættelserne for de enkelte
klagere. Selskabet har anført, at ca. 85 % af pensionisterne skulle regule-
res ned med op til 5%, ca. 5 % skulle reguleres op med op til 8 %, og ca.
10 % blev ikke reguleret. Klagerne har anført, at de 85 % af medlem-
merne, der ikke har modtaget kompensation, har fået reduceret deres
pensionsydelser med op til 30 %. Selskabet har heroverfor fremhævet, at
det er færre end 100 af de tidligere FSP-kunder, der samlet set forven-tes
nedreguleret med mere end 20 %. Uanset hvilken størrelse, nedsæt-
telserne nøjagtigt vil komme til at antage på sigt, er det nævnets vurde-
ring, at et stort antal af klagerne konkret har oplevet klare forringelser af
deres pensionsordninger som følge af de ændrede levetidsforudsæt-ninger.

Nævnet finder på den baggrund, at de mangelfulde oplysninger – om
levetidsforudsætningerne og om, at klagerne i forbindelse med omval-get
overtog risikoen for længere levetider – må anses for en væsentlig
forudsætning for klagernes accept af omvalget.



/

116

Spørgsmålet er herefter, om det er rimeligt at pålægge selskabet risiko-en
for disse urigtige forudsætninger.

Nævnets flertal udtaler:
Flertallet finder efter en samlet vurdering, at der foreligger sådanne
særlige forhold i denne sag, at det - ud fra en samlet vurdering af hen-
synet til klagerne og selskabet - ikke er rimeligt at pålægge selskabet ri-
sikoen for, at klagerne traf deres beslutning om omvalg på baggrund af
urigtige/svigtende forudsætninger. Flertallet finder derfor, at klagerne ikke
er berettigede til at træde tilbage fra deres omvalg i 2011.

Flertallet har blandt andet lagt vægt på, at nok har selskabet haft en så-dan
viden om levetidsproblematikken, at det burde have stået klart, at
levetidsproblematikken fremadrettet kunne få indflydelse på størrelsen af
klagernes pensionsudbetalinger, men der er ikke holdepunkter for at
antage, at selskabet allerede ved omvalget i 2011 kunne forudse, at Fi-
nanstilsynets varsling af levetidsbenchmark ville medføre så betydelige
stigninger i de forventede restlevetider, som det efterfølgende har vist sig
at være tilfældet.

Flertallet har også lagt vægt på, at en imødekommelse af klagernes øn-ske
om at kunne fortryde deres omvalg vil indebære, at klagerne slip-per for
investeringsrisikoen for perioden fra 2011 til nu, hvilket kan væ-re
problematisk i forhold til selskabets øvrige kunder. Flertallet bemær-ker i
den forbindelse, at klagerne har kendskab til, hvorledes henholds-vis det
garanterede pensionsprodukt og det markedsbaserede pen-sionsprodukt
har udviklet sig i perioden, fra de accepterede tilbudet om omvalg, og til
det tidspunkt, hvor de indgav klagen til nævnet.

Flertallet har tillige lagt vægt på, at en imødekommelse af klagernes øn-
ske om at kunne fortryde deres omvalg vil indebære, at selskabet skal
genanskaffe investeringsaktiver, som adskiller sig markant fra de akti-ver,
som nu findes i selskabets aktivbeholdning, og at hovedargumentet for
omvalget i 2011 var en omlægning af selskabets aktivbeholdning.
Flertallet har i den forbindelse lagt vægt på, at selskabet har oplyst, at det
udgør en særlig udfordring at genanskaffe investeringsaktiverne, idet der
er forløbet mere end 3 år med store udsving på finansmarke-derne, og idet
renten har været faldende siden afhændelsen af de akti-ver, der lå til grund
for klagernes gennemsnitsrenteprodukt.

Flertallet har endvidere lagt vægt på, at selskabet i 2011 sendte det sup-
plerende omvalgsmateriale til Finanstilsynet inden udsendelse til med-
lemmerne med henblik på tilsynets stillingtagen hertil, og at Finanstil-
synet efter det oplyste ikke fandt anledning til at kræve, at materialet mere
eksplicit omtalte levetidsforudsætningerne.

Flertallet har endelig lagt vægt på, at selskabet fra efteråret 2013 i dialog
med Finanstilsynet beregnede en kompensation for de hensættelser, der
var på levetider på tidspunktet for omvalg, i hvilken der blev taget ud-
gangspunkt i en kollektiv beregning inden for de relevante kontribu-
tionsrentegrupper, og at Finanstilsynet i afgørelsen af 2/4 2014 – efter
gennemgang af principperne i modellen – vurderede, at den sikrede



/

117

medlemmerne en rimelig behandling. Klagerne har først i slutningen i
2014 forfulgt sagen civilretligt.

Det, som klagerne i øvrigt har anført, findes ikke at kunne føre til et an-
det resultat.

Nævnets mindretal udtaler:
Henset til sagsforløbet finder mindretallet det efter en samlet vurdering
rimeligt at lade selskabet bære risikoen for, at klagerne indgik aftalen på
grundlag af nogle urigtige forudsætninger.

Mindretallet har blandt andet lagt vægt på, at det i 2011 burde have stå-et
klart for selskabet, at problematikken vedrørende længere levetider og
fornødne hensættelser hertil, kunne være af central betydning for
klagernes beslutning om at acceptere selskabets tilbud om omvalg.
Mindretallet har også lagt vægt på, at det havde været relativt let for
selskabet at indføje nogle få, relevante oplysninger herom i informa-
tionsmaterialet, hvorfor selskabet også er nærmest til at bære risikoen for
de negative konsekvenser, det indebærer, at selskabet ikke opfylder sin
loyale oplysningspligt.

Det forhold, at selskabet fra efteråret 2013 i dialog med Finanstilsynet
beregnede en kompensation for de hensættelser, der var på levetider på
tidspunktet for omvalg, og at Finanstilsynet i afgørelsen af 2/4 2014
vurderede, at den sikrede medlemmerne en rimelig behandling, kan ef-ter
mindretallets opfattelse ikke afskære klagerne fra at vælge om. Min-
dretallet har i den forbindelse lagt vægt på, at kompensationen blandt
andet har bestået af de merhensættelser til forlænget levetid, der ifølge
Finanstilsynet var utilstrækkelige på omvalgstidspunktet.

Mindretallet er opmærksom på, at det kan være vanskeligt og byrde-fuldt
for selskabet at gennemføre de omlægninger, herunder af selska-bets
aktivmasse, der er nødvendige for at imødekomme klagernes øn-ske om at
træde tilbage fra det omvalg, de foretog i 2011 – og at denne byrde må
antages at blive større jo længere tid, der måtte gå fra omval-get i 2011.
Mindretallet er også opmærksom på, at selskabet ønsker, at denne sag
afgøres ved domstolene henset til sagens karakter og om-fang.
Mindretallet finder dog efter en samlet vurdering, at selskabets
argumenter – herunder om hensynet til selskabets generelle økonomi og
til de øvrige medlemmer – ikke i sig selv kan begrunde, at klagerne skal
bære de økonomiske konsekvenser af selskabets tilsidesættelse af sin
loyale oplysningspligt.

På baggrund af ovenstående finder mindretallet, at klagerne, som følge af
forudsætningslæren, kan træde tilbage fra det omvalg, de foretog i 2011.

Afgørelsen træffes efter stemmeflertallet, således at klagerne ikke har
krav på omvalg.

Individuelle beregninger:
Nævnet finder ikke grundlag for at pålægge selskabet at fremlægge op-
lysninger om ydelses- eller kompensationsberegningerne i et videre



/

118

omfang end sket. Nævnet finder, at selskabet ved de fremsendte rede-
gørelser i breve af 2013-15 til klagerne har opfyldt den loyalitetsforplig-
tigelse, som må antages at påhvile parterne i kontraktforholdet. Nævnet
finder, at klagerne ikke har godtgjort, at det følger af regelgrundlag el-ler
andet, herunder Finanstilsynets afgørelse af 2/4 2014, at selskabet i den
foreliggende situation har en forpligtelse til at fremlægge yderlige-re
oplysninger eller beregninger for klagerne om den omtvistede kom-
pensationsmodel.

Nævnet har i denne forbindelse også lagt vægt på, at Finanstilsynet fandt,
at selskabet, for så vidt angår de varslingsbreve, som selskabet fremsendte
til klagerne i januar 2014, har handlet i overensstemmelse med reglerne
om god skik, og at brevenes formuleringer ikke er i strid med reglerne om
god skik.”

15. Udvælgelsen af de ni prøvesager og de ni sagsøgeres individuelle forhold

Parterne har været enige om at udtage et antal prøvesager på baggrund af, om
sagsøgeren havde relevant uddannelse/erfaring, og om den pågældende på
omvalgstidspunktet havde kortere eller længere tid til pensionering (mere eller
mindre end 3 år) eller allerede var pensioneret. Der er endvidere udvalgt én
prøvesag vedrørende en sagsøger, som modtog kompensation fra AP Pension i
2014, og én prøvesag vedrørende spørgsmålet om forældelse.

Der er herefter udvalgt ni prøvesager. Om de ni sagsøgeres individuelle forhold er
oplyst bl.a.:

15.1 Sagsøger 1 (BS-57519/2019-OLR)

Sagsøger 1 er født den Dato 1 1956. Han var erhvervsaktiv på omvalgstids-punktet
og er det fortsat.

Det er oplyst, at Sagsøger 1's sag er udvalgt som prøvesag som et eksempel på en
sagsøger med ”mere erfaring” med pensionsprodukter.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 5.

15.2 Sagsøger 2 (BS-57529/2019-OLR)

Sagsøger 2 er født den Dato 2 1949. Han var erhvervsaktiv på omvalgstidspunktet
og gik på pension i juli 2015.

Det er oplyst, at Sagsøger 2's sag er udvalgt som prøvesag som et eksempel på en
sagsøger med ”mindre erfaring” med pensionsprodukter.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 6.



/

119

15.3 Sagsøger 3 (BS-57554/2019-OLR)

Sagsøger 3 er født den Dato 3 1942. Han var pensioneret på omvalgs-tidspunktet.

Det er oplyst, at Sagsøger 3's sag er udvalgt som et eksempel på en sagsø-ger, der
efter omvalget har modtaget kompensation fra AP Pension. Der er efter det oplyste
ikke udbetalt kompensation i de øvrige prøvesager.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 9.

15.4 Sagsøger 4 (BS-57555/2019-OLR)

Sagsøger 4 er født den Dato 4 1954. Han var erhvervsaktiv på omvalgs-
tidspunktet. Sagsøger 4 gik på pension i oktober 2020 efter at have været på
efterløn siden 2017.

Det er oplyst, at Sagsøger 4's sag er udvalgt som prøvesag som et eksempel på en
sagsøger, der på omvalgstidspunktet havde 3 år eller mere til pensionsal-deren.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 1.

15.5 Sagsøger 5 (BS-57571/2019-OLR)

Sagsøger 5 er født den Dato 5 1947. Han var erhvervsaktiv på omvalgstidspunktet
og gik på pension i august 2013.

Det er oplyst, at Sagsøger 5's sag er udvalgt som prøvesag som et eksempel på en
sagsøger, der på omvalgstidspunktet havde 3 år eller mindre til pensionsalderen.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 2.

15.6 Sagsøger 6 (BS-57592/2019-OLR)

Sagsøger 6 er født den Dato 6 1946. Han var erhvervsaktiv på om-
valgstidspunktet, men gik på pension den 15. august 2011.

Det er oplyst, at Sagsøger 6's sag er udvalgt som prøvesag som et ek-sempel på en
sagsøger med ”mindre erfaring” med pensionsprodukter.



/

120

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 8.

15.7 Sagsøger 7 (BS-57651/2019-OLR)

Sagsøger 7 er født den Dato 7 1945. Han var pensioneret på omvalgs-tidspunktet.

Det er oplyst, at Sagsøger 7's sag er udvalgt som prøvesag som et eksem-pel på en
sagsøger, der var pensioneret på omvalgstidspunktet.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 3.

15.8 Sagsøger 8 (BS-57654/2019-OLR)

Sagsøger 8 er født den Dato 8 1949. Han var erhvervsak-tiv på omvalgstidspunktet
og gik på pension i juni 2013.

Det er oplyst, at Sagsøger 8's sag er udvalgt som prøvesag som et eksempel på en
sagsøger med ”mere erfaring” med pensionsprodukter.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 7.

15.9 Sagsøger 9 (BS-57685/2019-OLR)

Sagsøger 9 er født den Dato 9 1946. Han blev pensioneret i maj 2011 og var
således pensioneret på omvalgstidspunktet.

Det er oplyst, at Sagsøger 9's sag er udvalgt som prøvesag til belysning af
spørgsmålet om forældelse. Indsigelsen om forældelse er ikke gjort gældende i de
øvrige prøvesager.

Denne sag er af parterne benævnt prøvesag nr. 4.

15.10 AP Pensions opgørelser

AP Pension har bl.a. udarbejdet en oversigt over ”Årlig nedregulering samt de-pot
pr. 13.3.2022 for de 9 prøvesager” , der har følgende indhold:

”Årlig nedregulering samt depot pr. 13.3.2022 for de 9 prøvesager

De årlige udbetalinger reguleres pr. 1.4 hvert år. Første regulering for
kunder, der valgt om i 2011, er pr. 1.4.2014.

Nedenfor følger oversigt over reguleringerne af udbetalingerne for de 9
prøvesager, samt deres depot pr i dag, som er den 13.3.2022.



/

121

Prøvesag nr. 1

Regulering Livsvarig livrente Ophørende livrente
01-04-2021 -3,11% -2,56%

Depot
13.3.2022 3.151.102

Prøvesag nr. 2

Regulering Livsvarig livrente Ophørende livrente
01-04-2014 -5,00% -5,00%
01-04-2015 -5,00% -5,00%
01-04-2016 -5,00% -5,00%
01-04-2017 -1,41% -2,03%
01-04-2018 0,07% 0,60%
01-04-2019 -5,00% -3,81%
01-04-2020 0,14% 2,37%
01-04-2021 -3,37% -0,92%

 
 
 
Depot
13.3.2022 2.658.141

Prøvesag nr. 3

Regulering Livsvarig livrente
01-04-2014 -5,00%
01-04-2015 -5,00%
01-04-2016 -5,00%
01-04-2017 -5,00%
01-04-2018 -5,00%
01-04-2019 -5,00%
01-04-2020 0,54%
01-04-2021 -3,23%

Depot
13.3.2022 894.700

Prøvesag nr. 4

Regulering Livsvarig livrente
01-04-2014 -5,00%
01-04-2015 -5,00%
01-04-2016 -5,00%
01-04-2017 -0,94%
01-04-2018 3,82%
01-04-2019 -5,00%
01-04-2020 4,71%
01-04-2021 -0,54%



/

122

Depot
13.3.2022 2.819.975

Prøvesag nr. 5

Kunden er ikke pensioneret endnu

Depot
13.3.2022 4.590.334

Prøvesag nr. 6

Regulering Livsvarig livrente Ophørende livrente
01-04-2016 -5,00% -5,00%
01-04-2017 -5,00% -5,00%
01-04-2018 -5,00% -5,00%
01-04-2019 -5,00% -5,00%
01-04-2020 -3,60% -2,72%
01-04-2021 -4,86% -1,99%

Depot
13.3.2022 2.986.673

Prøvesag nr. 7

Regulering Livsvarig livrente Ophørende livrente
01-04-2016 -5,00% -5,00%
01-04-2017 -5,00% -5,00%
01-04-2018 -5,00% -5,00%
01-04-2019 -5,00% -5,00%
01-04-2020 -2,54% -1,58%
01-04-2021 -3,14% -0,66%

Depot
13.3.2022 1.538.333

Prøvesag nr. 8

Regulering Livsvarig livrente
01-04-2014 -5,00%
01-04-2015 -5,00%
01-04-2016 -5,00%
01-04-2017 -5,00%
01-04-2018 -5,00%
01-04-2019 -5,00%
01-04-2020 0,29%
01-04-2021 -3,28%



/

123

Depot
13.3.2022 2.025.168

Prøvesag nr. 9

Regulering Livsvarig livrente Ophørende livrente
01-04-2014 -5,00% -5,00%
01-04-2015 -5,00% -5,00%
01-04-2016 -5,00% -5,00%
01-04-2017 -5,00% -6,37%
01-04-2018 -5,00% Er ophørt
01-04-2019 -5,00% Er ophørt
01-04-2020 2,44% Er ophørt
01-04-2021 -3,30% Er ophørt

Depot
13.3.2022 830.177

”

Endvidere har AP Pension udarbejdet en oversigt over ”Restlevetider BM2009
uden levetidsforbedringer” , der har følgende indhold:

”Restlevetider BM2009 uden levetidsforbedringer

Skemaet nedenfor viser restlevetiderne for

- MVgrlM, som er hensættelsesgrundlaget for mænd anmeldt ul-
timo 2010

- BM2009 som er Finanstilsynet benchmark inkl. levetidsforbed-
ringer

- BM2009 som er Finanstilsynet benchmark uden levetidsforbed-
ringer.

Hensættelsesgrundlag ” Realistiske” levetider 
2010

Alder MVgrlM BM2009 BM2009 uden leve-
tidsforbedringer

54 27,1 29,5 27,6
55 26,3 28,5 26,7
56 25,5 27,5 25,8
57 24,7 26,6 24,9
61 21,5 22,8 21,5
62 20,7 21,9 20,7
63 20,0 21,0 19,9
64 19,3 20,1 19,1
65 18,5 19,3 18,3
66 17,8 18,4 17,5
67 17,1 17,6 16,7
68 16,4 16,7 16,0
69 15,7 15,9 15,2



/

124

For hver prøvesag er restlevetiderne følgende:

Prøvesag MVgrlM BM2009 BM2009 uden leve-
tidsforbedringer

1 25,4 27,4 25,7
2 19,8 20,7 19,6
3 18,0 18,6 17,7
4 18,8 19,6 18,6
5 26,5 28,8 26,9
6 21,5 22,8 21,5
7 21,5 22,8 21,5
8 18,9 19,7 18,7
9 16,2 16,4 15,7

…”

AP Pension har endvidere udarbejdet en oversigt over ”Forskelle i ydelser” , der
har følgende indhold:

”Forskelle i ydelser

Skemaet nedenfor viser forskellen mellem de akkumulerede forventede
ydelser på det garanterede produkt og de forventede ydelser på sagsø-
gernes nuværende markedsrenteprodukt.

For hver prøvesag er den garanterede ydelse, hvis kunden ikke havde
valgt om, samt den faktiske udbetalte ydelse i 2021 angivet. På bag-grund
af disse samt ydelsen og restlevetiden pr. 1.1.2022 opgjort ud fra AP
Pensions nyeste benchmark APMV2022 er den forventede fremtidi-ge
ydelsesdifference beregnet. For ophørende livrenter er indsat restlø-
betiden på dækningen

Forventede 
restlevetid

Garante- (APMV 
rede 2022)/          Forventede  
ydelse, Ydel- ophør fremtidig I alt pr.

kr. hvis ikke se i pr. ydelsesdiffe- prøve-
omvalgt 2021 1.1.2022 rence sag

1 Livsvarig 102.7
livrente 157.551 32 20,6 1.139.339
Ophø-
rende 72.06 1.477.9
livrente 110.400 7 8,8 338.611 50

2 Livsvarig 225.8
livrente 298.814 86 14,0 1.024.054
Ophø- 75.44 1.054.2
rende 94.536 5 1,6 30.227 81



/

125

livrente
3 Livsvarig 90.67 livrente 126.077 6 12,0 425.279 425.279
4 Livsvarig 260.1 livrente 298.519 66 13,0 497.728 497.728 Er ikke
5 pensio-neret endnu
6 Livsvarig 177.8 livrente 227.137 20 16,1 794.559 Ophø-rende 204.4

livrente 252.514 89 3,5 168.087 962.646
7 Livsvarig 98.71 livrente 127.603 2 16,1 465.477 Ophø-rende 103.4

livrente 129.302 51 2,9 76.264 541.741
8 Livsvarig 191.7 livrente 267.377 22 13,0 987.113 987.113
9 Livsvarig 100.6 livrente 135.152 39 10,0 344.842 Ophø-rende

livrente 100.117 0 0 0 344.842

”

Endelig har AP Pension udarbejdet en oversigt over ”Ydelseseffekt af indskud på
de 9 prøvesager” med følgende indhold:

”Ydelseseffekt af indskyd på de 9 prøvesager.

Notatet indeholder en beregningen af ydelserne i de 9 prøvesager, hvis de
skal have en kompensation i henhold til processkriftet. Kompensa-tionen
er her beregnet som forskellen mellem markedsværdien 1.1.2021 med
2021 parametre og depotværdien 1.1.2021.

Da vi har en fejl i depotværdien 1.1.2021, er der korrigeret herfor, såle-des
at det er den korrigeret kompensation, der regnes på.

Prøvesag Kompensation i Korrigeret 
processkriftet kompensation

 
1 Sagsøger 4 2.100.000 1.400.000
2 Sagsøger 5 2.800.000 2.100.000
3 Sagsøger 7 800.000 600.000
4 Sagsøger 9 1.900.000 900.000
5 Sagsøger 1 1.200.000 0
6 Sagsøger 2 3.700.000 2.900.000



/

126

7 Sagsøger 8 2.100.000 1.600.000
8 Sagsøger 6 1.800.000 1.300.000
9 Sagsøger 3 700.000 500.000

I alt 17.100.000 11.300.000

Det antages, at den korrigeret kompensation indsættes på depotet i for-
bindelsen med ydelsesreguleringen 1.4.2021. Der er ses bort fra om-
kostninger ved beregningen af ydelsen inkl. kompensation, da dette har
marginal effekt. Kompensationen er fordelt forholdsmæssigt mellem
livrenten og den ophørende livrente efter samme forhold som reserven pr.
1.1.2021.

Indskud svarende til kompensationen giver følgende ny ydelser:

Garanterede Ydelse   
ydelse, hvis 1.4.2021  
ikke omvalgt inkl.

kr. Depottilskud indskud        
                            Ydelse 1.4.2021           

                            inkl. indskud
                            fratrukket                   
                            garanterede ydelse,

                            hvis ej omvalgt
Livsvarig rente1 157.551 846.557 150.041 - 7.509
Ophørende
livrente 110.400 553.443 105.787 - 4.613

2 Livsvarig
livrente 298.814 1.974.889 381.889 83.075
Ophørende
livrente 94.536 125.111 137.041 42.505

3 Livsvarig
livrente 126.077 600.000 144.818 18.741

4 Livsvarig
livrente 298.519 900.000 335.107 36.588
Er ikke pen-

5 sioneret
endnu 0 - - -

6 Livsvarig livrente      227.137             2.172.408     331.185          104.048
Ophørende livrente   252.514                 727.592     397.011          144.498

7 Livsvarig
livrente 127.603 1.263.331 186.472 58.870
Ophørende
livrente 129.302 336.669 204.543 75.241

8 Livsvarig
livrente 267.377 1.300.000 301.115 33.738

9 Livsvarig
livrente 135.152 500.000 154.147 18.995
Ophørende
livrente 100.117 - - -



/

127

I
alt 11.300.000 

Det ses at for alle prøvesager – bortset fra prøvesag nr. 1 – vil kunderne få
en højere ydelse inkl. kompensation end deres garanterede ydelser ville
have været, hvis de ikke havde valgt om. Kunderne bliver således stillet
væsentlig bedre med kompensationen, end hvis de ikke havde valgt om.”

D. SYN OG SKØN

Der er under sagen indhentet to skønserklæringer fra aktuar, cand.act. Skønsmand.

Den første skønserklæring er dateret den 4. februar 2022 og har følgende ind-hold:

”Kommentar
Rapporteringen består af nærværende hovedrapport, hvori spørgsmå-lene
fra parterne besvares, samt et bilag. I bilaget gennemgås bereg-
ningsmetoder og antagelser i detaljer. Det er hensigten at nærværende
besvarelse kan læses uden direkte anvendelse af bilaget. Under hvert
spørgsmål behandles alle prøvesager, mens der i bilaget er et længere
afsnit om hver prøvesag.

Spørgsmål 1:
Skønsmanden bedes oplyse, om der i 2011 fandtes en sædvanlig leve-
tidsforudsætning for personer svarende til sagsøger.

Skønsmanden bedes med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger om
sagsøger oplyse den forventede restlevetid for sagsøger i 2011.
Spørgsmålet bedes besvaret for:

• Den restlevetid i henhold til den ved FSP Pension tegnede pension
pr. 1. januar 2011

• Den faktiske (statistiske) restlevetid for personer som sagsøger pr. 1.
januar 2011

• Den sædvanlige restlevetidsforventning til brug for nytegnings-
grundlag for personer som sagsøger pr. 1. januar 2011 for så vidt der
findes en sådan sædvanlig forventning

Skønsmanden bedes i tilknytning hertil oplyse, om der skønsmanden
bekendt var andre pensionskasser, der havde garanterede pensions-
produkter med samme indregnede levetidsforudsætninger, som FSP
Pension anvendte i 2011.

Svar på spørgsmål 1:
Ultimo 2010 anvendte pensionsbranchen endnu ikke fælles levetidsfor-
udsætninger fra Finanstilsynet, når man opgjorde hensættelserne til
regnskabsmæssig markedsværdi. I stedet opgjorde hver pensionskasse
sine egne forventede levetider. Der var stor forskel på såvel metode



/

128

som størrelse af indregnede forventede levetider fra pensionskasse til
pensionskasse. Nogle pensionskasser anvendte allerede en kombination af
daværende levetider kombineret med forventede fremtidige levetids-
forbedringer. I FSP anvendtes pensionsbranchens fælles beregnings-
grundlag G82 forskudt med 5 år. Jeg har ikke kendskab til andre pen-
sionskasser, der anvendte præcis samme metode som FSP.

I december 2010 udsendte Finanstilsynet et brev til pensionskasserne,
hvori det fremgik at alle selskaber fremover skulle anvende samme me-
tode og samme udgangspunkt for levetider. Senest 1. juli 2011 skulle
selskaberne indsende en statistisk analyse, der redegjorde for resulta-terne
efter den nye metode. Metoden svarede i store træk til den meto-de, der
anvendes i dag. Finanstilsynet offentliggør nuværende levetider samt
forventede fremtidige levetidsforbedringer. Herefter udfører hver
pensionskasse en statistisk analyse, hvor egne data holdes op mod Fi-
nanstilsynets og på baggrund af denne analyse fastsættes pensionskas-sens
”egen” levetid.

Finanstilsynet oplyste i et opfølgende brev til branchen fra marts 2011 at
Finanstilsynet ”forventer, at en nødvendig ændring af opgørelsen af
hensættelserne er gennemført senest i årsrapporten for 2011” . FSP an-
vendte først denne metode fra og med regnskabet for 2011.

Generelt om levetider
De forventede restlevetider er beregnet på baggrund af en række for-
skellige levetidsforudsætninger.

- Der er anvendt et sæt levetider til beregning af garanterede pen-
sioner (f.eks. G82M og G82K).

- Der er anvendt et sæt levetider til at regne regnskabshensættelser
(MVgrlM og MVgrlK)

- Som mål for den ”realistiske” restlevetid kan anvendes Finanstil-
synets levetidsbenchmark (BM2009 mm.).

Restlevetiden indregnet i den garanterede pension stammer fra det teg-
ningsgrundlag, der var gældende på tegningstidspunktet (G82M). Dog vil
senere forhøjelser f.eks. som følge af bonustilskrivning være tegnet med
det på tidspunktet gældende tegningsgrundlag (f.eks. FSP99U). Langt
hovedparten af restlevetiden indregnet i den garanterede pension er i alle
9 prøvesager på G82M, så man kan for alt væsentligheds skyld nøjes med
at sammenligne f.eks. G82M, MVgrl og BM-grundlagene. En form for
vægtet restlevetid vil således ligge tæt på (men en anelse over G82M). For
at se eksempler på detaljerede beregninger og pædagogiske forklaringer
henvises til bilaget.

De anvendte levetidsgrundlag er:
G82M, som størstedelen af garantierne er tegnet på FSP99U, som en lille
del af garantierne er tegnet på FSP2011U, som en meget lille del af
garantierne er tegnet på MVgrlM, som er anvendt til hensættelser til
regnskabsmæssig mar-kedsværdi ultimo 2010
BM2009, som er Finanstilsynets benchmark udsendt december 2010
BM2011, som er Finanstilsynets benchmark med opdateret levetid til og
med 2011 (kendes først ult. 2012)



/

129

BM2011β, som svarer til BM2011, blot justeret med FSP’s egen test op
mod BM2011

Metode til beregning af restlevetider
Den grundlæggende beregningsstørrelse er dødsintensiteten, som i grove
træk kan opfattes som sandsynligheden for at dø i løbet af det næste år.
Dødsintensiteten fra G82-grundlag følger en såkaldt Gom-pertz-
Makeham-formel. Ud fra dødsintensiteterne kan man beregne re-
stlevetiden ved hjælp af en beregningsmæssig tilnærmelse til et inte-gral. I
G82 bruges Laplace's formel med fem nedstigende differencer. Der er
anvendt samme formel for de andre beregningsgrundlag. Et an-det valg af
beregningsmæssig tilnærmelse vil kun resultere i beskedne
beregningsmæssige forskelle.

Beregningsresultater for forventede restlevetider for de relevante
aldre. Angivet i år.

Resultaterne skal læses som at f.eks. det 62-årige medlem i 2011 havde
følgende forventede levetider:

- Forventet restlevetid indregnet i den garanterede pension på lidt
over 17,1 år.

- Regnskabsmæssig hensættelse til markedsværdi baseret på 20,7 år.
- Hvis man havde anvendt Finanstilsynets tilgængelige benchmark:

21,9 år.
- Hvis man havde anvendt det på det tidspunkt ikke tilgængelige

benchmark for 2011 med egne data: 23,4 år.

Forskellen på BM2011 og BM2011β kan fortolkes i retning af at FSP’s
medlemmer på daværende tidspunkt havde en forventet levetid på godt et
år længere end Finanstilsynets samlede generelle data.

Beregningsresultater for forventede restlevetider for hver prøvesag.
Angivet i år.



/

130

Spørgsmål 2:
Skønsmanden bedes oplyse, hvad grundlagsrenten var for sagsøgers af-
tale ved FSP Pension/AP Pension pr. 1. januar 2011.

Skønsmanden bedes oplyse, om der i 2011 fandtes en sædvanlig grund-
lagsrente for garanterede produkter ved nytegning.

Skønsmanden bedes i tilknytning hertil oplyse, om der fra Finanstilsy-net
eller i øvrigt var fastsat regler om den lovlige grundlagsrente ved
nytegnede pensionsprodukter svarende til sagsøgers.

Skønsmanden bedes endeligt oplyse, om der skønsmanden bekendt i 2011
var andre pensionskasser, der tilbød garanterede produkter med en
grundlagsrente svarende til dén, sagsøger havde ved FSP Pen-sion/AP
Pension, dvs. om en pensionskunde i 2011 kunne nytegne en pension med
tilsvarende vilkår.

Såfremt spørgsmålet besvares benægtende, bedes skønsmanden oplyse,
hvad den højeste grundlagsrente rente, en person med sagsøgers profil
kunne opnå ved nytegning i 2011.

Svar på spørgsmål 2:
Man kan ikke entydigt tale om grundlagsrenten for en sagsøger. På de
garanterede produkter som sagsøgerne havde, gælder det at den oprin-
delige aftale indeholdt en grundlagsrente, som var gældende for hele
perioden og for alle aftalte indbetalinger. Hvis et medlem har fået for-
højelser (f.eks. i form af bonus) er disse forhøjelser blevet placeret sepa-
rat med den grundlagsrente, der var gældende for nytegning på det
pågældende tidspunkt.

Prøvesag 1 til og med prøvesag 8 er tegnet med en grundlagsrente på
2,75%. En lille del af ordningerne, som de så ud inden omvalget i 2011,
var kommet ind på en grundlagsrente på 1,75%. Prøvesag 9 er oprinde-lig
tegnet med en grundlagsrente på 4,5%. Hvis man opfatter ”grund-
lagsrenten” for en sagsøger som en form for vægtning af grundlagsren-
terne baseret på reserven regnet på hvert grundlag, så vil grundlagsren-ten
kunne beregnes til:



/

131

• ca. 2,6% for samtlige prøvesager 1-8
• ca. 4,3% for prøvesag 9.

Finanstilsynet udstedte i december 2010 en opdateret udgave af ”Be-
kendtgørelse om grundlagsrente for livsforsikringsvirksomhed” . Det
betød, at den højest tilladte grundlagsrente fra 1. januar 2011 blev sat ned
fra 2% til 1% for alle pensionsselskaber. En stor del af de danske
pensionsselskaber tilbød at nytegne garanterede pensionsprodukter i 2011.
Alle disse selskaber overholdt mig bekendt bekendtgørelsens be-
stemmelse om maksimal grundlagsrente på 1% (og tegnede mig be-kendt
alle på 1%). Det betyder, at hvis sagsøgerne ikke havde valgt om i 2011,
så var fremtidige forhøjelser blevet placeret på en grundlagsrente på
maksimalt 1% (efterfølgende er den maksimale grundlagsrente sat
yderligere ned).

Spørgsmål 3:
Skønsmanden anmodes om at beregne den regnskabsmæssige mar-
kedsværdi af sagsøgers produkt ved FSP Pension/AP Pension på føl-
gende tidspunkter:

• Pr. 1. januar 2011 (på det garanterede grundlag)
• Pr. 1. januar 2012 (på det ikke-garanterede grundlag)
• Pr. dags dato (på det ikke-garanterede grundlag)

Skønsmanden bedes i forbindelse med besvarelsen af 1. pind oplyse den
regnskabsmæssige markedsværdi (hensættelse) af:

• Den garanterede restlevetid indeholdt i aftalen
• Den garanterede rente indeholdt i aftalen
• Eventuelle øvrige garantier indeholdt i aftalen

Skønsmanden bedes endelig oplyse, hvad den regnskabsmæssige mar-
kedsværdi af sagsøgers produkt ved FSP Pension / AP Pension ville være
pr. dags dato, hvis sagsøger havde beholdt det garanterede pro-dukt, han
havde den 1. januar 2011.

Svar på spørgsmål 3:
For spørgsmål 3 til og med spørgsmål 6 er det vigtigt at pointere, at det
aldrig vil være muligt at eftergøre et helt livsforsikringssystem, der er
bygget op præcis som tilfældet var i FSP. Sådanne systemer koster et
trecifret millionbeløb. Til gengæld er det muligt at udnytte nogle egen-
skaber ved de 9 prøvesager og de tilhørende tekniske grundlag til at
identificere og beregne de (ud fra en aktuarmæssig vinkel) væsentligste
elementer til besvarelse af spørgsmålene. Således har vi f.eks. udnyttet, at
omvalget kun omhandlede opsparingsdelen af pensionsordningerne.
Forsikringsdækningerne fortsatte efter omvalget som hidtil, og vi har
derfor valgt kun at sammenligne opsparingsdelen.

I besvarelserne udnyttes også at prøvesagerne aktuarmæssigt ligner
hinanden en del:

- De havde grundlæggende samme garanterede produkt
- De er nogenlunde jævnaldrende (og tilhører samme faggruppe)



/

132

- De er oprindeligt tegnet med samme levetidsgrundlag og med
samme grundlagsrente (og den vægtede grundlagsrente er næsten
ens) bortset fra prøvesag 9.

I tabellen nedenfor er for hver prøvesag anført de regnskabsmæssige
markedsværdier på de ønskede datoer.

Resultaterne skal læses på følgende vis for f.eks. prøvesag 1:

I 2011 havde prøvesag 1 en reserve på ca. 2,1 mio. kr. på opsparings-delen
af pensionsordningen. Levetidselementet af garantien udgjorde et tillæg
på ca. 0,3 mio. kr., mens rentedelen af garantien udgjorde ca. -0,3 mio. kr.
Den regnskabsmæssige markedsværdi udgjorde således ligele-des ca. 2,1
mio. kr. Det betyder at prøvesag 1’s grundlagsrente ”lå un-der”
diskonteringskurven til regnskab, mens den garanterede levetid var
kortere end den regnskabsmæssige levetid. Når der i markedsvær-
diberegningen beregnes effekten af levetidselementet og renteelementet
foregår det i princippet simultant, og det er ikke muligt klart at define-re,
hvilket bidrag der kommer fra hvilket element. For at lave den øn-skede
opdeling, holdes det ene element fast og effekten af det andet element
beregnes. 1.1.2011 er der ikke så stor forskel på, i hvilken ræk-kefølge
man udfører beregningen, men det er der 1.1.2021 (se svar på spørgsmål
4). I tabellen ovenfor (1.1.2011) er levetiden regnet først.

1.1.2012 udgjorde værdien af prøvesag 1’s opsparingsdel ca. 2,0 mio. kr.,
mens den 1.1.2021 udgjorde ca. 2,6 mio. kr.

1.1.2021 havde prøvesag 1 haft en markedsværdi på ca. 4,7 mio. kr. på
opsparingsdelen af pensionsordningen, hvis omvalget ikke var gen-
nemført. Var beregningerne i stedet gennemført med anvendelse af ren-te-
og levetidsparametrene gældende 1.1.2011 havde markedsværdien udgjort
ca. 2,9 mio. kr.

Spørgsmål 4:
Skønsmanden bedes i tilknytning til besvarelsen af spørgsmål 3 oplyse,
hvor stor en del af værdiændringen, der kan tilskrives de ændrede leve-
tidsforudsætninger hhv. den ændrede rente.

Hvis der er andre enkeltstående faktorer, som væsentligt påvirker vær-
diændringen, anmodes skønsmanden om at oplyse disse samt angive deres
respektive indvirkning på den økonomiske værdi.



/

133

Skønsmanden anmodes om nærmere at redegøre for metoden og
grundlaget for sine beregninger samt at oplyse om eventuelle usikker-
heder.

Svar på spørgsmål 4:
Alle beregninger hørende til spørgsmål 4 er gennemført frem til 1.1.2021
under den antagelse at omvalget ikke havde fundet sted.

Vi har først beregnet prøvesagernes markedsværdier 1.1.2021 med rente-
og levetidsforudsætninger fra 1.1.2011. Derefter har vi beregnet
tilsvarende blot med rente- og levetidsforudsætninger for 1.1.2021. For-
skellen på disse tal opfattes som værdiændring stammende fra hhv.
ændrede levetidsforudsætninger hhv. den ændrede rente. Især for 1.1.2021
skal man være opmærksom på, at der er relativt stor forskel på om man
beregner levetid- eller renteelement først (jf. forklaring under svar på
spørgsmål 3).

Tabellen skal læses på følgende vis for f.eks. prøvesag 1 med levetid be-
regnet først:
Levetidens bidrag til værdien af garantien udgør ca. 0,9 mio. kr. regnet
med 2021-parametre og ca. 0,4 mio. kr. regnet med 2011-parametre. Det
betyder at ændringen i levetidsparametre har betydet en værdiændring
svarende til ca. 0,5 mio. kr. Tilsvarende har ændringen i renteparametre
fra 2011 til 2021 betydet en ændring fra ca. -0,2 mio. kr. til ca. 1,1 mio.
kr., svarende til en værdiændring på ca. 1,3 mio. kr. Samlet set har æn-
dringen i levetids- og renteparametre således betydet ca. 1,8 mio. kr. i
værdiændring. Med rente først har levetidsændringer betydet ca. 1,0 mio.
kr. og renteændringer ca. 0,8 mio. kr. – og naturligvis ca. stadig ca. 1,8
mio. kr. samlet.

Der er ikke andre enkeltstående elementer end levetider og renter, der
påvirker værdierne væsentligt.

Spørgsmål 5:
Skønsmanden anmodes om at opgøre den garanterede årlige pen-
sionsydelse på grundlaget forud for omvalget pr. den 1. juni 2011

Skønsmanden anmodes om at opgøre det forventede årlige pensions-
tilsagn på det ugaranterede markedsgrundlag efter sagsøgers omvalg hhv.
den 1. juni 2011 og pr. dags dato.



/

134

Svar på spørgsmål 5:
I tabellen nedenfor er for hver prøvesag anført den garanterede årlige
pensionsydelse på grundlaget forud for omvalget samt den forventede
årlige ydelse efter omvalget opgjort hhv. den 1. juni 2011 og pr. dags dato.
For nærmere detaljer vedrørende opgørelserne i tabellen henvises til
bilaget.

Spørgsmål 6:
Skønsmanden anmodes endeligt om at opgøre forskellen mellem de
faktiske udbetalinger, sagsøger har modtaget fra pensionering til dags dato
og de udbetalinger, sagsøger ville have modtaget efter det garan-terede
grundlag, hvis han ikke havde truffet beslutning om omvalg.

Skønsmanden bedes under samme forudsætning om muligt beregne, med
hvilket beløb de forventede udbetalinger i sagsøgers restlevetid må
forventes at blive større hhv. mindre, end hvis sagsøger fortsat hav-de det
før omvalget gældende grundlag.

Skønsmanden bedes i tilknytning hertil opgøre forskellen mellem de
faktiske udbetalinger, sagsøger har modtaget fra pensionering til dags
dato, og de udbetalinger, sagsøger ville have modtaget, hvis sagsøger ved
omvalget havde overtaget risikoen for markedsudviklingen men FSP
Pension/AP Pension havde beholdt risikoen for ændringer i leveti-der.

Skønsmanden anmodes om i relevant omfang at indhente oplysninger om
afkast på porteføljen til brug for besvarelsen af spørgsmålet.

Skønsmanden anmodes om nærmere at redegøre for metoden og
grundlaget for sine beregninger samt at oplyse om eventuelle usikker-
heder.

Svar på spørgsmål 6:
Historiske udbetalinger
I nedenstående tabel vises for hver prøvesag de faktiske udbetalinger fra
pensionering til og med 31.12.2020 (A) samt de udbetalinger, sagsø-ger
ville have modtaget efter det garanterede grundlag, hvis omvalget ikke
havde fundet sted (B). Endvidere vises i kolonnen markeret med (C) de
udbetalinger, sagsøger ville have modtaget, hvis sagsøger ved omvalget
havde overtaget risikoen for markedsudviklingen, men FSP Pension/AP
Pension havde beholdt risikoen for ændringer i levetider. Opgørelsen af
udbetalingerne i kolonne (C) er foretaget ved konstruk-tionen af et
hybridprodukt, der kombinerer en garanteret livsvarig ydelse (og
garanteret engangsudbetaling i kapitalpensionstilfældet)



/

135

med karakteristika fra markedsrenteproduktet. For nærmere detaljer
vedrørende opgørelserne i nedenstående skema henvises til bilaget.

Fremadrettede udbetalinger
Det er muligt at opstille beregninger som beskriver forventede fremti-dige
udbetalinger (se evt. i bilaget). En anden og mere aktuarmæssig korrekt
måde at besvare spørgsmålet er dog efter min mening følgende:
Nutidsværdien af alle forventede fremtidige udbetalinger, hvis sagsø-
gerne ikke havde valgt om, svarer til markedsværdierne opgjort i
spørgsmål 3. Forskellen på dette beløb og den faktiske (markeds)værdi
1.1.2021 svarer til nutidsværdien af de fremtidige forskelle i udbetalin-
ger. Heri ligger en indbygget antagelse om at den faktiske markeds-værdi
1.1.2021 ikke forventes at generere en indtjening til selskabet (værdien
udbetales på en ”fair” måde). Tabellen fra spørgsmål 3 skal i denne
sammenhæng læses som at f.eks. prøvesag 1 ville have haft en
nutidsværdi af samtlige forventede fremtidige betalinger på 4,7 mio. kr.
fra 1.1.2021, hvis der ikke havde været omvalg, mens den faktiske nu-
tidsværdi af forventede fremtidige betalinger er ca. 2,6 mio. kr.

Spørgsmål 1A:
Skønsmanden anmodes om at beregne og oplyse, om FSP Pension på
tidspunktet for omvalget var i besiddelse af de fornødne midler til at
honorere alle 176 sagsøgeres pensionskrav, herunder at afsætte de for-
nødne reserver under respekt af og således, at FSP Pension var i stand til
at opfylde de offentligretlige krav til solvens mv., såfremt de 176
sagsøgere ikke havde valgt om til markedsrente i 2011.

Svar på spørgsmål 1A:
FSP ville efter min vurdering have været i stand til at overholde lovgiv-
ningens krav til hensættelser og solvens i 2011, hvis de 176 medlemmer
ikke havde valgt om til markedsrente. Det samlede solvenskrav
31.12.2010 var 732 mio. kr., mens basiskapitalen udgjorde 1.306 mio. kr.,
svarende til en overdækning på 574 mio. kr. Jeg vil vurdere, at solvens-
kravet for de 176 medlemmer udgjorde i niveau 10 – 20 mio. kr. Det be-
tyder at de 176 medlemmer kun havde meget begrænset indflydelse på
solvenssituationen i FSP uanset om de havde valgt om eller ej.

Spørgsmål 1B:
Skønsmanden anmodes om at beregne og oplyse, om FSP Pension på
tidspunktet for omvalget var i besiddelse af de fornødne midler til at
honorere alle pensionskrav, herunder at afsætte de fornødne reserver
under respekt af og således, at FSP Pension var i stand til at opfylde de



/

136

offentligretlige krav til solvens mv., såfremt omvalget i 2011 ikke var
blevet gennemført.

Svar på spørgsmål 1B:
FSP var i 2011 efter min vurdering i stand til at overholde de daværen-de
krav til hensættelser og solvenskrav uanset om der var gennemført omvalg
eller ej. Uden et omvalg ville hensættelserne til de garanterede produkter
være forøget mere end tilfældet var som følge af overgangen til
Finanstilsynets levetidsbenchmark. Til gengæld ændredes Finanstil-synets
rentekurve til opgørelse af hensættelserne også i 2011, hvilket isoleret set
betød at hensættelserne blev reduceret. Denne reduktion vil-le have været
større hvis omvalget ikke havde fundet sted. Samlet set er det min
vurdering at solvensoverdækningen i FSP 31.12.2011 ville have været
nogenlunde på niveau med overdækningen 31.12.2010, hvis der ikke var
gennemført omvalg.

Spørgsmål 1C
I tillæg til spørgsmål 3 og 4 anmodes skønsmanden om - ved beregnin-
gen af den regnskabsmæssige markedsværdi af det garanterede pro-dukt
pr. dags dato og vurderingen af størrelsen af værdiændringen - at tage
højde for, at sagsøger i forbindelse med omvalget har fået udbetalt en
omvalgsbonus på 2% og fået eftergivet en gæld til skyggekontoen, som
sagsøger ikke ville have fået, hvis sagsøger ikke havde valgt om til et
ikke-garanteret produkt i 2011.

Svar på spørgsmål 1C:
Der er i beregningerne taget højde for omvalgsbonus på 2%. Den
kendsgerning at medlemmerne ved omvalget fik eftergivet skyggekon-
toen kommer i praksis i beregningerne ikke til at have en effekt. Det
skyldes, at beregningerne ikke leder til bonus – og derved ville sagsø-
gerne have fået præcis deres garanterede pension, hvis de ikke havde valgt
om (så skyggekontoen ville ikke kunne ”trækkes” fra sagsøgernes bonus).

Spørgsmål 1D
I tillæg til spørgsmål 5 anmodes skønsmanden om at opgøre den for-
ventede årlige pensionsydelse hhv. den 1. januar 2011 og pr. dags dato på
grundlag af de af FSP Pension/AP Pension anvendte/anmeldte for-
udsætninger.

Svar på spørgsmål 1D:
Den forventede årlige pensionsydelse pr. 1.1.2011 bør fremgå af hver
enkelt sagsøgeres pensionsoversigter. Tilsvarende for 1.1.2021. Det er dog
vigtigt at gøre sig klart, at der kan være tale om en faldende eller
voksende udbetalingsprofil, og efter min opfattelse bør man betragte
summen af de forventede fremtidige udbetalinger (regnet som en nu-
tidsværdi). Som det er tilfældet i svaret til spørgsmål 6, så svarer dette til
markedsværdien.

Spørgsmål 1E
I tillæg til spørgsmål 6 anmodes skønsmanden – ved beregning af stør-
relsen af de udbetalinger, som sagsøger ville have fået, hhv. kunne for-
ventes at ville få fremadrettet, hvis sagsøger ikke havde valgt om i 2011



/

137

– at tage højde for, at sagsøger har fået udbetalt en omvalgsbonus på 2 %
og fået eftergivet en gæld til skyggekontoen, som sagsøger ikke ville have
fået, hvis sagsøger ikke havde valgt om til et ikke-garanteret pro-dukt i
2011.

Svar på spørgsmål 1E:
Identisk med svar på 1C.

Spørgsmål 1F
I tillæg til spørgsmål 6 anmodes skønsmanden – ved beregning af stør-
relsen af de udbetalinger, som sagsøger ville have fået, hhv. kunne for-
ventes at ville få fremadrettet, hvis sagsøger ikke havde overtaget leve-
tidsrisikoen i forbindelse med omvalget i 2011 - at tage højde for, at
sagsøger har fået udbetalt en omvalgsbonus på 2 % og fået eftergivet en
gæld til skyggekontoen, som sagsøger ikke ville have fået, hvis sagsø-ger
ikke havde overtaget levetidsrisikoen i forbindelse med omvalget.”

Svar på spørgsmål 1F:
Se svar på 1C samt bilag i forhold til metode. Det kan bemærkes, at hvis
sagsøgerne ikke havde overtaget levetidsrisikoen ved omvalget i 2011, så
skulle omvalgsbonus for sagsøgerne have været 0. Det betyder alt andet
lige, at pensionen ville være blevet 2% lavere. I forhold til de ge-nerelle
usikkerheder i beregningerne opfatter jeg i øvrigt dette som en meget lille
forskel.”

Det bemærkes, at skønsmandens besvarelse af spørgsmål 3 og 5 til dels er kor-
rigeret ved skønsmandens besvarelse af spørgsmål 1G i den supplerende erklæ-
ring.

Den anden skønserklæring er udateret, men er uploadet på Domstolenes Sags-
portal den 7. februar 2022 og suppleret den 13. april 2022 vedrørende besvarel-sen
af spørgsmål 1V.

Den supplerede erklæring indeholder dels besvarelsen af de supplerende spørgsmål
7-14 fra sagsøgerne:

”Spørgsmål 7
Under henvisning til sagsøgtes supplerende spørgsmål 1H bedes
skønsmanden oplyse følgende:

Vedrørende litra a)
Skønsmanden bedes oplyse, om BM2009 uden levetidsforbedringer ud-
gør den observerede faktiske dødelighed, eller om benchmarket tillige
indeholder skønsmæssige elementer og i bekræftende fald hvilke.

Svar:
BM2009 uden levetidsforbedringer udgør den observerede faktiske
dødelighed opgjort af Finanstilsynet. Det er således ikke den enkelte
pensionskasses fakti-ske observerede dødelighed. Der var valgt et datasæt
og en bestemt statistisk metode til konstruktion af BM2009 uden
levetidsforbedringer, men der indgår



/

138

ikke andre skønsmæssige elementer.

Skønsmanden bedes oplyse, om det i 2010 ved fastsættelsen af hhv. nye
tegningsgrundlag og opgørelse af regnskabsmæssige hensættelser ved-
rørende levetidsgarantier var almindeligt alene at anvende den observe-
rede faktiske dødelighed, eller om der tillige indgik skønsmæssige ele-
menter.

Svar:
Det var ikke almindeligt at anvende den observerede faktiske dødelighed
som nytegningsgrundlag i garanterede produkter i 2010. Dette ville efter
min me-ning også være i strid med reglerne i Lov om Finansiel
Virksomhed, der siger at tegningsgrundlaget skal være ”på den sikre
side” . Hvad angår levetider til regnskabsmæssige hensættelser i 2010, så
var det, så vidt jeg ved, meget for-skelligt hvad pensionsselskaberne
gjorde. Derfor indgik der per definition en ret stor grad af skøn – både
hvad angik valg af model og af parametre – ved opgø-relse af
regnskabsmæssige hensættelser.

Vedrørende litra d)
Skønsmanden bedes oplyse, om der i 2009 og 2010 fandtes regler om el-
ler autoritativt fastsatte retningslinjer for pensionsselskabers regn-
skabsmæssige hensættelser vedrørende levetidsgarantier.

Svar:
I 2009 og 2010 gjaldt BEK nr. 1310 af 16/12/2008 om regnskaber for
pen-
sionsselskaber. Heri fremgik det, at pensionsselskaberne ved opgørelse af
de regnskabsmæssige hensættelser skulle anvende ”de bedst mulige skøn
over de involverede forsikringsrisici, herunder dødelighed...” . Dette blev
efter min op-fattelse tolket ret forskelligt i forskellige pensionsselskaber.

Spørgsmål 8
Såfremt sagsøgtes supplerende spørgsmål 1J besvares bekræftende, be-des
skønsmanden oplyse, om det anslåede fald i sagsøgernes gennem-
snitsrente i væsentligt omfang ville påvirke skønsmandens beregninger
ved besvarelsen af spørgsmål 3, 4 og 5.

Svar:
Det anslåede yderst beskedne fald i gennemsnitsrente har ingen
påvirkning af beregningerne.

Om muligt bedes skønsmanden anslå den procentuelle påvirkning af
skønsmandens besvarelse vedrørende værdien af sagsøgernes pensio-ner
uden omvalg den 1. januar 2021 under 2021 og 2011 parametre
(spørgsmål 3, de sidste to kolonner).

Svar:
Se ovenfor.

Spørgsmål 9
Under henvisning til sagsøgtes supplerende spørgsmål 1K bedes
skønsmanden oplyse følgende:



/

139

Litra a til c
Skønsmanden bedes oplyse, om en pensionskunde, der foretager om-valg
fra et garanteret produkt til et markedsrenteprodukt i 2022 almin-deligvis
vil få indsat markedsværdien af eventuelle garantier på sit pensionsdepot.

Svar:
Hvis en pensionskunde foretager et omvalg fra et garanteret produkt til et
mar-kedsrenteprodukt i 2022, så afhænger beløbet der overføres af, om
omvalget sker på selskabets initiativ. Hvis dette er tilfældet, skal kunden
have ”markedsvær-dien” af sit garanterede produkt overført til
markedsrenteproduktet. I dette til-fælde beskriver BEK nr. 1291 af
27/11/2017 hvad der menes med ”markeds-værdi” (i store træk svarer
beløbet til den regnskabsmæssige hensættelse). Hvis omvalget derimod
ikke sker i forbindelse med en form for omvalgskampagne, men på
kundens helt eget initiativ, så gælder denne bekendtgørelse ikke og kunden
vil normalt blot få overført depotet.

Skønsmanden bedes oplyse, om en pensionskunde, der skifter pen-
sionsselskab i 2022 almindeligvis vil medtage markedsværdien af even-
tuelle garantier til sit nye pensionsselskab.

Svar:
Skifter en pensionskunde fra et pensionsselskab til et andet i 2022 vil
kunden normalt ikke medtage markedsværdien af sine garantier.

Skønsmanden bedes ved besvarelsen af spørgsmålet inddrage bekendt-
gørelse nr. 1291 af 27. november 2017 om opgørelse af den økonomiske
værdi af en forsikringstagers produkt ved omvalg samt oplyse, om
skønsmandens opgørelse ved besvarelsen af parternes tidligere spørgsmål
er sket med udgangspunkt i denne bekendtgørelse.

Svar:
Bekendtgørelsen har ikke været inddraget i de tidligere spørgsmål. Der
har efter min opfattelse ikke været spørgsmål hvor det ville være relevant.

Litra e
Såfremt spørgsmål 1K, litra e besvares bekræftende, bedes skønsmanden
oplyse, om det er renteudsving eller ændringer i de forventede levetider,
der i størst grad påvirker øjebliksbilledet/skaber udsving i markedsvær-
diberegningen over kortere perioder.

Svar:
Obligationskurserne, som bruges til at fastlægge diskonteringskurver,
ændrer sig i sagens natur konstant. Dermed vil
markedsværdiberegningernes resulta-ter også ændre sig konstant. Der er
ikke grund til at forvente at ændringer og opdateringer i
levetidsforudsætninger sker med nær samme hyppighed. Det er således
korrekt at det er renteudsving, der i størst grad skaber udsving i mar-
kedsværdiberegningen over kortere perioder.



/

140

Spørgsmål 10
Under henvisning til sagsøgtes supplerende spørgsmål 1L, hvoraf fremgår,
at sagsøgte for en del prøvesager har opgjort den garanterede ydelse uden
omvalg til et andet beløb end skønsmanden, jf. besvarelsen af spørgsmål
5, bedes skønsmanden redegøre for forskellen mellem de to beløb.

Svar:
Ydelserne uden omvalg er i spørgsmål 1L og 1P anført af sagsøgte som:

Prøvesag 5,
5: Ingen angiven ydelse.

Prøvesager 3 og 9,
3: Livsvarig 126.077, medens den ophørende del ikke er nævnt. 9:
Livsvarig 135.152 + ophørende 100.117.

Prøvesager 4 og 8,
4: Livsvarig 298.519.
8: Livsvarig 267.377.

Prøvesager 1, 2, 6 og 7,
1:Livsvarig 157.551 + ophørende 110.400.
2:Livsvarig 298.814 + ophørende 94.536.
6:Livsvarig 227.137 + ophørende 252.514.
7:Livsvarig 127.603 + ophørende 129.302.

I prøvesag 5 er ydelserne i skønsrapportbilaget (side 82-83) ændret, så de
i no-gen grad er sammenlignelige med de øvrige prøvesagers
ydelsestyper. Det be-tyder at de faktiske detaljerede ydelser fra før
omvalget ikke kan læses fra skøns-rapporten, og ej heller fra skemaerne i
spørgsmål 1L og 1P.

I prøvesager 3 og 9 er de livsvarige ydelser opgjort af sagsøgte
sammenfaldende med skønsrapporten, og de ophørende livrenter er i dag
(1.1.2021) udløbet.

I prøvesag 4 fortæller skønsrapporten at ydelsen er 261.011 i garanteret
ydelse plus 2.184 i SBH-ydelse, i alt 297.880. Sagsøgte har beregnet en
højere SBH-ydelse (pga. en lidt anden fordeling af SBH mellem
dækninger), så den totale ydelse bliver 298.519 (dvs. 639kr højere).

I prøvesag 8 fortæller skønsrapporten at ydelsen umiddelbart før
omvalget er 261.011 i garanteret ydelse plus 2.267 i SBH-ydelse, i alt
263278, gældende ved alder 65. Sagsøgte fortæller at da kunden
pensioneres ved alder 65 år og 3 måneder (dvs. 3 måneder senere end
alder 65) skønnes ydelsen at være 267.377. Bemærk at denne kunde har
fået en 'overskydende' udbetaling af al-derssum som gør det endnu
sværere at fastslå den korrekte ydelse uden omvalg.

I prøvesager 1, 2, 6 og 7 drejer forskellen sig om at skønsrapporten
indeholder en livsvarig livrente og ingen ophørende livrente, svarende til
at kunden har fravalgt at konvertere en del af sin livsvarige livrente til
ophørende livrente. I disse prøvesager har kunderne konkret ved
pensionering valgt at lade en del af deres markedsrenteprodukts
livsvarige livrente konvertere til en ophørende liv-rente. Sagsøgte ønsker
med de oplyste ophørende livrenteydelser at anslå hvilke



/

141

ydelser, der kunne være de relevante tilsvarende ydelser ved pensionering
i det garanterede pensionsprodukt hvor der ikke er foretaget omvalg.
(Yderligere for-klaring følger i svaret nedenfor).

Skønsmanden anmodes om at indhente et efter skønsmandens vurde-ring
forsvarligt materiale til verifikation af de af sagsøgte oplyste beløb
vedrørende den garanterede ydelse uden omvalg og den nuværende
ydelse.

Svar:
I prøvesager 1, 2, 6 og 7 kan vi udtale os om, hvorvidt de af sagsøgte
nævnte ydelser virker plausible ved at sammenholde med følgende
observatio-ner/begrænsninger:

• Udgangspunktet er den garanterede ydelse registreret på den livsvarige 
livrente umiddelbar før omvalget (hændelser efter 1.6.2011
ignoreres indi-rekte)

• Der ses bort fra SBH-ydelse. 

• Den andel som skattekode 9-reserven udgør af den livsvarige livrentes re- 
serve antages at være den højeste andel af livrenteydelsen som kan
konver-teres til ophørende livrente.

• Førsteordensgrundlagene vægtet med reserve fortæller hvor meget livsva- 
rig livrente-ydelse hver krones ophørende livrenteydelse koster.
Konceptu-elt kan man forestille sig at kunden på omvalgstidspunktet
(hvor kunden i det tænkte scenarium forbliver i det garanterede
miljø) skal fortælle hvor stor en del af livrenteydelsen der ønskes
konverteret til en ophørende liv-rente. På det tidspunkt ville en
krones 10-årig ophørende/forhøjet ydelse koste cirka 62 øre (for
prøvesagseksempler 1, 2, 6 og 7).

Her tabelleres den gældende garanterede livrenteydelse umiddelbart før
omval-get (eksklusive SBH-ydelse), samt den maksimale andel (målt som
livsvarig ydelse i kr/år) ud fra den registrerede mulige skattekode 9-andel
af reserven.

Gar. ydelse før omvalg Maksimal konverteret andel 
Prøvesag 1 216.003 83.170
Prøvesag 2 321.130 122.886
Prøvesag 6 359.017 138.221
Prøvesag 7 202.964 78.536

Som sammenligning til den garanterede ydelse før omvalg kan vi anslå en
til-svarende livsvarig ydelsesværdi for hver af de fire prøvesager, ved at
lægge den livsvarige og ophørende ydelse sammen, men hvor den
ophørende ydelse vægtes med 62 øre/kr.

Livsvar. fra 1L / Ophør. fra 1L / Vægtet ydelseværdi (=
1P 1P livsv + 0,62*oph)

Prøvesag 1 157.551 110.400 226.000
Prøvesag 2 298.814 94.536 357.000
Prøvesag 6 227.137 252.514 384.000
Prøvesag 7 127.603 129.302 208.000



/

142

Det er ikke mærkeligt at den vægtede ydelsesværdi er større end den
oprindeli-ge garanterede ydelse fra umiddelbart før omvalg - der skal, for
at nævne et en-kelt forhold, være plads til SBH-ydelse. Vigtigere forhold
er, at pensionering senere end alder 65 (prøvesager 1, 2 og 6 pensioneres
senere end alder 65) eller forøgelse af præmiebetaling vil øge ydelserne.

Prøvesager 1 og 2 holder sig vel indenfor grænsen af den andel af den
livsvari-ge ydelse, som kan konverteres (på baggrund af skattekode 9-
beløbet registreret umiddelbart før omvalgstidspunktet). Prøvesager 6 og
7 er også indenfor græn-sen men med en ganske stor del konverteret fra
livsvarig til ophørende livrente; den ophørende del, målt som ydelse i
kroner per år, bliver større end den livsvarige del.

I alle fire tilfælde er den vægtede ydelsesværdi højere end den oprindelige
ga-ranterede ydelse fra før omvalget fandt sted. Den største forskel i
prøvesag 2 (cirka 11 %), og den mindste i prøvesag 7 (cirka 2 %).

De anførte beløbsstørrelser forekommer dermed plausible.
Skønsmanden bedes oplyse, om anvendelsen af de sagsøgte opgjorte
beløb på årene efter 2021 har karakter af en prognose, samt redegøre for
de væsentligste usikkerhedsmomenter vedrørende denne prognose.

Svar:
De af sagsøgte opgjorte beløb har karakter af en prognose, idet de
baserer sig på blandt andet antagelser om fremtidige afkast og forventede
levetider. De væsent-ligste usikkerhedsmomenter er således også
fremtidige afkast og fremtidige leve-tider.

Skønsmanden bedes i tilknytning hertil oplyse, om det er sandsynligt, at
den angivne forskel på ydelsen inklusive indskud hhv. ydelsen, hvis der
ikke var foretaget omvalg, ville ændre sig over tid. I bekræftende fald
oplyse, i hvilken retning denne ændring mest sandsynligt vil gå.

Svar:
Ydelsen, hvis der ikke var foretaget omvalg, ville, i de cirka ti år siden
omval-get, have oparbejdet en betydelig 'negativ bonus'. Det vil med stor
sandsynlig-hed betyde at ydelsen aldrig ændres; den kan ikke sættes ned
da ydelsen er ga-ranteret, og der vil ikke være 'positiv bonus' til rådighed
til at sætte ydelsen op.

Hvorvidt ydelsen i markedsrenteproduktet ændres vil helt afhænge af om
for-udsætningerne fra fastsættelsen af den udbetalte ydelse realiseres eller
ej. Alt i alt er det sandsynligt at ydelsen i markedsrenteproduktet vil ændre
sig over tid, men det er ikke muligt for mig at forudsige i hvilken retning
ændringen mest sandsynligt vil gå.

Spørgsmål 11
Under henvisning til sagsøgtes supplerende spørgsmål 1P, litra b, hvoraf
fremgår, at sagsøgte for en del prøvesager har opgjort den ga-ranterede
ydelse uden omvalg til et andet beløb end skønsmanden, jf. besvarelsen af
spørgsmål 5, bedes skønsmanden redegøre for forskellen mellem de to
beløb.



/

143

Svar:
Se svar på spørgsmål 10

Skønsmanden anmodes om at indhente et efter skønsmandens vurde-ring
forsvarligt materiale til verifikation af de af sagsøgte oplyste beløb
vedrørende den garanterede ydelse uden omvalg og den nuværende
ydelse.

Svar:
Se svar på spørgsmål 10

Skønsmanden bedes samtidig redegøre for, hvilket materiale, han har haft
til grundlag samt hvilke selvstændige beregninger, skønsmanden har
foretaget ved besvarelsen af spørgsmålet.

Svar:

• Restlevetid efter BM2019Beta følger den oprindelige skønsrapport. 
• Ydelser uden omvalg er beskrevet i spørgsmål 10. 
• Vi kender fra datamaterialet den garanterede livsvarige livrenteydelse 

som kunden var berettiget til før omvalget (under forudsætning af
fortsat præmiebetaling for de endnu ikke aktuelle kunder).

• Vi kan skønne en omtrentlig procentmæssig brøk af den livsvarige ydelse, 
som i henhold til den skattekode 9-markerede opsparing, kan
konverteres til en ophørende livrente.

• Vi kender fra datamaterialet hvad de faktiske udbetalinger var (i kroner 
per måned, per primo 2021).

• Vi har ikke ved besvarelsen af spørgsmål 1L, 1P, 10 og 11 foretaget en 
vurdering af den realistiske fremtidige ydelse i
markedsrenteproduktet. Der findes i bilag nogle ”prognoselignende
ydelser per 1. januar 2021” , hvor den interessante del er størrelsen
kaldet ”Prognosepassiv 2021 (markedsrente), 'P'” ; desværre er
sådanne størrelser i sagens natur for-holdsvis subjektive størrelser.

Spørgsmål 12
Skønsmanden bedes med henvisning til skønsmandens tidligere besva-
relse af spørgsmål 6 oplyse, om de af sagsøgte i spørgsmål IP, litra b
opgjorte forventede fremtidige ydelser svarer til de beløb, som skøns-
manden ved besvarelsen af spørgsmål 6 oplyste, at det var "muligt at
opstille".

Svar:
Ja, det er korrekt. Selve tallene er naturligvis påvirket af hvorvidt
medlemmet valgte at få noget af udbetalingen som ophørende livrente.

Spørgsmål 13
Det fremgår af sagsøgtes supplerende spørgsmål 1P, litra b, at den ene
sagsøger ikke d.d. er pensioneret. Sagsøgte har derfor ikke medtaget en
talmæssig opgørelse for denne sagsøger.

Skønsmanden anmodes om at foretage en tilsvarende opgørelse for
prøvesag 5, hvor skønsmanden opgør den garanterede ydelse uden omvalg
hhv. den nuværende ydelse hvis sagsøger i prøvesag 5 var gået



/

144

på pension den 1. januar 2021 (opgørelsestidspunktet for sagsøgtes ta-bel
i spørgsmål IP).

Svar:
Jeg har fået oplyst at spørgsmålet er frafaldet.

Spørgsmål 14
Under henvisning til spørgsmål 1U bedes skønsmanden oplyse, om det
har haft betydning for sagsøgernes pensionsdepoter, at aktiemarkeder-ne
er faldet siden december 2021 og i givet fald anslå betydningen af dette
fald, hvis beregningerne foretages dags dato.

Svar:
Ja, på et markedsrenteprodukt vil det normalt have betydning for depotets
stør-relse når aktiemarkederne ændrer sig. Aktiefald giver normalt
anledning til et lavere depot (markedsværdi). Dette er dog kun korrekt
hvis pensionsdepotets har aktieinvesteringer og at aktiesammensætning
nogenlunde svarer til marke-det. Hvis man har 30% aktier og disse aktier
falder 10%, så vil depotet falde 3%. Det har ikke været muligt for mig at
anslå de præcise fald for de enkelte prøvesager. ”

Den supplerede erklæring indeholder endvidere besvarelsen af de supplerende
spørgsmål 1G-1V fra AP Pension:

”Spørgsmål 1G
AP Pension har ved en fejl oplyst forkerte værdier for sagsøgernes nu-
værende depotværdier, idet der er taget udgangspunkt i et forkert ud-træk,
hvor ikke hele depoterne var med. De rigtige værdier er

Kr. Oplyst tidligere Korrekt
værdi Værdi Datoangi- værdi Værdi Datoangi-
1.1.2021 pr ”i velse for 1.1.2021 pr ”i velse for ”i

dag” ”i dag” dag” dag”
1 2.647.297 2.538.596 01-11-2021 3.350.652 3.327.628 01-11-2021
2 2.295.854 01-01-2021 2.994.404 01-01-2021
3 769.409 750.112 01-04-2021 988.451 973.342 01-04-2021
4 1.965.506 01-01-2021 3.027.016 01-01-2021
5 3.115.423 01-01-2021 4.467.510 01-01-2021
6 2.518.775 01-01-2021 3.316.166 01-01-2021
7 1.226.203 01-01-2021 1.748.125 01-01-2021
8 1.745.193 1.663.670 01-07-2021 2.230.209 2.202.306 01-07-2021
9 711.970 658.775 01-09-2021 925.389 904.244 01-09-2021

 
 
 
 
 
 
 
 
 
Skønsmanden bedes oplyse, hvilke ændringer dette giver anledning til i
skønsrapporten.

Svar:
Det ændrer de tabellerede reserver for 2021, da det i virkeligheden er
tabellere-de depoter, for så vidt angår opsparingsdækningerne. Det
ændrer dermed sva-ret på spørgsmålet om ”Markedsværdien af det
omvalgte pensionsprodukt i dag, den 1. januar 2021” .



/

145

Den prognoseagtige livrenteydelse for 2021 ændres til en større ydelse:

Livrenteydelse (før) Livrenteydelse, korrigeret 
Prøvesag 1 (161.960) / 166.322 210.592
Prøvesag 2 196.509 256.392
Prøvesag 3 (73.861) / 74.830 96.219
Prøvesag 4 179.611 276.776
Prøvesag 5 190.000 † 270.000
Prøvesag 6 192.586 253.650
Prøvesag 7 93.602 133.570
Prøvesag 8 (154.905) / 158.730 202.927
Prøvesag 9 (77.862) / 80.996 105.365

Tallene i parentes er taget fra skønsrapporten fra prøvesager 1, 3 , 8 og 9,
hvor datoen ikke er 1.1.2021. For bedre sammenlignelighed prøvesage
rne imellem er skemaets tal angivet med opgørelsesdato 1.1.2021.

† fortsat med betydelig usikkerhed i prøvesag 5 pga. ydelsessam
mensætningen.

De akkumulerede forventede fremtidige markedsrente livrenteyd elser,
baseret på middelrestlevetid gange prognoseagtig ydelse, øges tilsvarend
e, og differen-cerne i forhold til fremtidige udbetalinger uden omvalg
reducere s dermed til-svarende.

Spørgsmål 1H
Under henvisning til svaret på spørgsmål 1 anmodes skønsmanden om at
oplyse, om

a) skønsmanden kan tiltræde følgende oplysninger om levetider ifølge
BM2009 uden levetidsforbedringer:



/

146

Svar:
Jeg bekræfter at jeg får restlevetiden, med BM2009 for mænd, uden
levetidsfor-bedringer, for de ni prøvesager, med alderen per 1.1.2011, til
de i spørgsmålet anførte værdier 25,7, 19,6, 17,7, 18,6, 26,9, 21,5, 21,5,
18,7 og 15,7.

b) der var mange pensionskasser, der efter skønsmandens kendskab
anvendte BM2009 i årsregnskabet for 2010

Svar:
Nej, det var der efter mit kendskab ikke.

c) der var mange pensionskasser, der efter skønsmandens kend-
skab anvendte kohortedødeligheder/levetidsforbedringer før
implementeringen af BM2009



/

147

Svar:
Nej, det var der efter mit kendskab ikke

d) FSP’s 2010-hensættelsesgrundlag var i strid med daværende praksis
hos pensionskasser

Svar:
Nej, der var efter min opfattelse endnu ikke en fasttømret praksis i 2010.

Spørgsmål 1I
Skønsmanden bedes oplyse, hvilke ændringer der er sket i Finanstilsy-nets
levetidsbenchmark i perioden fra 2011 til 2021, herunder m.h.t. da-
tagrundlag, levetidsforventninger og reglerne for at opgøre levetidsfor-
ventninger.

Svar:
Den grundlæggende model har fra 2011 været, at Finanstilsynet
offentliggør nuværende levetider samt forventede fremtidige
levetidsforbedringer. Herefter udfører hver pensionskasse en statistisk
analyse, hvor egne data holdes op mod Finanstilsynets, og på baggrund
af denne analyse fastsættes pensionskassens ”egen” levetid. Hvad angår
nuværende levetid estimeres denne pba. data ind-leveret fra en række
pensionsselskaber. I løbet af perioden er flere selskaber kommet med,
hvilket har betydet, at antallet af omfattede personer er steget fra 1,7 mio.
til 3,0 mio. Hvad angår forventede fremtidige levetidsforbedringer
estimeres disse pba. data fra den samlede befolkning. Indtil 2018
anvendtes le-vetidsudviklingen de seneste 30 år til at estimere den
fremtidige levetidsforbed-ring. Herefter anvendes udviklingen de seneste
20 år.

Spørgsmål 1J
Under henvisning til svaret på spørgsmål 2 anmodes skønsmanden om at
oplyse, om den for sagsøgerne opgjorte gennemsnitlige grundlagsren-te
ville være faldet efter 2011, hvis sagsøgerne var blevet i det garantere-de
produkt, og i givet fald anslå faldet.

Svar:
Det skønnes at den gennemsnitlige grundlagsrente vil falde. I praksis
viser fal-det sig at være negligerbart. De fremregnede
opsparingsordninger til 2021 uden omvalg har for prøvesager 1 til 8
gennemsnitlige opgørelsesrenter mellem 2,5 % og 2,6 %, og de
oprindelige vægtede opgørelsesrenter fra 2011 er i sam-me interval.
Ligeledes skal der bruges to decimaler for at få øje på faldet for prøvesag
9, her falder den vægtede opgørelsesrente fra 4,29 % til 4,27 %.

Spørgsmål 1K
Under henvisning til svaret på spørgsmål 3 anmodes skønsmanden om at

a) bekræfte, at de nævnte beregnede markedsværdier ikke er markeds-
værdier i sædvanlig forstand, idet man normalt ved en markedsvær-di
forstår den værdi, som et aktiv kan handles til på et eksisterende
marked indenfor en rimelig tid mellem uafhængige parter.

Svar:



/

148

Korrekt – det er ikke en markedsværdi forstået i forstand af klassisk
økonomisk teori, da der ikke er et likvidt marked for den enkelte kundes
forsikringskon-trakt.

b) oplyse, om markedsværdien er udtryk for en værdi, som en forsik-
ringstager i hvilket som helst tilfælde kan få udbetalt fra en pen-
sionsopsparing, f.eks. ved tilbagekøb eller jobskifte. I benægtende fald
spørges, hvad skønsmanden mener med markedsværdi.

Svar:
Nej, den opgjorte markedsværdi er ikke en værdi forsikringstager kan få
udbe-talt under sædvanlige forhold. Markedsværdien er en kollektiv
størrelse som fortæller om forsikringskontraktens regnskabsmæssigeværdi
for selskabet. For den enkelte kunde afspejler markedsværdien af en
garanteret pensionsordning ikke nødvendigvis den værdi kunden har af
sin ordning – f.eks. kan kundens helbred adskille sig fra det
gennemsnitlige helbred i selskabet.

c) oplyse, om markedsværdien er penge, som en pensionskunde nor-
malt har krav på at få indbetalt på sit depot.

Svar:
Nej, markedsværdien er en kollektiv regnskabsmæssig størrelse.

d) oplyse, om markedsværdien er beregnet ud fra realistiske bereg-
ningsforudsætninger ud fra et aktuarmæssigt skøn, herunder om den
risikofrie rente er lavere, end den ville være i markedsrente

Svar:
Markedsværdien er opgjort pba. en række forudsætninger, herunder
forudsæt-ninger om levetider og diskonteringsrente. De aktuarmæssige
skøn handler i dette tilfælde først og fremmest om forventninger til
levetider. Der var taget hensyn til at levetiden forventedes at være forøget
i forhold til ”de gamle forud-sætninger” (man anvendte G82 forskudt 5
år). Det viste sig dog efterfølgende ikke at være nok. Jeg er ikke sikker på
hvad spørgsmålet omkring den risikofrie rente betyder.

e) oplyse om markedsværdien kan betragtes som et øjebliksbillede i
forhold til regnskabet, der kan variere meget

Svar:
Ja. Markedsværdien opfører sig i store træk som kursen på en obligation.

f) oplyse, hvad sagsøgernes depoter ville have været pr. 1.1.2021, hvis
de ikke havde valgt om til deres nuværende markedsrenteprodukt.

Svar:
Depoterne er oplyst som opsparingsdækningernes første ordens reserve
per 1.1.2021 (uden omvalg) i tabellen i svar til litra g). Det drejer sig om
2. kolon-ne i tabellen.

g) beregne markedsværdien pr. 1.1.2021 på 2021 parametre, men under
forudsætning af, at den forudsatte rente stiger hhv. 1 eller 2 % point.



/

149

Svar:
Her angives ændringen til markedsværdien af opsparingsdækningerne
hvis det forudsættes at renten er steget hhv. 1 eller 2 % point (”+100bp”
og ”+200bp”); det egentlige resultat er angivet i kursiv.

MV- opgørelse Reserve 2021, Styrkelse, til Følsomhed, Følsomhed,
1.1.2021 uden første orden markedsv. rente rente
omvalg +100bp +200bp

Prøvesag 1 † 2.708.391 1.984.786 -436.911 -814.329
4.256.265 3.878.848

Prøvesag 2 3.188.865 1.900.811 -355.454 -672.687
4.734.222 4.416.989

Prøvesag 3 1.015.716 547.650 -98.517 -187.253
1.464.849 1.376.113

Prøvesag 4 2.524.975 1.420.822 -260.036 -493.376
3.685.762 3.452.421

Prøvesag 5 2.419.289 1.863.050 -421.227 -782.909
3.861.112 3.499.430

Prøvesag 6 3.776.152 2.448.195 -481.696 -907.114
5.742.651 5.317.232

Prøvesag 7 1.970.940 1.348.054 -258.524 -486.655
3.060.470 2.832.340

Prøvesag 8 †2.287.519 1.305.075 -238.242 -451.893
3.354.352 3.140.701

Prøvesag 9 855.270 546.217 -77.719 -148.447
1.323.769 1.253.041 

De tabellerede reser ver og styrkelse adskiller sig fra bilagets for
prøvesag 1 og 8. I bilagets beregni ng for prøvesag 1 indgår SB H, 26
t.kr., som ikke indgår i ovenstående skema(†). Dette for at gøre ovenstå
ende skema ensartet. Forskellen påvirker kun i yder st begrænset omfang
opgørelsen af styrkelse og rentefølsom-hed.

I bilagets beregning for prøvesag 8 er udgangsp unktet den garanterede
ydelse umiddelbart før om valget den 1.6.2011, og der korrigeres siden
ved hjælp opgø-relsen over ind- og udbetalinger for at pensione ringen
ikke sker 1.7.2011 (ved alder 65 år). I oven stående skema(†) er beregni
ngen foretaget på en højere pen-sion opnået som res ultat af at
pensionstidspunk tet blev udsat tre måneder. For-skellen er cirka 2,5 %
højere ydelse.

h) oplyse, om skø nsmanden ved sine bereg ninger har taget højde for, at
der i prøvesag 1, 2, 6, 7 og 8 er valgt en o phørende livrente for en del
af opsparingen i forbindelse med pensio nering og i modsat fald op-
lyse, om dette giver anledning til ændringer i de beregnede mar-
kedsværdier.



/

150

Svar:
Der er, i prøvesager 1, 2, (4), 6, 7 og 8 antaget at der ikke vælges
ophørende livrente. Det er ikke muligt at afgøre hvorvidt kunderne ville
have valgt den ophørende livrente hvis de ikke havde valgt om. Hvis de
havde valgt om, havde de truffet et valg, der havde en lavere
markedsværdi end hvis de beholdt det he-le på den livsvarige livrente. Se i
øvrigt bilagets side 67.Vælger man at antage at kunden ville have valgt en
ophørende livrente for en del af opsparingen vil udbetalingsprofilen blive
kortere og markedsværdien blive mindre.

i) oplyse, hvad der er årsagen til den store forskel mellem hhv. værdi
1.1.2011 og værdi 1.1.2012 for prøvesag 4 og 8.

Svar:
For prøvesag 4 udbetales i 2011 en alderssum og syv måneders livsvarig
liv-renteydelse. Ændring pga. kursværn og omvalgsbonus er -98 t.kr.,
udbetalte ydelser -961 t.kr. Derudover er den tilbageværende forskel cirka
-458 t.kr.

Udviklingen for prøvesag 8 er kort skitseret i bilagets side 52; de store
bevægel-ser er omvalgets bevægelser -87 t.kr., et positivt reservespring
for ægtefæl-ledækningen ved pensionering +759 t.kr., og udbetalte
pensioner -719 t.kr. Be-vægelserne udligner i nogen grad hinanden. Den
tilbageværende forskel er cir-ka -291 t.kr. I skemaet i hovedrapporten ses
værdien for opsparingsdelen af ordningen, hvilket betyder at
reservespringet for ægtefælledækningen, som er en forsikringsdækning
ikke ses.

Det er generelt, for alle prøvesager, sådan, at forskellene er et udtryk for
årets bevægelser (inklusiv en eventuel forskel mellem
markedsværdistyrkelse og om-valgsbonus).

Spørgsmål 1L
Kan skønsmanden bekræfte, at det vil føre til højere ydelser end de ga-
ranterede ydelser, som sagsøgerne ville have haft, hvis de ikke havde
valgt om, hvis man indsætter differencen mellem 1) markedsværdi
1.1.2021 uden omvalg på 2021 parametre og 2) depotværdi 1.1.2021 på
sagsøgernes depoter – se følgende beregninger:

Svar:
Ja, det kan bekræftes, at det vil føre til højere ydelser end de garanterede
ydel-ser, som sagsøgerne ville have haft, hvis de ikke havde valgt om,
såfremt man indsætter differencen mellem 1) markedsværdi 1.1.2021 uden
omvalg på 2021 parametre og 2) depotværdi 1.1.2021 på sagsøgernes
depoter



/

151

[ ]

Ydelseseffekt af indskud på de 9 prøvesager.
Notatet indeholder en beregning af ydelserne i de 9 prøvesager, hvis de skal have en
kompensation i henhold til processkriftet. Kompensationen er her beregnet som forskellen
mellem markedsværdien 1.1.2021 med 2021 parametre og depotværdien 1.1.2021.
Da vi har en fejl i depotværdien 1.1.2021, er der korrigeret herfor, således at det er korrigeret
kompensation, der regnes på.
Prøvesag               Kompensation i    Korrigeret           
                               processkriftet       kompensation 
1         Sagsøger 4       2.100.000        1.400.000   
2         Sagsøger 5       2.800.000        2.100.000         
3         Sagsøger 7          800.000           600.000
4         Sagsøger 9       1.900.000           900.000
5         Sagsøger 1       1.200.000                     0 
6         Sagsøger 2       3.700.000        2.900.000
7         Sagsøger 8       2.100.000        1.600.000
8         Sagsøger 6       1.800.000        1.300.000
9         Sagsøger 3          700.000           500.000
I alt                            17.100.000      11.300.000
 
Det antages, at korrigeret kompensation indsættes på depotet i forbindelse med
ydelsesreguleringen 1.4.2021. Der ses bort fra omkostninger ved beregningen af ydelsen inkl.
kompensation, da dette har marginal effekt. Kompensationen er fordelt forholdsmæssigt mellem
livrenten og den ophørende livrente efter samme forhold som reserven pr. 1.1.2021.
 
Indskud svarende til kompensationen giver følgende nye ydelser:
 
 
Der er anvendt oplysninger om ydelser pr. 1.1.2021 og restlevetider pr.
samme dato.

Spørgsmål 1M
Kan skønsmanden bekræfte, at beregningen af markedsværdi 2021 uden
omvalg med 2021 parametre indeholder et betydeligt renteele-ment? Og
kan skønsmanden bekræfte, at ifald denne markedsværdi danner grundlag
for en erstatning til sagsøgerne, vil det indebære kompensation for
markedsrisikoen/renterisikoen?

Svar:
Ja, jeg kan bekræfte begge forhold.

Spørgsmål 1N
Kan skønsmanden tiltræde, at en stor markedsværdi på et garanteret
produkt ikke nødvendigvis vil give anledning til en højere ydelse end en
lavere markedsværdi på et markedsrenteprodukt, idet ydelsen blandt andet
afhænger af aftalegrundlaget og hvorledes midlerne er in-vesteret?

Svar:
Ja, det kan jeg tiltræde. Ydelserne på et markedsrenteprodukt vil i stor
grad af-hænge både af de faktiske afkast i fremtiden og af det til enhver
tid gældende udbetalingsgrundlag.

Spørgsmål 1O



/

152

Kan skønsmanden bekræfte, at såfremt en kunde med et givet pen-
sionsprodukt skal kompenseres for en ændret levetidsforudsætning, en-ten
i forbindelse med et omvalg eller skift af pensionsselskab eller andre
situationer, da vil det være en normal aktuarmæssig fremgangsmåde at
beregne kompensationen som differencen mellem forpligtelsen efter og
før levetidsændringen, svarende til ”levetid først” i svaret på spørgsmål 4.

Svar:
Det er min vurdering, at man som aktuar traditionelt først opstiller
forventede betalinger baseret på levetidsantagelser og derefter
tilbagediskonterer for at fin-de en værdi. Jeg har ikke kendskab til
normale måder at beregne eventuelle kompensationsbeløb i forbindelse
med omvalg, så jeg kan ikke udtale mig om hvorvidt dette ”normalt” ville
foregå efter samme model.

Hvis skønsmanden ikke kan bekræfte dette, anmodes skønsmanden om at
oplyse, hvad der efter et aktuarmæssigt skøn er det korrekte resultat,
herunder om skønsmanden kan tiltræde, at princippet om en rimelig og
ligelig behandling af pensionskassens medlemmer tilsiger, at det er et
middeltal af resultatet af hhv. ”levetid først” og ”rente først” .

Svar:
Den samlede værdiforøgelse fra en længere levetid består af to elementer
– dels værdien af at udbetalingerne løber længere, dels værdien af at disse
længere udbetalinger er påvirket af et rentefald i perioden (og disse to
elementer sker simultant). Jeg opfatter spørgsmålet omkring beregning af
en eventuel kom-pensation som et spørgsmål om hvorvidt kompensationen
skal dække begge dis-se elementer. Det er min aktuarmæssige vurdering
at svaret på dette spørgsmål bør afhænge af hvad man i sin
kommunikation har stillet medlemmerne i ud-sigt. Hvis det ikke er
indlysende hvad der er kommunikeret, så kunne jeg som aktuar godt
tiltræde at det ville være rimeligt at benytte det nævnte middeltal.

Spørgsmål 1P
Under henvisning til svaret på spørgsmål 5 anmodes skønsmanden om at

a) fastlægge størrelsen af ”Forventet årlig ydelse efter omvalg pr.
1.7.2011” i prøvesag 3 og 9 efter samme retningslinjer og beregnings-
forudsætninger, som er anvendt ved beregningen af de nævnte ydel-ser
i de øvrige prøvesager (bilagets pkt. 2.4.3)

Svar:
Prøvesag 3: Den livsvarige livrentes andel af depotet umiddelbart efter
omvalget, dvs. per 1.6.2011, er 1.458.921 kr. Det tilhørende
prognoseagtige passiv er 11,2652, og giver en 'forventet årlig ydelse' på
129.506 kr./år. En ydelse som ik-ke er meget forskellig fra den faktiske,
126.077 kr./år. Dertil kommer den ophø-rende del af livrenten.

Prøvesag 9: Den livsvarige livrentes andel af depotet umiddelbart efter
omval-get, dvs. per 1.6.2011, er 1.216.235 kr. Det tilhørende
prognoseagtige passiv er 10,4807, og giver en 'forventet årlig ydelse' på
116.045 kr./år. Den faktiske ydelse, 135.152 kr./år, stammer (delvis) fra
kundens relativt høje grundlagsren-



/

153

te på G82-grundlag (4,5% opgørelsesrente) og er derved højere. Dertil
kommer den ophørende del af livrenten.

b) oplyse, om skønsmanden kan tiltræde følgende beregninger af de ak-
kumulerede forskelle mellem de forventede fremtidige ydelser på det
garanterede produkt og de forventede ydelser på sagsøgernes nuvæ-
rende pensionsprodukt:

Svar:
Den forventede restlevetid for livsvarig livrente kan kontrolleres mod
anvendte BM2019beta-restlevetider brugt i bilaget. Disse levetider er
21,0, 14,4, 12,3, 13,3, 22,5, 16,5,16,5, 13,4 og 10,3. Det vil sige de
stemmer, og i enkelte tilfælde er rundet op i nedenstående skema. Søjlen
med ”Forventede fremtidig ydelses difference” er forskellen mellem de
første to søjler af angivne ydelser, ”Garante-rede ydelse, hvis ikke
omvalgt” og ”Nuværende ydelse” , ganget med den forven-tede
restlevetid, plus lidt uvæsentlig støj på grund af afrunding. De nuværende
livsvarige ydelser fra bilaget er cirka, i tkr./år, 105, 232, 93, 261, 0, 185,
101, 197, 103; og de ophørende livrenteydelser for prøvesager 1, 2, 6 og 7
fra bilag cirka 74, 76, 208 og 103; altså i overensstemmelse med
nedenstående skema. Det betyder at det som mangler at blive kontrolleret
er ydelsen uden omvalg (se spørgsmål 10). Til sidst skal det bemærkes at
det ikke er en naturlov at ”Nuvæ-rende ydelse” er ens med den fremtidige
ydelse i markedsrente-produktet. Så ja, dog med det forbehold at det ikke
er givent at kunderne ville have valgt ophø-rende livrente hvis de ikke
havde valgt om.

Vil det nedsætte den forventede fremtidige ydelsesdifference, hvis der
tages hensyn til renteeffekten, og i givet fald hvorledes.

Svar:
Hvis der med ”renteeffekten” menes diskontering af de akkumulerede be-
løb i sidste søjle, ”Forventede fremtidig ydelses difference” , så vil
diskon-



/

154

terede akkumulerede differencer være mindre end de simpelt akkumulere-
de differencer.

c) beregne, hvad markedsrenteydelsen 1.1.2021 ville have været,
hvis den blev beregnet med markedsværdigrundlaget ultimo 2010
(MVgrlM). Og skønsmanden bedes tillige beregne den ak-tuarmæssige
nutidsværdi 1.1.2021 af forskellen mellem den (hø-jere)
markedsrenteydelse, der ville kunne opnås ved anvendelse af MVgrlM
gældende ultimo 2010 og den aktuelle markedsren-teydelse.

Svar:
Vi tolker at henvisningen til markedsværdigrundlaget ultimo 2010 gælder
både dødelighed og diskonteringskurve. Personens effektive PAL-skat-
procent stammer ligeledes fra ultimo 2010-opgørelsen af markedsværdi.
Personens al-der og markedsrentedepot er alder og depot fra 1.1.2021,
hvor depotet er (det nyoplyste) fra spørgsmål 1G.

Opsparingsdepot Livrentepassiv Ydelse (= Kræver flg til-
depot skud til mar- 
/passiv) kedsværdien 

(op-sparingsdepotet)
Prøvesag 1 3.350.652 12,9635 258.468 761.737
Prøvesag 2 2.994.404 10,2511 292.107 417.116
Prøvesag 3 988.451 9,3300 105.943 99.894
Prøvesag 4 3.027.016 9,7842 309.379 356.569
Prøvesag 5 4.467.510 13,2675 † 340.000 1.158.243
Prøvesag 6 3.316.166 11,1279 298.004 579.875
Prøvesag 7 1.748.125 11,1099 157.349 311.213
Prøvesag 8 2.230.209 9,8104 227.332 268.216
Prøvesag 9 925389 8,3891 110.308 43.413

Sammenlignet med tabellen fra spørgsmål 1G ses at
livrenteenhedspassiverne fra ultimo 2010 markedsværdigrundlaget giver
højere ydelser end de opdatere-de prognoseagtige livrenteydelser fra 1G-
besvarelsen.
† I prøvesag 5 er det ikke retvisende at betragte hele depotet som livsvarig
liv-rente; ydelsens størrelse kan kun bruges som indikation på niveauet i
det tænk-te eksempel hvor al opsparingen lægges om til skattekode 1
(livsvarig livrente).

Tilføjet 13.04.2022:
Spørgsmålet omkring den aktuarmæssige nutidsværdi af forskellen på
ydelser-ne ovenfor og de faktiske 1.1.2021 ydelser i 1G har jeg opfattet på
flg. vis: Hvil-ket beløb skal 1.1.2021 tilføres den faktiske markedsværdi
(opsparingsdepotet) for at opnå ydelserne ovf. (købt på det gælden de
udbetalingsgrundlag). Det be-tyder at depoterne skal forøges
forholdsmæss igt lige så meget som ydelserne. Det krævede ekstra beløb
er tilføjet i yderste højre kolonne.

d) oplyse, hvad hybridydelsen ville blive, hvis man ikke tog hensyn til
levetidsforbedringer

Svar:



/

155

Ydelsen opført i afsnit om ”Hybridproduktet” tager udgangspunkt i, at det
er første ordens grundlag der bestemmer udviklingen, både med hensyn til
at tari-fere udbetalinger og med hensyn til at tildele risikopræmie til
pensionsordnin-gen. Levetidsantagelserne vil dermed ingen indflydelse
have på pensionspro-duktets forløb (ud over selvfølgelig at en faktisk
længere levetid vil medføre en faktisk længere udbetalingsperiode og vice
versa for kortere faktisk levetid).

e) forklare, under henvisning til tabel 6, hvorledes de akkumulerede
udbetalinger med hybridproduktet (forløb C). hvor AP Pension bæ-rer
levetidsrisikoen, kan være mindre end de tilsvarende akkumule-rede
udbetalinger, hvor kunden bærer levetidsrisikoen (forløb A), jf.
prøvesager 6 og 7.

Svar:
Prøvesag 6 pensioneres 1. juli 2015 og vælger en ophørende livrente for
noget af livrenteopsparingen. Det giver (i grove træk) anledning til store
udbetalinger så længe den ophørende livrente ikke har nået sit udløb, mod
relativt mindre udbe-talinger i den fjernere fremtid. I opgørelsen af
Hybridproduktet (og i opgørelsen af den garanterede ydelse uden omvalg)
er der taget udgangspunkt i at kunden ikke tilvælger en ophørende
livrente.

Prøvesag 7 pensioneres 1. december 2014 og vælger en ophørende
livrente for noget af livrenteopsparingen. Det giver anledning til store
udbetalinger i en pe-riode mod relativt mindre udbetalinger i den fjernere
fremtid. I opgørelsen af Hybridproduktet er der taget udgangspunkt i at
kunden ikke tilvælger en ophø-rende livrente. Således kommer
Hybridproduktets ydelser, set i forhold til de faktiske udbetalinger, til at se
mindre gunstige ud i begyndelsen og mere gun-stige i den fjernere fremtid.

Spørgsmål 1Q
Under henvisning til svaret på spørgsmål 1B anmodes skønsmanden om at

a) oplyse, om FSP Pension – såfremt omvalget i 2011 ikke var blevet
gennemført - ville have kunnet udrede alle de garanterede pensioner,
hvis rentekurven ikke var blevet ændret

Svar:
Hvorvidt FSP havde været i stand til at udrede alle de garanterede
pensioner uden et omvalg afhænger (som for alle pensionsselskaber)
blandt andet af mar-kedsudviklingen og hvorledes FSP havde investeret
de opsparede midler i hele den garanterede bestands restlevetid. Dette er
selvsagt ikke muligt at udtale sig om. Det er min vurdering, at den bedste
måde at besvare spørgsmålet på er at udtale sig om solvenssituationen i
FSP i 2011 hvis der ikke var gennemført omvalg og rentekurven ikke var
blevet ændret. Det er min vurdering at solven-soverdækningen havde
været lav, men at FSP fortsat havde overholdt solvens-kravet 31.12.2011
uden omvalg og uden ændring af rentekurven.

b) oplyse, om FSP Pension ville have kunnet udrede de samlede garan-
terede pensioner, under forudsætning af at FSP Pension skulle leve op
til kravene i Solvens 2. Og hvorledes vurderer skønsmandens FSP´s
solvenssituation under Solvens 2 ved et rentefald på 1% point.



/

156

Svar:
Se svar til litra a) ovf. Beregningen af solvenskravet under Solvens 2 er
grund-læggende en solvensberegning baseret på pensionskassen egen
risiko, herunder levetidsrisiko og renterisiko, men også alle mulige andre
former for risici. Det betyder at solvenskravet under Solvens 2 bl.a.
afhænger af hvilken investe-ringssammensætning den enkelte
pensionskasse til enhver tid vælger. Derfor er det selvsagt forbundet med
stor usikkerhed at gætte på FSP Pensions situation under Solvens 2 uden
et omvalg. Det er dog min vurdering, at FSP ville have været i stand til at
nedbringe den samlede risiko tilstrækkelig meget til at man havde kunne
overholde Solvens 2. Denne risikoreduktion kunne f.eks. være sket ved
renteafdækning og salg af risikofyldte aktiver.

c) oplyse, om FSP Pension under Solvens 2 var i besiddelse af tilstræk-
kelige midler til at udrede de markedsværdier pr. 1.1.2021 med 2021
parametre, som fremgår af svaret på spørgsmål 3.

Svar:
Ja, det ville FSP efter min mening have tilstrækkelige midler til. Se i
øvrigt li-tra a) ovf.

d) oplyse, om der i så tilfælde var plads til det yderligere passiv, der
følger af levetidsforbedringer fra 2011 og efterfølgende modelæn-
dringer.

Svar:
Ja, FSP ville efter min mening have tilstrækkelige midler også til det. Se i
øv-rigt litra a) ovf.

Spørgsmål 1R
Hvordan vil det påvirke solvenskravet, hvis de kollektive buffere falder og
solvensoverdækningen falder og går mod nul.

Svar:
Egenkapitalen i en pensionskasse er investeret i aktiver der kan risikere at
falde i værdi, så egenkapitalen bidrager alt andet lige til et øget
solvenskrav. Derfor vil en reduktion i egenkapitalen alt andet lige betyde
et lavere nominelt sol-venskrav.

Spørgsmål 1S
Skønsmanden bedes oplyse, hvad han har anvendt oplysningerne om
APGM2013 til (jf. bilaget til skønsrapporten s. 9, pkt. 9).

Svar:
Oplysningerne bruges ikke i beregningerne. De tabellerede levetider kan
bruges til at sammenligne de forskellige dødsintensiteter.

Spørgsmål 1T
Skønsmanden bedes oplyse, om markedsværdien i 2011 er det samme
som defaktiske udbetalinger fra 2011 til 2021 tillagt markedsværdien på
samme grundlag, men regnet i 2021?

Svar:



/

157

Nej, den sammenhæng er der ikke.

Spørgsmål 1U
Skønsmanden bedes oplyse, om det har betydning for hans beregnin-ger,
at renten er steget siden 1.1.2021, og i givet fald anslå betydning af
rentestigningen, hvis beregningerne foretages pr. d.d.

Svar:
Ja, alle beregninger af markedsværdier på garanterede produkter
afhænger af renteniveauet på den dag beregningen foretages. Den
stigende rente giver an-ledning til lavere markedsværdier. Se
rentefølsomhed i tabel i spørgsmål 1K (g).

Spørgsmål 1V
Under henvisning til svaret på spørgsmål 6 og 1T bedes skønsmanden
oplyse, om svaret på spørgsmål 1T betyder, at det ikke vil være en ak-
tuarmæssig korrekt fremgangsmåde at opgøre den samlede forskel mel-
lem hhv. de historiske og forventede fremtidige udbetalinger i mar-
kedsrenteproduktet og de udbetalinger, som sagsøger ville have mod-
taget, hvis han ikke havde truffet beslutning om omvalg, hhv. sagsøger
ved omvalget havde overtaget risikoen for markedsudviklingen, men FSP
Pension/AP Pension havde beholdt risikoen for ændringen i leveti-der,
som summen af

1) forskellen mellem de faktiske udbetalinger og de garanterede udbe-
talinger i perioden fra omvalget til 1.1.2021 og

2) forskellen mellem 1.1.2021 markedsværdien uden omvalg på 2021
parametre i det garanterede produkt og (markeds)værdien pr. 1.1.2021 i
markedsrenteproduktet?

Tilføjet 13.04.2022:
Svar:
Jeg opfatter spørgsmålet som om hvorvidt det giver samme resultat om
man:

1) Sammenligner faktiske udbetalinger på hhv. garanti og markedsrente
først,

og derefter forventede fremtidige udbetalinger. Og derefter lægger de
to for-skelle sammen.

2) Lægger faktiske og forventede udbetalinger sammen først på hhv.
garanti og

markedsrente. Og derefter tager forskellen.

Det giver naturligvis samme resultat.

I forhold til hvad der kan betragtes som værende aktuarmæssigt korrekt
har jeg dog følgende betragtninger:
Faktiske udbetalinger (og garanterede udbetalinger) i perioden fra
omvalget og frem til 1.1.2021 er ikke opgjort som en værdi på en bestemt
dato – der er blot tale om nominelle beløb der summeres.
Markedsværdien 1.1.2021 er til gengæld en nutidsværdi af alle forventede
fremtidige udbetalinger alle sammen opgjort til deres værdi 1.1.2021.
Derfor giver det ikke så meget aktuarmæssig mening at lægge 1) og 2)
sammen.



/

158

Det forholder sig heller ikke således, at man kan få en nutidsværdi
1.1.2021 ved at tage en nutidsværdi i 2011 og fratrække en række
udbetalinger undervejs (se i øvrigt svar på 1T). ”

E. FORKLARINGER

De ni sagsøgere samt vidnerne Vidne 5, Vidne 1, Vidne 2, Vidne 4, Vidne 6, Vidne
7, Vidne 3 og Skønsmand, har afgivet forklaring.

Sagsøger 1 har forklaret bl.a., at han efter sin handelseksamen i 1975 blev ud-
dannet i en sparekasse. Han modtog undervisning om sparekassens egne pen-
sionsprodukter, dvs. kapitalpension, ratepension og selvpension, men ikke om
pensionsprodukter i pensionsselskaber.

Han arbejdede derefter som sparekasseassistent og siden bankrådgiver og be-
skæftigede sig med rådgivning af privatkunder. Han har i den forbindelse råd-givet
om bankens egne pensionsprodukter, som han var blevet undervist i. Banken havde
ikke selv et livrenteprodukt. Hvis et sådant produkt var relevant, henviste han
kunder til PFA Pension, som banken havde et samarbejde med, eller til
pensionsrådgivere i banken.

I dag er han beskæftiget som servicerådgiver og arbejder ikke med pensionsre-
laterede emner. Han forventer at gå på pension indenfor et år.

Hans pensionsordning i FSP Pension fulgte med jobbet. Han har ikke før 2011
ændret noget vedrørende sin pensionsordning. Han har noteret sig depotvær-dien,
når han har fået pensionsopgørelser, men har ellers ikke interesseret sig for sin
pension. Han har ikke deltaget i FSP Pensions generalforsamlinger eller læst
referaterne heraf. Han husker ikke omvalgskampagnen i 2009.

Han husker ikke FSP Pensions nyhedsbrev af januar 2011. Han modtog i april
2011 et brev om omvalg, som han ikke fik reageret på. Først da han fik en på-
mindelse, forholdt han sig til omvalget. Han husker ikke, at der var en brochure
med brevet fra april 2011.

Forevist brochuren til erhvervsaktive vedrørende omvalg ”Skift investerings-form
nu. Tiden løber fra din pension” , husker han ikke denne.

Han deltog ikke i informationsmøder om omvalget eller opsøgte anden infor-
mation. Han traf beslutningen om omvalg på baggrund af det skriftlige materi-ale.



/

159

Han forstod forskellen på de to produkter sådan, at han kunne se frem til en større
pension med den nye markedsrenteordning. Der var en omvalgsbonus på 2 %. Når
man med den nye ordning investerede i værdipapirer og fik det afkast, som
markedet kunne give, ville det over en årrække kunne give et bedre afkast. Han
forstod, at der var en investeringsrisiko forbundet hermed, og at det kunne gå op
og ned. Han var villig til at løbe denne risiko, da der var tale om en langsigtet
ordning. Han forstod ikke, at han tog andre risici, herunder for læn-gere levetider.
Når blev oplyst, at der ikke var nogen garanti ved den nye ord-ning, forstod han, at
dette vedrørte renter og afkast, men ikke levetider.

Han ville have valgt anderledes, hvis han havde forstået, at han også opgav en
levetidsgaranti, og hvis man havde fortalt ham, at konsekvensen kunne være, at
pensionen med tiden ville blive mindre, fordi den gennemsnitlige levetid kunne
stige. En levetidsrisiko ville have været svært at acceptere, da det var alment kendt,
at den gennemsnitlige levetid var stigende.

Han husker at have modtaget et brev om supplerende materiale og mulighed for at
fortryde omvalget. Han gjorde sig ikke tanker om, at han ville udnytte
fortrydelsesretten, da han stadig lagde vægt på, at han kunne forvente et øget
afkast. Han mener bestemt ikke, at der stod noget om levetider i materialet.

Han blev opmærksom på, at han havde overtaget risikoen for forventede leve-tider
omkring et års tid efter omvalget. Han kom vist med på Pensionist i FSP/FSP-
medlem i AP Pensions mailliste i slutningen af 2012, men kan også have været i
begyndelsen af 2013. Han fulgte med i de mails, han modtog der-fra, men foretog
sig ikke selv noget, da der var et forløb i gang. Han overlod det således til Person 5
og de tre andre at håndtere sagen. De havde tilsyne-ladende godt styr på det.

I omvalgsmaterialet blev der lagt op til, at man kunne se frem til en større pen-
sion, hvis man valgte om. Han havde tiltro til den rådgivning, som han modtog i
forbindelse med omvalget, og til bestyrelsens anbefaling. Hvis FSP Pension havde
oplyst, at levetider havde betydning, men at højere afkast ville opveje den negative
effekt af forøgede levetider, ville han nok have lyttet til det, men han kan ikke i
dag sige, om han ville have valgt anderledes.

Han har som bankrådgiver i nogle tilfælde deltaget i møder med pensionsråd-
givere, men livrenteprodukter og garantier er ikke blevet nærmere omtalt i den
forbindelse. Han opfatter en livrente som en form for forsikring. Hvis man lever
længere end gennemsnittet, må der være reserver i selskabet, der kan dække dette.
Han har ikke tænkt over, hvor pengene skulle komme fra i den situation. Hvis han i
forbindelse med sin ansættelse var blevet spurgt af en kunde, hvor-dan en livrente
fungerede, ville han have henvist til en pensionsrådgiver.



/

160

Han har fået udbetalt ca. 300.000 kr. efter afgift i kapitalpension, svarende til ca.
500.000 kr. før afgift. Beløbet blev udbetalt over en periode på 3 år i 2016-2018.

Sagsøger 2 har forklaret bl.a., at han har en bankuddannelse. Han lærte ikke om
pensionsprodukter under sin uddannelse. Han var efter endt ud-dannelse
beskæftiget som bankassistent frem til 1972. Der var tale om kunderå-dgivning af
privatkunder. Han rådgav ikke om pension, ud over kapitalpensio-ner oprettet i
banken. Han rådgav således ikke om pensionsprodukter i pen-sionsselskaber. Han
havde efterfølgende forskellige stillinger, herunder ledende stillinger, i banken. I
perioden fra 1980 til 1986 havde han privatkundekontakt, men rådgav fortsat ikke
om pensionsprodukter. Fra 1992 og frem var han ansat som først regionsdirektør
og siden afdelingsdirektør – fra 2000 i kundelinjen, hvor de centralt betjente en
stor kundeportefølje. Han har ikke personligt råd-givet om pensionsprodukter i den
forbindelse. Kunder, der ønskede rådgiv-ning, blev henvist til den rette rådgiver
indenfor det relevante område.

Hans pension i FSP Pension fulgte med stillingen. Han havde forud for omval-get i
2011 en brevveksling med FSP Pension om muligheden for at ændre sin
pensionsordning til en markedsrenteordning, da han ønskede at opnå en bedre
forrentning. Derudover havde han ikke beskæftiget sig særligt med sin pen-
sionsordning før omvalget i 2011.

Han husker at have modtaget FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011. Han læste
det og tænkte over, hvad det kunne betyde for ham. Han gjorde sig ikke tanker om
det anførte om, at opsparing til markedsrente skete uden garanti, men tænkte på,
om han kunne få en større forrentning af sit pensionsdepot og dermed mere i
pension. Han gjorde sig ikke tanker om, at levetider kunne have betydning.

Han husker at have modtaget og læst brochuren til erhvervsaktive medlemmer
vedrørende omvalg, ”Skift investeringsform nu. Tiden løber fra din pension” . Han
var betænkelig ved at skulle vælge på baggrund af brochuren. Han for-stod, at han
opgav noget sikkerhed ved at vælge om. Han var klar over, at man kunne investere
bedre og få mere ud af det, og han forstod, at det også kunne udvikle sig negativt
på investeringssiden. FSP Pensions forrentning havde væ-ret under al kritik de
forudgående år.

Han deltog ikke FSP Pensions generalforsamling i 2011.

Han deltog i FSP Pensions informationsmøde den 2. maj 2011 i Hellerup, hvor
informationsmaterialet blev gennemgået og uddybet. Administrerende direktør
Vidne 1 deltog i mødet. Der blev presset meget på for, at de skulle gå over i den
nye ordning. Det var der, ”guldet lå” . Det handlede også om, hvad



/

161

pensionskassen havde råd til. Der blev ikke nævnt noget om forlængede leveti-der
og betydningen heraf på mødet.

Forevist fremlagt materiale, der skulle være anvendt på informationsmøderne, kan
det godt passe, at det var plancher med denne tekst, der blev gennemgået på mødet
den 2. maj 2011, og at der herunder blev talt om, at ”vi lever længere, og derfor
skal pensionsudbetalingerne række længere. Det giver ligeledes færre penge til
bonus” . Han forstod det sådan, at hvis han blev på den gamle ord-ning, ville han
ikke få mere i udbetaling foreløbig. Det blev ikke italesat, at det kunne have
betydning i den nye ordning, hvis de levede længere. Var noget sådant var blevet
sagt, ville han have undersøgt det nærmere. Hvis han af Vidne 1 eller andre
troværdige personer havde fået oplyst, at levetiderne ikke havde særlig stor
betydning, ville han have haft tillid til det, og det ville så være indgået i hans
beslutningsgrundlag. Måske ville dette have kunnet overbevise ham.

Han har modtaget FSP Pensions brev af 14. juni 2011 om supplerende materiale og
mulighed for at fortryde omvalget. Han overvejede, om han skulle fortryde sit
omvalg, men gjorde det ikke, da omvalget var den eneste måde, han kunne få mere
i pension på.

Hvis der havde stået i materialet, at omvalget betød, at han fik risikoen for læn-
gere levetider, ville det have haft betydning for ham. Han var i forvejen usikker på,
om han skulle vælge om, og hvis der var kommet andre usikkerhedsfakto-rer ind,
ville det have trukket i negativ retning og vippet den anden vej.

Han blev opmærksom på, at han havde overtaget risikoen for forlængede leve-
tider, da han fik et brev fra pensionsselskabet i begyndelsen af 2014 om regule-
ring af pensionerne. Han havde hørt om, at vi lever længere, men han gik ud fra, at
pensionskassen opererede med de rigtige levetider.

Han blev medlem af Pensionist i FSP i 2011. I 2015 gik han på pension.

Sagsøger 3 har forklaret bl.a., at han har fået sin uddannelse på en han-delsskole
og i en bank. Han lærte ikke noget om pensionsselskabers pensions-produkter.

Han arbejdede som bankassistent fra 1965. Han drøftede ikke pensionsselska-bers
pensionsprodukter med kunderne. Han solgte indeksopsparinger, som er en slags
ratepensioner, der er indeksreguleret, men ikke er et livrenteprodukt. I 1970
overgik han til en udlånsafdeling, hvor han ikke rådgav om privatøkono-miske
forhold. Fra omkring 1984 var han souschef i en sparekasse og som sådan primært
beskæftiget med HR. Fra 1987 til sin pension var han ansat i Realkredit Danmark.



/

162

Hans pension i FSP Pension fulgte med jobbet. Han har ikke selv valgt eller ud-
formet sit pensionsprodukt. Han vidste ikke, hvordan det teknisk var skruet
sammen. Han har ikke fået rådgivning af en pensionsrådgiver fra FSP Pension
eller forsøgt at ændre ordningen. Efterhånden som han nærmede sig pensions-
alderen, blev han mere opmærksom på sine pensionsforhold. Han gennemgik
opgørelserne fra FSP Pension og var tilfreds med disse. Han var klar over, at
livrenten garanterede ham et beløb i hans levetid.

Hans ordning i FSP Pension var en hvileordning fra 1987. I årene mellem hans
pensionering i 2007 og omvalget var hans pension først stigende. Da det be-gyndte
at flade ud, meldte han sig omkring 2010 til Pensionist i FSP, hvor man revsede
FSP Pension over, at pensionerne ikke steg.

Han deltog ikke i generalforsamlingen i FSP Pension i 2011. Han husker ikke FSP
Pensions nyhedsbrev fra januar 2011.

Han blev informeret om omvalget, da han læste FSP Pensions brev om omvalg af
april 2011. Ved det i brevet anførte ”Investeringsrisiko På markedsvilkår er der
ingen forudsat grundlagsrente og ingen garanti for størrelsen af din pen-sion” ,
forstod han, at han ved et omvalg ville give afkald på nogle garantier, fordi der var
tale om en ordning på markedsvilkår.

Han deltog i et informationsmøde i Herning. Det var et stormøde med flere del-
tagere fra FSP Pensions administration. Det blev kraftigt anbefalet, at man valg-te
om. Garantierne i den gamle ordning var blevet for dyre. Han tænkte, at hvis de
garanterede beløb ikke kunne holde, ville det være bedre at være i en mar-
kedsordning, hvor man ikke havde udgifterne til garantierne.

Forevist plancher, der skulle være vist på pensionistmøder, genkender han ikke
disse. For så vidt angår en planche med overskriften ”Ringe udsigt til regule-ring
af pensioner” , med udsagnet ”Vi lever længere, og derfor skal pensionsud-
betalingerne række længere” , husker han ikke, at der på informationsmødet blev
talt om levetider. Han husker herunder ikke, at der blev talt om, at forven-tede
længere levetider kunne påvirke pensionen, hvis man valgte om.

Hans forståelse var, at han ved et omvalg ville give afkald på et fastrentepro-dukt,
som ville blive forringet, da garantierne næsten tog hele afkastet. Han for-stod, at
han ved den nye ordning ikke var garanteret et bestemt beløb hver må-ned, som
han var på den gamle ordning, da de månedlige udbetalinger kunne påvirkes af
markedets udvikling. Der var ingen, der oplyste om, at levetidsæn-dringer kunne
påvirke pensionen. Det er svært at svare på, om det ville have ændret hans
beslutning, hvis han havde fået dette at vide. Det ville have været afhængigt af,
hvilke yderligere oplysninger, han havde fået.



/

163

Han blev opmærksom på, at han havde overtaget risikoen for levetiden, da han i
2013 eller 2014 fik den første meddelelse om nedsættelse af pensionen.

Han fik løbende informationsbreve fra Pensionist i FSP, som han havde været med
i siden 2010. Han mener også, at han modtog Pensionist i FSP´s nyheds-brev fra
januar 2012, men erindrer ikke teksten nederst på side 1 om levetider. Han foretog
sig ikke selv noget aktivt vedrørende spørgsmålet om forlængede levetider. Han
tænkte, at hans interesser blev varetaget af Person 5 og de andre i Pensionist i FSP.

Når han i skemaet vedrørende besvarelse af opfordringer har oplyst, at han kendte
til pensionskasseprodukter i forskellige former, sigtede dette ikke til et
professionelt kendskab, men alene til hans egen pension i FSP Pension.

Han valgte lav risikoprofil ved omvalget.

FSP Pension var medlemmernes egen pensionskasse, som skulle varetage med-
lemmernes interesser. Derfor stolede han på FSP Pensions information.

Sagsøger 4 har forklaret bl.a., at han var bankelev fra 1971 til 1974. Han kan ikke
huske, om han fik undervisning i pensionsprodukter under sin uddannel-se, men
det har i givet fald kun været undervisning i selvpensionering i form af almindelige
indlånskonti. Han var efter endt uddannelse beskæftiget som spa-rekasseassistent
med forefaldende kundebetjening. Han oprettede selvpen-sionskonti, dvs.
almindelige indlånskonti, men ikke kapitalpensioner. Det tog konsulenter sig af.
Han har ikke rådgivet om pensionsprodukter i pensionssel-skaber. Fra 1984 var
han beskæftiget med organisatorisk arbejde/backoffice op-gaver og havde intet
med pensionsprodukter at gøre.

Hans pension var en del af en pakkeløsning ved ansættelsen. Han har ikke før 2011
foretaget nogen ændringer af sin pension. Han har ikke deltaget i rådgiv-
ningsmøder vedrørende sin pension før 2011. Han fulgte ikke generelt med i
forhold vedrørende sin pension før 2011. Han blev pensioneret i 2020.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011.

Han deltog ikke i FSP Pensions generalforsamling i april 2011 eller andre gene-
ralforsamlinger i selskabet. Han har ikke læst referaterne fra generalforsamlin-
gerne eller selskabets årsrapporter.

Han husker ikke FSP Pensions brev af april 2011 vedrørende omvalg. Hvis han har
modtaget brevet, har han læst det. Han husker at have modtaget en folder med fem
til syv scenarier i forhold til valget af pensionsordning. Det var ikke



/

164

brochuren ”Skift investeringsform nu. Tiden løber fra din pension” , men en folder
med mere specifikke eksempler.

Han husker ikke, hvilke tanker han gjorde sig i forbindelse med beslutningen om
omvalg. Han var meget usikker på, hvad han skulle vælge. Det virkede som et valg
mellem pest eller kolera. Han og hans kolleger prøvede at få svar på, hvad valget
betød for dem hver især.

Han deltog i to informationsmøder; et stormøde og et lokalt møde i den afde-ling,
hvor han var ansat. På stormødet blev det overordnet gennemgået, hvorfor de
skulle vælge om, og hvad pensionsselskabets investeringsprofil var. Han husker
ikke, hvad han fik at vide om grunden til, at han skulle vælge om. Til det lokale
møde var der en konsulent fra pensionsselskabet, der holdt et oplæg om valget.
Han husker ikke, hvad der blev sagt.

Han er helt sikker på, at det ikke blev nævnt, at de ved omvalget overtog en
risikovedrørende levetider. Han forstod godt, at han overtog risikoen for ren-
teændringer, men det kom som en overraskelse, at han tillige overtog risikoen for
ændringer i levetider. Hvis dette var blevet italesat forud for omvalget, ville det
have haft en indflydelse på hans beslutning. Han kan godt forestille sig, at det ville
have fået ham til at blive i det gamle produkt, men han ved det ikke. Han husker
ikke, hvilken risikoprofil han valgte ved omvalget.

Han husker ikke, om han har modtaget FSP Pensions brev af 14. juni 2011 ved-
rørende supplerende oplysninger og mulighed for at fortryde omvalg.

Han husker ikke, under hvilke omstændigheder han blev opmærksom på, at han
havde overtaget levetidsrisikoen, og at dette havde betydning for pensio-nen. Det
var noget efter omvalget. Han kan ikke sætte årstal på.

Han husker ikke, hvornår han blev medlem af Pensionist i FSP/FSP-medlem i AP
Pension.

Sagsøger 5 har forklaret bl.a., at han blev bankuddannet i 1964-1967 og
efterfølgende har taget handelsskolernes højere fagprøve og HD i fi-nansiering og
kreditvæsen. Han har ikke modtaget undervisning i pensions-produkter eller
pensionsforhold. Han var først ansat som sparekasseassistent i Bikuben, hvor han
beskæftigede sig med forefaldende kundebetjening. Han beskæftigede sig ikke
med pensionsforhold, men har givetvis oprettet kapital-pensioner til kunder, hvis
det var aktuelt på det tidspunkt. Han rådgav ikke om pensioner i pensionsselskaber.
Efterfølgende blev han ansat i Bikubens forvalt-ningsafdeling, hvor han
hovedsageligt beskæftigede sig med administrativt arbejde. Efter endnu en periode
som ansat i en filial kom han i 1980 til Bikubens centrale kreditkontor, hvor han
frem til 1986 beskæftigede sig med kreditgiv-



/

165

ning og rådgivning af klienter. Fra 1986 blev han på ny ansat i en filial, hvor han
frem til sin pensionering beskæftigede sig med kreditgivning overfor pri-mært
erhvervskunder. Han rådgav ikke om pensionsforhold.

Han mener, at hans pension hos FSP Pension fulgte med jobbet. Han husker ikke
at have taget et aktivt valg om dette. Han har ikke frem til 2011 ændret sin pension
i FSP Pension.

Han deltog ikke i generalforsamlingen i FSP Pension i 2011 eller andre general-
forsamlinger i selskabet. Han bladrede FSP Pensions årsrapporter igennem, men
læste dem ikke grundigt.

I 2009 fik han et brev om omvalg. Han erindrer ikke noget særligt herom. Han
husker ikke, om han ved modtagelsen af brevet om omvalg i 2011 koblede dette
med det tidligere omvalg.

Han mener, at han så FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011, men han husker
ikke, hvilke tanker han gjorde sig om dette.

Han læste grundigt FSP Pensions brochure til erhvervsaktive medlemmer ved-
rørende omvalg ”Skift investeringsform nu. Tiden løber fra din pension” . Han
overvejede, hvad et omvalg kunne betyde. Han ønskede som udgangspunkt ikke at
vælge om, da han ønskede en sikker og fast pensionsordning, men han lod sig
friste af oplysningerne om historiske afkast og forventningerne til frem-tidige
afkast. Da han efterfølgende fik en erindringsskrivelse fra FSP Pension, endte det
med, at han sagde ja til omvalg.

Adspurgt til indholdet af brochuren, hvoraf fremgår: ”… Uden ydelsesgaran-tien
hæfter du selv for et eventuelt tab, men får bedre investeringsmuligheder.
… Hvis der er negativt afkast, kan det nedsætte din årlige alderspension…” ,
forstod han, at der var nogle risici forbundet med at vælge om. Der var risiko ved
renten og kursudsving på markedet. Han overvejede, om han ville overtage den
risiko. Han forstod derimod ikke, at han også overtog risikoen for længere
levetider. Det er rigtigt, at det fremgik af materialet, at der ikke var nogen ga-ranti
ved det nye produkt, men han havde tillid til FSP Pensions oplysninger og
beskrivelse af risikoen. Hvis der havde stået, at han også ville overtage risikoen for
længere levetider, og at hans pensionsudbetalinger ville blive lavere, hvis
levetiderne steg, ville han have stillet spørgsmål vedrørende dette emne, da han
ikke havde forstand på dette. Han vidste derimod noget om investeringer. Hvis
FSP Pension havde oplyst, hvilken effekt længere levetid ville have på hans
pension, ville han have lagt vægt på det.

Han husker ikke FSP Pensions brev af 14. juni 2011 vedrørende supplerende
oplysninger og mulighed for at fortryde omvalget.



/

166

Han mener, at han blev opmærksom på, at han havde overtaget levetidsrisiko-en,
da han i 2014, muligvis i januar 2014, modtog et brev fra AP Pension om
nedsættelse af pensionsudbetalingen pr. 1. april 2014.

Han tror, at han kom med i FSP-medlem i AP Pension i april 2013.

Sagsøger 6 har forklaret bl.a., at han under sin handels- og bankud-dannelse ikke
lærte om pensionsprodukter. Han var efter endt uddannelse bankassistent i en
sparekasse. Han rådgav ikke om pensionsprodukter i pen-sionsselskaber. Hvis der
var spørgsmål om pension, henviste han til den afde-ling, der beskæftigede sig
med dette. Han arbejdede fra 1980´erne og indtil sin pensionering som
erhvervsrådgiver for landmænd og mindre virksomheder. Han beskæftigede sig
fortsat ikke med pensionsrådgivning, udover kapitalpen-sion og andre af
sparekassens egne produkter.

Hans egen pension fulgte med jobbet. Han fulgte ikke generelt med i sine pen-
sionsforhold. Han har ikke deltaget i FSP Pensions generalforsamling i april 2011
eller i andre generalforsamlinger i selskabet.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011.

Han husker at have modtaget FSP Pensions brev af april 2011 angående om-valg.
Vedrørende indholdet af brevet, hvoraf fremgår: ”… Investeringsrisiko. På
markedsvilkår er der ingen forudsat grundlagsrente og ingen garanti for en gi-ven
pensionsydelse…” , forstod han, at han ville overtage risikoen for, om inve-
steringerne gik godt eller dårligt, og at pensionen kunne blive mindre, hvis det gik
dårligt. Han gik ud fra, at forrentningen ville være bedre, hvis han valgte om. Efter
at have læst materialet, tænkte han ikke, at der var andet end investe-ringsrisikoen,
der kunne påvirke hans pension. Da han havde læst bestyrelsens anbefalinger, var
det ikke svært at vælge. Hvis det havde fremgået af materia-let, at han også
overtog levetidsrisikoen, hvis han valgte om, og at hans pension ville falde, hvis
levetiderne blev længere, kan det godt tænkes, at han ikke ville have valgt om. Han
skulle i så fald have haft nogle taleksempler vedrørende konsekvenserne for at
kunne forholde sig til det. Han havde ikke samme behov for eksempler vedrørende
investeringsrisikoen, da han havde en tro på, at det ville give et bedre afkast, og at
han ville få mere ud af sin pension med den nye ordning. Han husker ikke, hvilken
risikoprofil han valgte i forbindelse med omvalget.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions brev af 14. juni 2011 vedrøren-de
supplerende oplysninger og mulighed for at fortryde omvalget.



/

167

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions brev af december 2011 vedrø-
rende pensionsregulering, men han husker, at han på et tidspunkt efter omval-get
modtog information om, at levetiderne ville betyde noget for pensionen. Han
tænkte ikke så meget over det, da han ikke troede, at det ville have den store
påvirkning. Det forstod han først, da pensionsudbetalingerne begyndte at blive
reduceret.

Han kom med i Pensionist i FSP/FSP-medlem i AP Pension efter 2011, men hu-
sker ikke tidspunktet nærmere.

Sagsøger 7 har forklaret bl.a., at han blev uddannet i en bank fra 1965 til 1968 og
efterfølgende var bankansat, indtil han blev pensioneret i 2005. Han arbejdede i
hele perioden i filialer på Bornholm og har bl.a. været bestyrer i en mindre filial og
været ansat i bankens hovedafdeling i Aakirkeby, hvor han ho-vedsageligt havde
administrative opgaver. Han havde kundekontakt til almin-delige privatkunder
vedrørende lån, indlån og budgetter. Han rådgav ikke om pensionsprodukter, men
tilbød dog kunder almindelige kapitalpensioner og indekspensioner. Hvis en kunde
ønskede rådgivning om pensionsforhold, hen-viste han til en særlig rådgiver. Han
har ikke beskæftiget sig med investerings-rådgivning.

Han blev omfattet af en pensionsordning hos FSP Pension i forbindelse med sin
ansættelse. Han havde ikke mulighed for selv at vælge pensionsordning. Han
havde ikke før omvalget i 2011 foretaget nogen valg vedrørende sin pensions-
ordning. Han interesserede sig for, hvad han fik udbetalt i pension, men gik
derudover ikke op i sin pensionsordning. Frem til 2014 steg hans pensionsudbe-
taling hvert år.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011. Han
deltog ikke i FSP Pensions generalforsamling i april 2011 og har heller ikke
deltaget i andre generalforsamlinger i selskabet. Han har ikke læst FSP Pensions
regnskaber, som blev sendt ud i forbindelse med de årlige generalforsamlinger,
men han har måske lige skimmet nogle af dem. Han deltog ikke i et informa-
tionsmøde i forbindelse med omvalget i 2011. Han henvendte sig ikke til FSP
Pension i forbindelse med omvalget.

Han husker ikke brevet fra FSP Pension af april 2011 vedrørende omvalg. Ads-
purgt til indholdet af brevet, hvoraf fremgår: ”… Vil du skifte investeringsform og
opgive din ydelsesgaranti? Og hvis du vil det: Hvilken risikoprofil vil du så vælge?
… Investeringsrisiko. På markedsvilkår er der ingen forudsat grund-lagsrente og
ingen garanti for størrelsen af din pension. …” , forstod han ikke, at han ville
overtage en risiko ved omvalget. Han forstod det sådan, at der ville komme et
bedre afkast ved et omvalg, og at han dermed ville få flere penge ud af det.



/

168

Han husker ikke FSP Pensions brochure til pensionister vedrørende omvalg, ”Skift
investeringsform nu. Tiden løber fra din pension” .

Han læste ikke materialet om omvalget særlig grundigt, da han modtog det. Hvis
det havde fremgået tydeligt af materialet, at han ville overtage risikoen for
levetiden, og at længere levetider kunne medføre lavere udbetalinger, ville han
have reageret. Han så anderledes på spørgsmålet om markedsvilkår, da mar-
kedsrenten altid vil udvikle sig, og der vil være gode og dårlige år. Det er kor-rekt,
at han skrev under på, at han havde læst det fremsendte materiale og var bekendt
med, at et skift af investeringsform betød, at ydelsesgarantien bort-faldt.

Han husker ikke FSP Pensions brev af 14. juni 2011 vedrørende supplerende
oplysninger og mulighed for at fortryde omvalget.

Han husker FSP Pensions brev af december 2011 bl.a. vedrørende pensionsre-
gulering.

Han blev opmærksom på spørgsmålet om levetiders betydning for pensionen, da
han i januar 2014 modtog et brev om, at hans pensionsudbetaling blev ned-sat pr.
1. april 2014.

Det var vist i efteråret 2014, at han kom med i FSP-medlem i AP Pension. Det var
efter, han havde fået sin pensionsudbetaling sat ned første gang. Han hu-sker ikke,
hvordan han blev opmærksom på FSP-medlem i AP Pension.

Sagsøger 8 har forklaret bl.a., at han er bankuddannet. Han lærte ikke om
pensionsprodukter under sin uddannelse.

Efter endt uddannelse fortsatte han som sparekasseassistent. Han var beskæfti-get
med almindelige bankforretninger vedrørende lån, indbetaling, udbetaling og
bankens egne pensionsprodukter, dvs. kapitalpension, ratepension og selv-pension.
Han rådgav ikke om livrenter og havde ikke kendskab hertil. Han me-ner, at
kunder, der ønskede rådgivning herom, blev henvist til et pensionssel-skab. Han
har siden været kunderådgiver i forskellige banker, primært i Syd-bank. Han har i
den forbindelse rådgivet om bankens egne pensionsprodukter. Det var på dette
tidspunkt blevet almindeligt med pensionsrådgivere, og han har henvist til
sådanne, hvis han er blevet bedt om rådgivning om pensions-produkter. Han har
enkelte gange siddet med på møder med pensionsrådgive-re, men han fik ikke i
den forbindelse indblik i livrenteprodukters nærmere sammensætning og funktion.



/

169

Hans pensionsordning i FSP Pension fulgte med jobbet. Han har ikke interesse-ret
sig for, om pensionen kunne sættes anderledes sammen. Han har ikke delta-get i
FSP Pensions generalforsamlinger eller læst selskabets årsrapporter. Han husker
ikke, at der var et omvalg i 2009.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions nyhedsbrev af januar 2011. Han
modtog FSP Pensions brev med tilbud om omvalg i april 2011. Han husker ikke,
om der var vedlagt en brochure. Han fik en brochure ved et informa-tionsmøde i
Sydbank i Åbenrå. Person 6 fra FSP Pension holdt et oplæg på mødet. Han
genkender ikke materialet i ”FSP Pensionsvalg 2011 Tiden er løbet fra traditionel
pension” , herunder siden med overskriften ”FSP GIVER DET BEDSTE AFKAST
PÅ MARKEDSRENTE” . De plancher mv., de blev præ-senteret for på
informationsmødet, mener han så anderledes ud. Budskabet på mødet var, at det
var svært at generere afkast af pensionsprodukterne med den hidtidige ordning, og
FSP Pension opfordrede kraftigt til at skifte til et mar-kedsrenteprodukt, da det
ville give bedre afkast. Der blev udleveret en brochu-re, der illustrerede, hvor god
FSP Pension var til at generere afkast.

Han forstod, at der var risici forbundet med omvalget. Han var klar over, at aktier
og obligationer også kunne give et negativt afkast, og at det kunne med-føre en
mindre pension, men de blev stillet i udsigt, at det over en længere år-række ville
være bedst at vælge markedsrenteordningen. Der blev ikke talt om levetider eller
oplyst, at man overtog risikoen herfor. Han forstod ikke, at leve-tiden havde
betydning for størrelsen af hans pension. Hvis det var blevet op-lyst, at længere
levetid kunne påvirke hans pension, ville det have haft betyd-ning for hans
beslutning på grund af risikoen for, at afkastet så ikke kunne følge med. Hvis FSP
Pension havde oplyst, at man ved omvalget også overtog risiko-en for levetider,
tror han ikke, at han ville have valgt om.

Han husker brevet fra FSP Pension om supplerende materiale og mulighed for at
fortryde omvalget. Han stolede stadig på, at det var bedst at vælge om og fastholdt
sit valg. Han lyttede meget til FSP Pensions anbefalinger, da der var tale om et
komplekst produkt, som FSP Pension naturligvis vidste mere om end han.

Han kom i 2013, eventuelt i 2014, med i Pensionist i FSP/FSP-medlem i AP Pen-
sion og blev i den forbindelse opmærksom på, at han havde overtaget levetids-
risikoen, og hvad det betød.

Han var allerede i 2011 bekendt med, at han ikke havde nogen ydelsesgaranti efter
omvalget. Der var i forbindelse med omvalget fokus på afkastet. Han hu-sker ikke
i dag, hvordan han nærmere forstod det oplyste om, at ydelsesgaran-tien bortfaldt,
og hvordan han fortolkede det i forhold til spørgsmålet om leve-tider.



/

170

Forevist tekst fra materiale, som skulle være anvendt under informationsmø-der,
hvoraf fremgår bl.a.: ”Vi lever længere, og derfor skal pensionsudbetalin-gerne
række længere …” , husker han ikke en planche med denne tekst fra det
informationsmøde, han deltog i. Der blev ikke talt om længere levetider. Der var
alene fokus på, at man burde skifte investeringsform, hvis man ville bibe-holde en
fornuftig størrelse af sin pension.

Hvis han havde haft kendskab til, at han overtog risikoen for længere levetider,
ville han som nævnt næppe have valgt om. Det havde nok ikke ændret noget, hvis
FSP Pension havde sagt, at de forventede, at det forøgede afkast ville være af en
sådan størrelse, at pensionsydelserne måtte formodes at stige, selv om kunderne
overtog risikoen for forlængede levetider. Han ville i hvert fald nok først have bedt
om nogle regnestykker, hvis han skulle have overvejet det.

Han vidste i 2011, at hans livrentepension betød, at han ville få pensionsydelser, så
længe han levede. Han havde ikke overvejet, hvor pengene kom fra, hvis han
levede længere end gennemsnittet.

Sagsøger 9 har forklaret bl.a., at han har en uddannelse fra Handels-højskolen og
en uddannelse fra en sparekasse. Han lærte i den forbindelse om sparekassens egne
pensionsprodukter, herunder vedrørende selvpension, rate-pension,
indeksopsparing og kapitalpension. Han lærte ikke herudover om pensioner. Han
har efterfølgende taget en bacheloruddannelse i organisation samt en uddannelse i
finansiering og kreditvæsen fra Handelshøjskolen, men har ikke heller ikke
modtaget undervisning om pensionsprodukter i den for-bindelse.

Han begyndte efter sin uddannelse som souschef i Bikuben i en stilling, hvor han
ikke havde med rådgivning af privatkunder at gøre. I 1986 blev han ansat i
fondsafdelingen, hvor han var beskæftiget med markedsanalyser. Senere blev han
beskæftiget med investeringer og han har i den forbindelse investeret pen-
sionsmidler for kunder. Der var tale om bankens egne produkter i form af kapi-tal-
og ratepension, ikke i pensionsselskabers produkter. Han lavede investe-
ringsstrategier, men kendte ikke nærmere til de underliggende pensionspro-dukter.

Han fik sin pensionsordning i FSP Pension, da han begyndte som elev. Han fo-
retog ingen ændringer af sit pensionsprodukt i tiden op til 2011. Han deltog ikke i
generalforsamlinger i FSP Pension og læste ikke selskabets årsrapporter.

Han husker ikke FSP Pensions nyhedsbrev af januar 2011 eller FSP Pensions brev
om omvalg af april 2011.



/

171

Han forstod informationen vedrørende omvalget sådan, at FSP Pension ville give
ham mulighed for at få et bedre afkast. Han forstod ydelsesgarantien som udtryk
for det beløb, han ville få udbetalt, når han gik på pension. Der stod ikke i den
information, han modtog, at han overtog risikoen for forlængede leveti-der.

Han deltog i et informationsmøde på Munkebjerg Hotel, hvor FSP Pensions
bestyrelse var til stede. Budskabet var, at man skulle gå over til markedsrenteo-
rdningen, da FSP Pension havde svært ved at opretholde forrentningen. Der blev
ikke talt om levetider.

Forevist tekst, der skulle være gennemgået på informationsmøder, hvoraf fremgår
bl.a.: ”Vi lever længere, og derfor skal pensionsudbetalingerne række længere…” ,
husker han ikke, at en sådan tekst skulle være gennemgået på mø-det. Det blev slet
ikke nævnt, at levetider kunne betyde noget for hans pension, hvis han valgte om.

Han forstod, at han – hvis han valgte om – mistede sin garanterede faste må-
nedlige pension, og at størrelsen af hans pension kunne ændre sig afhængigt af
markedet. Han forstod ikke, at der var andre forhold, der kunne ændre hans
pension, hvis han valgte om. Han ville have truffet en anden beslutning, hvis han
var blevet oplyst om, at ændrede forventede levetider kunne ændre størrel-sen af
hans pension. Han ville være sikker på, at få sin pension i hele sin levetid.

Han husker, at han modtog et brev med supplerende oplysninger og mulighed for
at fortryde omvalget. Han holdt fast i sit valg. Han husker ikke nærmere, hvilke
overvejelser han gjorde sig. Han husker ikke, at det supplerende materia-le
indeholdt oplysninger om risikoen for levetiden.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions brev af december 2011 vedrø-
rende regulering af pensionerne, men kan ikke udelukke at have modtaget det. Han
husker ikke, om han på dette tidspunkt fik oplyst, at udbetalingerne kunne
nedsættes, hvis de forventede levetider steg.

Han husker ikke at have modtaget FSP Pensions brev af december 2012 vedrø-
rende reguleringer, men vil ikke afvise, at han har modtaget det. Han læste de
breve, han modtog fra FSP Pension om regulering af pensionen.

Han blev ved et møde med AP Pension, hvor Person 5 deltog, bekendt med, at han
ved omvalget have overtaget risikoen for levetiden. Mødet blev nok holdt i februar
2014, eller i hvert fald i vinteren 2013/foråret 2014. Baggrun-den for mødet var, at
selskabet skulle forklare om nedreguleringen af pensio-nen. Han meldte sig i
samme periode ind i FSP-medlem i AP Pension. Han hu-



/

172

sker ikke, om det var før eller efter mødet, men det var tidsmæssigt tæt på mø-det.

Han har ikke indgået en særskilt suspensionsaftale med AP Pension.

Forevist plancher, der skulle være anvendt under informationsmøder med
overskrifterne ”Forventede levealder (nyfødt)” og ”Levealder og restlevetid” ,
genkender han ikke disse. Der blev på mødet, som han deltog i, ikke talt om
ændrede levetider.

Han var ikke klar over, hvordan et livrenteprodukt nærmere fungerede. Han vidste,
hvor meget han fik udbetalt i pension årligt, og han vidste, at livrenten var
livsvarig. Han havde ikke i øvrigt gjort sig nærmere tanker om dette.

Han valgte risikoprofilen ”mellem” ved omvalget, da han på baggrund af sit
kendskab til aktier og obligationer mente, at han ville få mest ud af dette.

Vidne 5 har forklaret bl.a., at han er cand.act. fra Københavns Universitet og
desuden har en HD i finansiering. Han har været ansat i AP Pen-sion fra 2006,
først som ansvarshavende aktuar. I 2010 blev han medlem af di-rektionen med
ansvar for aktuariatet og kundeområdet. Han blev administre-rende direktør i AP
Pension i 2016.

Efter Finanstilsynets meddelelse i december 2010 om indførelse af et benchmark
for levetidsforudsætninger iværksatte FSP Pension et større projekt med hen-blik
på at indsamle oplysninger og foretage de fornødne beregninger. Der var ikke tale
om forhold, de umiddelbart kunne overskue konsekvenserne af. I pro-jektet
anvendte de nogle andre regnemodeller end selskabets egne. Det var for-skelligt i
branchen, hvilke modeller man havde. Finanstilsynet ønskede, at sel-skaberne i
vidt omfang skulle bruge de samme modeller. Selskaberne skulle indmelde deres
observationer til Finanstilsynet, som derefter sammen med Ak-tuarforeningen ville
vurdere materialet og spørgsmålet om regnemodel og ven-de tilbage med en
model, som selskaberne skulle anvende.

Med benchmarket skulle der henses til kohortedødeligheder, som er udtryk for, at
hver fødselsårgang har sin egen dødelighed. Ud over den observerede døde-lighed
skulle også den forventede levetidsforbedring for fremtiden indgå. Man vurderer
den fremtidige levetidsforbedring på baggrund af data fra tidligere år.
Datagrundlaget er antal døde i forhold til antal personer i de enkelte aldersklas-ser
fordelt på mænd og kvinder. Disse oplysninger meldte selskaberne ind til
Finanstilsynet for deres egne medlemmer. Tallene skulle både omfatte den øje-
blikkelige dødelighed og forventningerne til fremtiden. Aktuarforeningen var
inddraget i begge dele. Oplysningerne i Finanstilsynets brev af 19. maj 2011 skulle
bruges til at færdiggøre beregningerne vedrørende levetidsforbedringer.



/

173

AP Pension meldte tilbage til Finanstilsynet indenfor den meddelte frist den 1. juli
2011. Der var tale om en stor ændring, som krævede indsatser flere steder i
selskabets organisation, herunder vedrørende nye it modeller.

Selskabet brugte deres egne modeller i årsregnskabet for 2010. Det var ved ind-
givelsen af dette præmaturt at bruge benchmarket. Efter hans opfattelse gjaldt det
generelt i branchen.

AP Pension indledte forhandlingerne om fusion med FSP Pension umiddelbart før
sommerferien 2011. Baggrunden var et ønske om at opnå en synergieffekt og
dermed større lønsomhed af forretningen. Det var en fordel for AP Pension og –
vil han antage – endnu mere for FSP Pension, som var en mindre pen-sionskasse.
Han vil tro, at FSP Pensions interesse i fusionen også var at mindske
omkostningerne og øge lønsomheden.

Han deltog som medlem af direktionen i forhandlingerne og i deres due dili-gence
undersøgelse. Hans rolle i den forbindelse vedrørte bl.a. det aktuarmæs-sige. FSP
Pension var et veldrevet selskab. FSP Pension var klart solvente og mere solvente
end AP Pension. FSP Pension havde således en større egenkapital i forhold til
deres forretning end AP Pension.

AP Pension havde ingen indflydelse på omvalget i FSP Pension. Kontakten mel-
lem FSP Pension og AP Pension blev først indledt efter, at omvalget var gen-
nemført. Omvalget var uden betydning for AP Pensions interesse i en fusion.
Garantierne i FSP Pension var afdækket ved forskellige renteinstrumenter og der
var derfor ingen reel fare, selv hvis de fleste i FSP Pension havde valgt ikke at
skifte til markedsrenteproduktet.

Han vil tro, at mailen af 21. november 2011 fra kontorchef Person 7,
Finanstilsynets kontor for livsforsikringsselskaber, til AP Pensions advo-kat var et
led i den omfattende due diligence undersøgelse. De lagde i AP Pen-sion vægt på
udmeldingen om, at der ikke var noget udestående i forhold til omvalget, og
regnede med, at det var i orden. Kontoret for livsforsikringssel-skaber varetager
spørgsmål om solvens og økonomiske krav til livsforsikrings-selskaber.

Efter overtagelsen mente AP Pension først, at det ikke ville blive nødvendigt at
sætte pensionsydelserne ned. Der skete imidlertid meget fra 2011 til 2014. Der var
et væsentligt fald i den årlige rente fra omkring 4 % til omkring 2,5 %, og desuden
steg de forventede levetider, jf. herved bl.a. Finanstilsynets udmeldin-ger. Det er
kombinationen af de to forhold, der er afgørende. Det er forbundet med en
eksponentiel kraft, når de ændrer sig samtidig i samme retning. Det medførte, at
selskabet, f.eks. i 2014, måtte sætte pensionerne ned for både FSP Pensions og AP
Pensions pensionister.



/

174

Pensionsselskaberne kunne ikke have forudset de forventede forlængede leve-tider
i den udstrækning, der blev tale om. De havde lagt til grund, at der kom nogle
levetidsforbedringer i fremtiden, men forbedringerne var langt større, end nogen
kunne have forudset. Det var hans indtryk, at det også kom som en overraskelse
for Finanstilsynet, da tilsynets antagelser blev væsentligt ændret undervejs.
Finanstilsynet måtte ændre deres modeller i 2011, 2012 og 2013.

AP Pension anvender vedrørende udvikling i levetider et ”heatmap” , hvor der ud
for de enkelte årstal for hver årgang af kunder er en grøn, gul eller rød prik til
illustration af, hvorledes levetiderne har ændret sig. En rød prik illustrerer den
største forbedring. Heatmap´et viser en væsentlig stigning i levetiderne fra
slutningen af 1990´erne, som fortsatte i 00´erne og 10´erne. Tidligere var der flest
grønne prikker, men de senere år har der været flest gule og røde prikker. Kurven
for levetidsforbedringer var med andre ord mere flad tidligere. De havde således i
2011 et heatmap, der viste, at levetiderne begyndte at stige fra engang i 1990´erne.
Da man i 2018 ændrede beregningen af benchmark således, at man gik fra data
vedrørende udviklingen i levetiden over de seneste 30 år til data vedrørende de
seneste 20 år, betød det en væsentlig ændring, da de år der udgik, var år med
grønne og gule prikker i heatmapet.

Vidensniveuet vedrørende levetidsforbedringer blev i perioden forøget, og det blev
bl.a. tydeligt, at social baggrund og bopæl har stor betydning. PenSam, hvis
medlemmer har hårde fysiske jobs og lever forholdsvis kortere, meldte se-nere ind
til Finanstilsynet end andre pensionsselskaber. Det havde stor betyd-ning, da
PenSam kom med i talmaterialet.

Pensionsselskaberne bruger de forudsætninger om levetider, som Finanstilsy-net
har pålagt dem. Finanstilsynet foretager deres vurdering på baggrund af de
oplysninger, tilsynet har fået indrapporteret fra sektoren.

Corona-forløbet forventes ikke at få den store betydning for levetiderne. Den
allerseneste tids rentestigninger kan medføre relativt større afkast og højere
pensioner.

AP Pension fandt, at FSP Pensions medlemmer skulle kompenseres yderligere for
levetidsrisikoen end de 2 %, de havde fået i omvalgsbonus. AP Pension holdt selv
et omvalg i 2013 og blev i den forbindelse opmærksom på, at FSP Pension havde
anvendt andre metoder til beregningen af kompensation end AP Pension. De havde
endvidere fået klager fra nogle medlemmer. AP Pension ind-ledte i den anledning
et længere forløb med Finanstilsynet, som omfattede kon-takt med både
forbrugerkontoret vedrørende de juridiske forhold og kontoret for
livsforsikringsselskaber vedrørende de økonomiske forhold. Han formoder, at de
sendte FSP Pensions omvalgsmateriale til Finanstilsynet. Finanstilsynet fik



/

175

de tal, de bad om. Han havde indtryk af, at Finanstilsynet også behandlede for-
holdene vedrørende omvalgsmaterialet mv., som er omtalt i FSP medlem i AP
Pensions mail af 24. juni 2013. Det var således det samlet forløb, Finanstilsynet
tog stilling til ved afgørelsen af 2. april 2014. Modellen for kompensation blev til i
samarbejde med Finanstilsynet.

Der havde i branchen været gennemført en række omvalg, hvor pensionskas-serne
havde beregnet kompensationsbeløbet på forskellige måder. Der var ikke én rigtig
måde at gøre det på. FSP Pensions model med udbetaling af en om-valgsbonus på
2 % til alle var udtryk for en kollektiv model. Ved en individuel model ses der i
stedet på den enkelte kunde. Begge modeller havde været an-vendt i branchen, og
Finanstilsynet havde været ”inde over” de forskellige mo-deller. Danica Pension
havde i 2009 benyttet en kollektiv model, hvilket Finan-stilsynet havde accepteret.
FSP Pensions model for omvalgsbonus var forment-lig inspireret heraf. En
kompensation kunne være mere eller mindre kollektiv. AP Pension havde anvendt
en kombination af en kollektiv og en individuel model. Fra den 1. januar 2011 var
policerne hos AP Pension inddelt i fem grup-per. En police har en såkaldt iboende
rentesats. De fem grupper var opdelt efter disse renter, således at hver gruppe
bestod af policer indenfor et renteinterval. Det indgik herefter ved beregningen,
hvilken gruppe policen var placeret i. I dag benytter man kun den individuelle
model. Både matematikken og it-systemerne er blevet forbedret over årene, hvilket
har betydning for, at man i dag kan beregne en individuel løsning.

AP Pension var ikke tvunget til at udbetale kompensation. Baggrunden for
kompensationen var, at de som medlemsejet selskab syntes, at nogle af de tidli-
gere FSP Pensions medlemmer havde fået for lidt, da FSP Pension ikke havde set
på det individuelle aspekt. Det kan siges at være hensættelser til dækning af
forventet levetid, AP Pension udbetalte i kompensation.

Adspurgt om der var en dødelighedsrisiko indbygget i modellen for kompensa-
tion, så AP Pension for hver af de fem rentegrupper på, hvad man havde afle-veret
i garanti vedrørende levetid og lagde beløbene sammen. Disse tal havde at gøre
med dødeligheden i 2011, hvor omvalget havde fundet sted. De prøvede at stille
medlemmerne, som om FSP Pension i 2011 havde benyttet en mere in-dividuel
model.

AP Pension tog, som anført i Finanstilsynets afgørelse, nederst på side 3, ved
beregningen hensyn til de 2 %, der var udbetalt i omvalgsbonus. Der skete ved
beregningen endvidere fradrag for skyggekontoen, som blev eftergivet ved
omvalget, samt for en risikopræmie. Skyggekontoen bestod af de fem rente-
gruppers regnskabsmæssige gæld i forhold til egenkapitalen. Der blev foretaget en
beregning vedrørende dækning af en del af denne gæld med henblik på at beskytte
dem, der var tilbage i rentegrupperne, som ikke skulle dække gælden



/

176

for dem, der gik ud af ordningen. Med hensyn til risikopræmien var der tale om en
præmie vedrørende egenkapitalen, fordi der skulle handles på de finansielle
markeder i den periode, omvalget varede. Hertil kom, at tab i 2012-2014, som
egenkapitalen havde dækket, skulle fradrages, når medlemmerne nu blev kom-
penseret.

Det var AP Pension, der foreslog fradragene ved kompensationsberegningen.
Forslagene blev accepteret af Finanstilsynet. Beregningen skete i det væsentlige
efter de samme principper, som AP Pension anvendte ved deres eget omvalg i
2013.

Spørgsmålet om kompensationen blev behandlet på højt plan i Finanstilsynet. Han
mener, at sagen blev forelagt for Det Finansielle Råd. Der blev afholdt et møde
med Finanstilsynet. Han antager, at forbrugerkontoret var repræsenteret på mødet.
Finanstilsynet kritiserede ikke omvalgsmaterialet i den forbindelse.

Når nogle af sagsøgerne i de ni prøvesager ikke har fået udbetalt kompensation, er
det fordi, den individuelt beregnede kompensation for dem udgør under de 2 %,
som var udbetalt i omvalgsbonus. De var dermed allerede blevet kompen-seret
rimeligt i forhold til situationen i 2011. De nedsættelser af pensionen, der er sket,
vedrører udviklingen efter dette tidspunkt. Forudsætningerne har æn-dret sig de
seneste ti år til ugunst for pensionisterne. Ydelserne til de oprindeli-ge kunder i AP
Pension er efter de samme principper tilsvarende nedsat.

Ved beregningen i 2014 er der taget højde for den viden, der i 2011 fandtes om
forventede levetider. Der blev givet kompensation for levetidsrisikoen.

De løbende nedsættelser skyldes forventede længere levetider og lavere renter eller
en kombination heraf. Når selskabet nedsætter omregningsrenten, slår det igennem
på ydelserne. I 2021 er renten faldet yderligere, hvilket har givet an-ledning til en
nedregulering, som for mange er på 4-5 %. Der er ligeledes sket en nedregulering
på grund af de forventede levetider. Hvis der er sket en ned-regulering med 5 %,
vil han anslå, at omkring 1 % skyldes levetiden.

Med hensyn til markedsrenteydelserne var man i en periode ”gelinde” og af-
ventede, hvad der skete på sigt, før der blev foretaget reguleringer. Hvis selska-bet
tror, at de finansielle markeder vil ændre sig i gunstig retning, kan det såle-des
vente med at regulere.

I 2011 regnede pensionsselskaberne med et samlet afkast på mindst 5 %, hvilket
gjorde, at der med det daværende renteniveau var rigeligt plads til ”at dække”
forventninger om forlængede levetider. Det overraskede, at renten faldt så me-get.



/

177

Vedrørende garanterede pensionsprodukter anvendes egnede finansielle pro-dukter
til sikring mod rentefald. Det gør alle pensionsselskaber. Det er derimod ikke
almindeligt at anvende renteafdækningsprodukter ved markedsordninger. Efter
omvalget blev der købt nye finansielle aktiver, der passede til de nye pen-
sionsprodukter. Det er helt almindeligt, at et pensionsselskab køber forskellige
typer aktiver til de forskellige pensionsformer.

Selskabet ville have tjent store beløb på renteafdækningsprodukterne, hvis de
havde beholdt disse, da renten siden er faldet meget. AP Pension vil reelt ikke
kunne købe de samme finansielle produkter i dag, da det ville være prohibitivt
dyrt, navnlig på grund af rentefaldet. Der er kun egenkapitalen til at dække
udgifterne til et sådant køb, hvilket vil gå meget ud over de øvrige medlemmer i
AP Pension.

Det er i dag ikke muligt at tilbyde et garanteret produkt med et rentegrundlag som
det, medlemmerne havde, da de valgte om til markedsrenteordningen. Den
maksimale grundlagsrente i dag er 0 % i henhold til de gældende regler.
Grundlagsrenten er reguleret ved en bekendtgørelse.

Planche fra informationsmøder i 2014 med overskriften ”Aldring i historisk
perspektiv” viser kurver om resterende levetider, der svarer til de omtalte he-
atmaps. Han deltog ikke i informationsmøderne.

Finanstilsynets benchmarks vedrørende forventet fremtidig levetid blev som nævnt
fra 2018 beregnet på baggrund af en 20-årig periode i stedet for som tid-ligere en
30-årig periode. Der kom som følge heraf en stor stigning i de bereg-nede
forventede forøgede levetider. Ændringen af perioden indebar, at man hurtigere
ramte de ”rigtige” levetidsforudsætninger. Ændringen havde stor betydning for
hensættelserne, men mindre betydning for den enkelte pol ice.

AP Pension opererede allerede i 2010 med kohortedødeligheder og de var op-
mærksomme på den stigende levetider. AP Pension havde da en model for le-
vetidsforbedringer, som ikke lignede den model, som Finanstilsynet ønskede. Efter
modtagelsen af Finanstilsynets brev i december 2010 om den proces, der skulle
påbegyndes, begyndte AP Pension at indsamle materiale, som skulle ind-leveres til
tilsynet.

Forevist Finanstilsynets benchmark for den observerede dødelighed og de for-
ventede fremtidige levetidsforbedringer, som tilsynet udsendte i december 2010,
husker han ikke disse tal. Hvis han primo 2011 havde tallene, ville det da have
kunnet give ham et vist billede af, hvor AP Pension lå i forhold til disse
benchmarks. Han husker ikke, om AP Pension hurtigt efter december 2010 reg-
nede på, om selskabet lå højere eller lavere end Finanstilsynets benchmarks, men
de har givetvis arbejdet med det.



/

178

De har fortsat garanterede produkter i AP Pension. Da de indarbejdede Finan-
stilsynets benchmark, formoder han, at de styrkede deres hensættelser lidt.

Hans første mail vedrørende drøftelser med FSP Pension om fusion er fra juni
2011. AP Pension havde dialogen med direktør Vidne 1 fra FSP Pen-sion. Det
igangværende omvalg i FSP Pension blev ikke drøftet på de møder om fusionen,
som han deltog i.

AP Pension anmeldte den 24. september 2012 til Finanstilsynet, at de havde
overtaget ”FSP bestanden” som følge af fusion. AP Pension var nødt til at er-
klære, at bestanden fortsatte med uændrede produkter. Det var ikke deres hen-sigt
at ændre produkterne i markedsrente. De blev i løbet af 2013 klar over, at det var
nødvendigt at sætte pensionerne ned. De har givetvis drøftet emnet lø-bende, men
han husker ikke drøftelser herom i 2011 eller 2012. I de år var man klar over, at
levetiderne steg. I AP Pension havde de allerede i 2009 foretaget hensættelser til
længere forventede levetider. De var således ikke uvidende om, at længere
forventede levetider kunne have betydning for markedsrentepro-dukter.

Han kan ikke sige præcis, hvornår han blev klar over, at levetiderne steg mere, end
AP Pension havde forudsat. FSP Pension meldte ud, at udbetalingerne kunne blive
påvirket af stigende levetider allerede i december 2011. I de år æn-drede
Finanstilsynets benchmark sig flere gange. Man vidste altså, at de forven-tede
levetider ændrede sig, men spørgsmålet var, om de ændrede sig mere end man
havde regnet med, og om det konkret havde konsekvenser for pensionsy-delserne.

Vedrørende det anførte på side 8 i Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014 om,”
… at medlemmerne overgik til et tegningsgrundlag med mere realistiske
levetidsantagelser,  hvilket indebar  at nogle af 2012- og 2013-omvælgerne med
ét oplevede nedskrivninger med 20-40 % i pensionsprognoserne” , så lå en stor del
af ændringen på op til 40 % i den renteændring, der skete i den periode. En del af
ændringen hang også sammen med udviklingen i Finanstilsynets bench-mark.

I FSP Pension anvendte man vedrørende levetidsforudsætninger modellen G82
forskudt med 5 år. I AP Pension anvendte de en anden model. De to modeller var
ikke direkte sammenlignelige. Samlet set fandt AP Pension, at det var en
betryggende model, der blev anvendt i FSP Pension, henset til at den var udar-
bejdet af en aktuar i deres bestyrelse, at der var gennemført en due diligence, og at
den var godkendt af Finanstilsynet.



/

179

AP Pensions anmeldelse af teknisk grundlag m.v. af 4. april 2013 skyldtes æn-
dringer af levetidsforudsætningerne. Der døde færre end antaget, og risikop-
ræmien blev derfor sat ned. Han husker ikke baggrunden for, at det på side 2 i
anmeldelsen, som han har underskrevet, er anført bl.a. ”Da forsikringstagerne
valgte sig over i markedsrente, fik de oplyst, at grundlaget var ugaranteret, og det
blev særskilt præciseret, at selv bar risikoen for den længere levetid” . Han har ved
udfærdigelsen af anmeldelsen muligt ”arvet” sætningen fra en tidligere aktuar i
FSP Pension. Han hæftede sig ikke ved sætningen. Han havde læst om-
valgsmaterialet i 2011, men havde det ikke fremme i forbindelse med denne
anmeldelse i 2013. Anmeldelsen vedrører – modsat den nævnte passus –
fremadrettede forhold og sætningen har derfor ikke betydning for anmeldelsen.
Han havde på dette tidspunkt ikke indtryk af, hvor meget levetidsændringerne ville
påvirke de enkelte pensioner. Tabellen på side 2 i anmeldelsen viser den
procentuelle ændring i dødsintensiteten. Den viser, at for personer over 60 år er
dødsintensiteten faldet med lidt over 1/3, hvilket er en stor ændring. AP Pen-sion
orienterede vist ikke på dette tidspunkt medlemmerne om, at ændringerne var så
store. Han husker ikke, hvorfor de ikke gjorde dette.

AP Pension regulerede pensionerne med virkning fra 2014. Der var tale om væ-
sentlige ændringer og administrerende direktør Person 8 besluttede derfor at
inviterede medlemmerne til informationsmøder herom. De havde ikke tidligere
nedreguleret pensionerne. Når de i brevene om pensionsregulering varslede
yderligere reguleringer i de kommende år, var det for at kommunike-re, at der var
en grænse for, hvor meget man kunne regne med at få nedsat sin pension på et
enkelt år, men at kunderne måtte forberede sig på yderligere ned-reguleringer de
kommende år. AP Pension var i 2014 klar over, at der kunne komme fremtidige
nedreguleringer.

FSP Pension fortsatte med de samme levetidsforudsætninger efter omvalget i 2011.
Renten var på dette tidspunkt høj, så det blev dengang forudsat, at med-lemmerne
kunne få høje afkast, som kunne være med til at dække reduktioner vedrørende
længere forventede levetider. Investeringsrisikoen og levetidsrisi-koen er de to
parametre, der har betydning for pensionsydelsernes størrelse. Han husker ikke, at
det dengang blev overvejet at kommunikere dette til kun-derne i FSP Pension.

Han overvejede ikke, om nogle kunder fra FSP Pension hellere ville have deres
gamle produkt tilbage end at modtage en kompensation, da det ikke var muligt at
tilbageføre kunderne til den gamle ordning. Det ville være prohibitivt dyrt at lave
en tilbageførsel. Endvidere var den gennemsnitlige grundlagsrente sat ned i
mellemtiden. Man ville som nævnt ikke kunne foretage nytegninger på en
grundlagsrente svarende til den tidligere gældende. Hvis man i dag øger pen-
sionsindbetalingen på en garanteret ordning, kommer den ekstra indbetaling



/

180

”ind på” den gældende grundlagsrente. Dette er også grunden til, at hver police har
sit eget grundlag med en gennemsnitsrente.

Vedrørende det forhold, at der i de otte prøvesager, hvor den årlige gennem-
snitsrente har været 2,6 %, ikke er givet kompensation, mens der i den ene prø-
vesag, hvor gennemsnitsrenten har været 4,3 %, er givet kompensation, er dette
nok retningsgivende for, at der blev givet kompensation i de tilfælde, hvor
gennemsnitrenten var over 4 %.

Vedrørende oversigt over regulering af udbetalinger for prøvesag nr. 2 og 4, hvor
der ses en opskrivning i 2018 og en nedskrivning i 2019, kan afkastene ha-ve
været så positive, at det trak i den anden retning i forhold til levetiden.

Man inddrager tallene for dødsintensiteter og skøn over levetidsforventninger-ne,
når markedsrenteydelserne fastsættes.

På ny forevist Finanstilsynets benchmarkstal fra december 2010 for den obser-
verede dødelighed og de forventede fremtidige levetidsforbedringer vurderer han,
at han ikke ud fra de tal kunne vurdere størrelsen af de fremtidige æn-dringer mere
præcist.

Han vil tro, at de fleste pensionsselskaber efter Finanstilsynets nye model hen-satte
for meget for nogle grupper og for lidt for andre.

Han mener, at det var i 2013, han blev klar over, at AP Pension var nødt til at
nedsætte markedsrenteydelserne. Det var i hvert fald ikke i 2011 og 2012. Ren-ten
havde stor betydning for dette. Hvis renten var fortsat på det højere niveau, ville de
ikke have været udfordret på samme måde.

Da FSP Pension i 2010 anvendte grundlaget G82 + 5 år, var det retvisende for
hensættelserne. Hensættelserne skal være til stede af hensyn til de garanterede
ydelser, mens man i forhold til pensioner på markedsrentegrundlag som tidli-gere
nævnt kan være mere gelinde, før man regulerer.

Vidne 1 har forklaret bl.a., at han er uddannet cand.polit. Han var medlem af
Nordeas koncerndirektion i en årrække, før han blev ansat som øko-nomichef i
FSP Pension i 1992. Fra 1993 til 2011 var han administrerende direk-tør i FSP
Pension. I dag er han beskæftiget som professionelt bestyrelsesmedlem i bl.a.
Falcon Invest.

Frem til 2007 tegnede FSP Pension alene garanterede pensioner. Der var tale om
en kollektiv, solidarisk pensionsordning. Alle fuldtidsansatte blev i en lang år-
række tegnet ind på samme rente på 2,75 % p.a. på baggrund af den ansvarsha-
vende aktuars vurdering. Det var konservativt valgt. Hvis afkastet viste sig at



/

181

blive større, kunne der gives bonus. I 2007 introducerede FSP Pension et mar-
kedsrenteprodukt. Finanstilsynet var forinden begyndt at stille større krav til
risikostyring og reserver, efter der var lidt investeringsmæssige tab efter den 11.
september 2001. Det førte til, at man måtte investere mindre risikovilligt og der-for
købe flere obligationer og færre aktier i garantiordningen, hvilket gav et dår-ligere
afkast. FSP Pension ville derfor give kunderne mulighed for at få et mar-
kedsrenteprodukt. FSP Pension foretog fra 2007 kun nytegninger i markedsren-
teproduktet. Det skete af konkurrencehensyn. Hvis de skulle have nye kunder og
matche markedet, var det nødvendigt at tilbyde et markedsrenteprodukt. Selv om
FSP Pension ifølge overenskomsten var finanssektorens pensionskasse, kunne det
enkelte pengeinstitut opsige aftalen.

Omvalget i 2009 blev iværksat, fordi en række af deres medlemmer ønskede en
markedsrenteordning. Der var endvidere pengeinstitutter, der overvejede at flytte
deres ansatte til andre pensionsselskaber, hvis kunderne ikke fik mulig-hed for en
markedsrenteordning. Da FSP Pension havde seks-syv forskellige
pensionsordninger på dette tidspunkt, ville de også gerne benytte lejligheden til at
forenkle produkterne. Det ville gøre det nemmere at rådgive og billigere at
administrere. Endvidere indebar omvalget flere nye valgmuligheder for med-
lemmerne, der f.eks. kunne fravælge ægtefællepension. FSP Pension tilbød så-
ledes en mere individuelt tilpasset ordning. De så det som en form for moderni-
sering. Ved omvalget i 2009 blev medlemmer over 60 år ikke tilbudt at vælge om,
da ændringerne var mindre relevante for dem. Desuden skal man som ak-tuar være
forsigtig med at give valgmuligheder til medlemmer over 60 år, da ældre
medlemmer har bedre muligheder for at spekulere imod fællesskabet i egen
interesse. Ældre medlemmers forventninger og viden er anderledes end yngre
medlemmers. De ældre kan bedre vurdere, hvorledes de senere vil hand-le og hvad
der i øvrigt vil ske fremover. FSP Pension kom ikke med en anbefa-ling under
omvalget i 2009. Valget afhang af medlemmernes livssituation og præferencer. Der
blev udsendt individuelle beregninger mv.

Efter finanskrisen i 2008 var der stor opmærksomhed på at fastholde tilliden til den
finansielle sektor. Politikerne og Finanstilsynet lavede hjælpepakker. I 2009 og
fremefter medførte det nye regler, stramninger og reservekrav, som gjorde det
endnu vanskeligere at investere i aktier. Dette var baggrunden for omvalget i 2011.
FSP Pensions omvalg kom senere end tilsvarende omvalg i en lang ræk-ke andre
selskaber. I nogle selskaber var der omvalg i begyndelsen af 00´erne.
Finanstilsynet kom ikke med officielle meldinger vedrørende omvalg. Tilsynet
havde ikke mulighed herfor på grund af dagældende EU-regler på området. Under
møder mv. med Finanstilsynet var der dog et pres for, at selskaberne skulle væk fra
garantierne af hensyn til tilliden til den finansielle sektor. Deres medlemmer
pressede også på for at få et omvalg, og Pensionist i FSP kritisere-de, at FSP
Pension ikke tidligere havde givet pensionisterne tilbud om omvalg.



/

182

FSP Pension var en medlemsejet pensionskasse, og det var derfor alene med-
lemmernes interesser, der skulle tilgodeses.

FSP Pensions økonomi var presset på tidspunktet, men havde ”grønt lys” hos
Finanstilsynet. De var ikke under skærpet tilsyn. De var velpolstrede og havde
tilstrækkelige reserver. De havde, ligesom andre selskaber, forskellige instru-
menter til afdækning af renterisikoen. Han kan klart dementere, at omvalget til
markedsordning skete for at redde FSP Pensions økonomi. Formålet med om-
valget var at tilbyde en moderne pensionsordning, der kunne matche konkur-
rencen. FSP Pension fandt, at dette var i medlemmernes interesse. Det skyldtes, at
de mente, at der på sigt ville kunne opnås større afkast med markedsrente-
produktet. Tiden har vist, at det var en korrekt antagelse. Solvens II reglerne var
også en begrundelse for omvalgsprojektet. Den 1. januar 2012 trådte Solvens II i
kraft med en række nye og skærpede solvensregler med større reservekrav mv.
FSP Pension kendte ikke det nærmere indhold af reglerne på tidspunktet for
omvalget, men de vidste dengang, at der ville komme nogle skrappere reg-ler. Der
var endnu ingen overvejelser om fusion, da FSP Pension gennemførte omvalget.

FSP Pension antog Advice som kommunikationsrådgiver og advokat Vidne 3 til at
yde juridisk bistand ved omvalget. Omvalgsmaterialet blev udarbejdet i
samarbejde med Advice, som havde erfaring hermed.

Omvalgsmaterialets fokus var at forklare forskellene på de to produkter og at
anbefale, at medlemmerne valgte at gå over på et markedsrenteprodukt. De
anførte, at det måtte antages, at gennemsnitsrenteprodukter ville give dårligere
afkast end markedsrenteproduktet, hvilket medlemmerne ikke kunne være tjent
med. Det var et simpelt omvalg, medlemmerne skulle foretage. Det var opfattelsen
i FSP Pension, at investeringsrisikoen var afgørende for omvalget, mens
levetiderne kun var en af mange andre faktorer. Derfor gennemgik de ikke
spørgsmålet om levetider og forventninger hertil særskilt i omvalgsmateri-alet. I
FSP Pensions årsrapport for 2010, som blev godkendt på generalforsam-lingen i
april 2011, blev der på side 7 og 8 omtalt en række forhold, som ville spille ind i
fremtiden. Hvis FSP Pension havde skrevet om levetider i omvalgs-materialet,
skulle de som i årsrapporten også have skrevet om en lang række andre forhold. I
dag ville en sådan omvalgsbrochure nok have været mere om-fattende, men det er
at anlægge nutidens krav på fortiden. Derudover var der også den forskel, at hvis
aktiemarkederne faldt, ville det påvirke reserverne straks, hvilket ikke var tilfældet
ved ændrede levetider. Det var FSP Pensions opfattelse, at levetiderne ville stige,
men da ændringen dengang kun skete med ca. 0,2 år om året, var det antagelsen, at
dette rigeligt kunne ”indeholdes” i de stigende afkast. Det måtte således forventes,
at selv om levetiderne gradvist ville stige, og dette isoleret set ville reducere
ydelserne, så ville markedsudvik-lingen indebære, at de samlede ydelser ville blive
højere, end hvis der ikke blev



/

183

skiftet til en markedsrenteordning. Afkastet var således det afgørende, og leve-
tiden var underordnet. Det faldt dem ikke ind at skrive om levetider i omvalgs-
brochuren. Ingen af de andre pensionsselskaber havde skrevet om betydningen af
levetider i deres omvalgsmateriale, og rådgiverne nævnte det heller ikke. Han ville
have anbefalet omvalg trods de stigende levetider, hvis han var blevet spurgt
direkte herom.

Vedrørende anmeldelse af teknisk grundlag af 21. december 2010 var det fortsat
vurderingen, at det ikke var nødvendigt at anføre yderligere om levetider. In-
vesteringsregimet var afgørende.

Finanstilsynets brev af 9. december 2010 vedrørende indførelse af et benchmark
vedrørende levetidsforudsætninger fik ham ikke til at overveje, om FSP Pension
skulle oplyse om levetidsforbedringer i omvalgsmaterialet. Vurderingen var, at
dette ikke var væsentligt og kunne indeholdes i afkastet.

I 2011 forventede man stigende renter. De forventede i FSP Pension, at de nemt
kunne få et realt afkast på 2,75 % p.a. FSP Pension forudså, som alle andre, at
levetiderne ville blive længere. Finanstilsynet regnede på de sidste 30 års leve-
tider. I FSP Pension regnede de med, at udviklingen vedrørende levetider ville ske
stille og roligt, og at der var ”plads til at honorere dette” .

Ved omvalget i 2011 var der tale om et personligt valg, som vedrørte, hvordan man
forholdt sig til investeringer. Der blev derfor ikke lavet individuelle bereg-ninger
ved omvalget i 2011.

Bestyrelsen anbefalede medlemmerne at vælge om i 2011. De havde ikke tidli-gere
givet sådanne anbefalinger, og spørgsmålet gav derfor anledning til grun-dige
drøftelser i bestyrelsen. Der var en klar opfattelse af, at de skulle anbefale at vælge
om, da der var udsigt til et bedre afkast.

FSP Pension ville gerne fordele den del af reserverne, der blev frigjort ved om-
valget. Finanstilsynet havde et forbud mod at give mere end 2 %. Finanstilsynet
havde truffet nogle afgørelser om dette. FSP Pension, der for så vidt gerne ville
have givet mere, gav herefter 2 % til alle, da det var en kollektiv pensionskasse.
Der blev lavet nogle beregninger i den forbindelse, men han husker ikke nær-mere
herom. FSP Pension havde en løbende, tæt dialog med Finanstilsynet.

FSP Pension var ved at forberede omvalget, da de fik Finanstilsynets brev af 21.
januar 2011. Det vedrørte en temaundersøgelse om omvalg i pensionskasser. FSP
Pension var udvalgt som en af fire pensionskasser, og det var tilfældigt, at
undersøgelsen faldt sammen med deres omvalg. Han var som administrerende
direktør involveret i undersøgelsen.



/

184

Under undersøgelsen blev der indgivet en klage over omvalgsmaterialet fra
Pensionist i FSP. Det førte til yderligere drøftelser mellem FSP Pension og Fi-
nanstilsynet om at udsende et supplerende materiale og tilbyde mulighed for at
fortryde omvalget. Drøftelserne foregik på højt niveau. Finanstilsynet var re-
præsenteret af bl.a. kontorchef Person 9 fra forbrugerkonto-ret og kontorchef
Person 7 fra kontoret for livsforsikringssel-skaber. FSP Pension gjorde som
Finanstilsynet sagde. De sendte supplerende materiale ud og tilbød mulighed for at
fortryde omvalget. Det supplerende ma-teriale var gennemgået af Finanstilsynet,
som ikke nævnte, at FSP Pension skul-le oplyse om risikoen for levetiden i
materialet. Finanstilsynet meddelte telefo-nisk, at materialet var godkendt. Han
kunne ikke få det på skrift.

Han valgte selv om til en markedsrenteordning i 2009.

Vedrørende beslutningen om at ”styrke levetiden med yderligere to år” , som er
omtalt i referatet af bestyrelsesmøde i FSP Pension den 1. december 2010, var FSP
Pension blevet varslet om, at levetiderne indgik i Solvens II-processen. Det var en
forløber for det senere benchmark fra Finanstilsynet. FSP Pension vidste ikke,
hvordan det nærmere ville udmønte sig. Han går ud fra, at FSP Pension i denne
sammenhæng anvendte offentligt tilgængelige tal fra Danmarks Statistik.
Spørgsmålet om levetiden fyldte ikke meget på dette tidspunkt, men blev dog ind
imellem omtalt på konferencer og lignende. FSP Pension havde dengang næppe
modeller for levetidsforbedringer og kohortedødeligheder. Han havde dog ikke
nærmere kendskab hertil, da det var udenfor hans ansvarsområde. Forud for
beslutningen om styrkelse af levetiden havde FSP Pension ikke detal-jeret
kendskab til, hvorledes andre pensionsselskaber forholdt sig hertil. FSP Pension
blev på dette tidspunkt opmærksomme på, at de forholdt sig anderle-des til
dødeligheden end andre pensionsselskaber, men dog ikke væsentligt anderledes.

Vedrørende referatet af bestyrelsesmødet den 2. februar 2011, hvoraf fremgår, at
”Vidne 2  oplyste , at styrkelsen på 2-3 % beregnet for en anden Forca-kunde
alene var i relation til de fremtidige levetidsforbedringer” , og refe-ratet af
bestyrelsesmødet den 1. december 2010, hvoraf fremgår, at ”Person 1 bemærkede,
at FSP Pension i forhold til andre pensionsselskaber med styrkelsen af levetiden på
to år stadig ville ligge i den tunge ende, hvortil Vidne 2 oplyste, at der årligt ville
blive taget stilling til en yderligere styrkelse af levetiderne” , er det korrekt, at FSP
Pension på dette tidspunkt lå i den tunge ende og havde brug for en større styrkelse
af levetiderne end andre selskaber. Han husker ikke mere detaljeret herom.

Han mener, at FSP Pension og AP Pension indledte drøftelserne om fusion i
slutningen af 2011, men han husker ikke tidspunktet præcist. Der var ingen re-elle
drøftelser om fusion i juni 2011.



/

185

Vedrørende side 4f i referatet af den ordinære generalforsamling i FSP Pension den
14. april 2010, hvorefter ”Reglerne om god skik sætter snævre grænser for, hvad vi
må rådgive vores medlemmer til, men vores tilbud om et pensions-omvalg er
naturligvis også udtryk for, at bestyrelsen finder udsigterne dystre for at investere
langsigtet for den traditionelle pensionsopsparing” , kunne de ved omvalget i 2009
ikke give en generel anbefaling, fordi det var et individuelt valg. I 2011 gav FSP
Pension en anbefaling, fordi det var et generelt valg, og de forventede, at
markedsrenteordningen ville give bedre afkast. Bankfolk er vant til at vælge
mellem forskellige typer af investeringer.

Han godkendte omvalgsmaterialet i sin helhed. Medlemmerne, der jo er
bankansatte, vidste godt, hvad de stemte om. Det drøftede medlemmerne bl.a. med
hinanden i frokostpauser.

Den afgørende faktor for den månedlige udbetaling i et markedsrenteprodukt er
investeringsafkastet. Der bliver ikke lavet prognoser til alderspensionister, så
forventninger til fremtidigt afkast spiller ikke ind. Som pensionist sker der en årlig
regulering af den månedlige udbetaling. FSP Pension mente i 2011, at be-løbet i
altovervejende grad var bestemt af afkastet. Ved livsvarige produkter er levetiden
indregnet i beregningsgrundlaget, når pensionen starter op. Der fore-ligger en
prognose, hvori bl.a. henses til renter, risikoen og omkostninger. Risi-koen
omhandler invaliditet og dødsfald.

I 2011 var FSP Pension bevidste om, at levetiderne steg. De overvejede eller talte
ikke om at skrive det ind i omvalgsmaterialet. Andre selskaber havde ikke skrevet
det ind. De tog ikke taget stilling til, om det skulle skrives i omvalgsma-terialet.
De bad ikke advokat Vidne 3 eller Advice om at tage stil-ling til det. De talte om
levetider, og om at afkastet kunne rumme stigende leve-tider, i forhold til
regnskabsmaterialet og under drøftelser på bestyrelsesmøder. De tænkte som
nævnt ikke på at anføre dette i omvalgsmaterialet.

Vedrørende side 7f i årsrapporten for 2010 med angivelse af otte forhold af be-
tydning for den fremtidige pensionsregulering og foreholdt, at kun et af disse
forhold – længere levetider – ikke ses omtalt i omvalgsmaterialet, kan dette i givet
fald hænge sammen med, at tankegangen var, at hvis levetiderne steg, skulle de
styrke de kollektive hensættelser. De tænkte, at levetiderne ikke direk-te påvirkede
den enkeltes dækning, men den samlede reserve. Jo større reser-vekravene var, jo
lavere afkast fik medlemmerne.

De antog som nævnt, at afkastet kunne dække udgifterne til stigende levetider. Det
er korrekt, at længere levetider har betydning for afkastet, ligesom f.eks.
omkostninger, invaliditetsrisiko mv. I bagklogskabens skarpe lys ville han øn-ske,
at FSP Pension havde omtalt levetiderne i omvalgsmaterialet.



/

186

Plancherne fra pensionistmøderne med overskrifterne ”Forventet levealder (ny-
født)” , ”Levealder og restlevetid” , ”Livrenter og levealder” og ”Nettoresultatet
præget af skærpede kapitalkrav” indeholder en generel gennemgang af, hvad
levetiden betyder regnskabsmæssigt, og hvordan udviklingen er i samfundet. FSP
Penssion skjulte ikke forholdene vedrørende længere levetider for pensio-nisterne.

Opsummerende skrev FSP Pension ikke noget sted i omvalgsmaterialet, at
medlemmerne ved et omvalg overtog risikoen vedrørende levetiderne. De fandt
ikke, at oplysningen var relevant i denne sammenhæng. Som han husker det, havde
de i FSP Pension end ikke drøftet, om denne oplysning skulle med i
omvalgsmaterialet. De tænkte slet ikke i de baner. De havde ikke en intention om
at skjule oplysningen for medlemmerne, hvilket de ikke havde nogen inter-esse i.
Når de ikke nævnte det, var det ikke for at få et bestemt resultat ved om-valget.
Det var heller ikke for at lette mulighederne for en fusion. FSP Pension gjorde,
som de andre pensionsselskaber havde gjort.

Danske Banks og Nordeas kunder udgjorde 2/3 af medlemsbestanden. FSP Pen-
sion fik ikke nye medlemmer derfra. Nordea og Danske Bank var interesserede i at
flytte så meget af pensionsopsparingen som muligt over i deres egne sel-skaber og
truede med at forlade FSP Pension.

Kursværnet indebar ved omvalget, at man som medlem ikke fik sin fulde ud-
trædelsesgodtgørelse med, fordi der var lavet afdækninger af hensyn til de til-
bageværende medlemmer.

Vidne 2 har forklaret bl.a., at hun er uddannet aktuar og var ansat i FSP Pension
som ansvarshavende aktuar fra 2007. Hun havde forud herfor været ansat som
aktuar i Topdanmark Livsforsikring. Hun er i dag ansat i EY Danmark, som er
revisor for AP Pension.

FSP Pension var en medlemsejet pensionskasse, som var i god drift.

Hun deltog i arbejdet i forbindelse med omvalget i 2009. FSP Pension havde nogle
gamle ordninger, som tiden var løbet fra, og ønskede at tilbyde en mere moderne
ordning. Omvalget i 2009 vedrørte også ægtefællepension mv. Der var nogle
ydelsesmæssige differencer, som indebar, at omvalget ikke blev tilbudt til
medlemmer over 60 år. Hun husker ikke, at der var et hensyn til, at medlem-merne
ikke skulle kunne spekulere mod fællesskabet. Omvalget var dels et øn-ske fra
medlemmerne, dels et ønske fra ledelsen af hensyn til medlemmerne.

FSP Pension outsourcede i 2010 en del af sine administrative opgaver til Forca.
Reguleringen var blevet omfattende, og det var dyrt at være alene som pen-



/

187

sionsselskab. Flere selskaber var gået sammen om Forca og sparede penge på det.

Hun var ansvarlig for anmeldelsen af teknisk grundlag af 21. december 2010, som
vedrørte længere levetider og som følge heraf en forøgelse af hensættelser-ne. Det
var almindelig praksis indimellem at se på, om grundlaget var ajour og retvisende.
Fra 2011 har det været praksis at vurdere det hvert år. I efteråret 2010 fandt FSP
Pension, at de skulle foretage en nærmere vurdering. Hun hu-sker ikke i detaljer,
hvilket arbejde hun foretog forud for anmeldelsen, men an-meldelser forudsætter
forudgående analyser og skal være begrundede.

Vedrørende det anførte i referatet af bestyrelsesmødet i FSP Pension den 1. de-
cember 2010, pkt. iv) vedrørende markedsværdigrundlag, og i hendes skriftlige
indstilling til bestyrelsen af 19. november 2010 om styrkelse af levetiden mv., har
hun formentlig til brug herfor undersøgt offentligt tilgængelige tekniske grundlag
for andre pensionsselskaber. Hun henså til, hvad Forca kunne under-støtte. Forca
havde ikke modeller for kohortedødeligheder. Hun husker ikke nærmere, hvordan
de andre pensionsselskaber lå i forhold til FSP Pension ved-rørende levetider på
dette tidspunkt. Det anførte om, at FSP Pension med en styrkelse af levetiden på to
år stadig ville ”ligge i den tunge ende” , må forstås sådan, at nogle
pensionsselskaber var mere forsigtige i den henseende, end de var i FSP Pension.
Hun havde ikke forventninger om, at der ville komme forhø-jelser af levetiderne
umiddelbart derefter.

Hun læste Finanstilsynets brev af 9. december 2010 vedrørende indførelse af et
benchmark vedrørende levetidsforudsætninger. Hun husker ikke, hvordan hun
forholdt sig, eller hvad hun satte i værk i anledning af brevet. Hun kunne ikke ud
fra materialet umiddelbart forholde sig til, hvad det ville betyde, og om det ville
medføre væsentligt andre levetidsforudsætninger, end dem hun selv hav-de regnet
med. Det krævede beregninger. FSP Pension brugte ikke Finanstilsy-nets
benchmark i årsrapporten for 2010, og det skulle de heller ikke.

Vedrørende referatet af bestyrelsesmøde i FSP Pension den 2. februar 2011, pkt.
iv) vedrørende benchmark for levetider, hvori hun er refereret for at have op-lyst,
at aktuarer ”havde mødt modstand i Forca” , angik dette, at Forcas system ikke
umiddelbart kunne håndtere Finanstilsynets nye benchmark.

Hendes forventning var, at fremtidige levetidsforbedringer nok ville betyde en
stigning i hensættelserne. Forca kunne, som hun husker det, ikke sige noget om
dette. En aktuar i en anden pensionskasse – hun husker ikke hvilken – havde
beregnet, at det ville betyde en stigning på 2-3 % at gå over til det nye bench-mark,
men det var individuelt for de enkelte pensionskasser. Det afhang af
sammensætningen af ”bestanden” . Hvis medlemmerne var yngre, ville det be-tyde
mere. I FSP Pension havde de en ældre bestand.



/

188

FSP Pension kunne ikke begynde at regne på benchmarket, før de fik beskrivel-sen
fra Finanstilsynet i maj 2011. De fik Videncenter for Helbred og Forsikring til at
regne på det. Beregningerne blev indsendt til Finanstilsynet før udløbet af fristen
den 1. juli 2011.

Vedrørende analysen af dødeligheden af den samlede medlemsbestand i nota-tet,
som blev fremsendt til Finanstilsynet den 1. juli 2011, med beregning af for-ventet
restlevetid og beregning af forventet restlevetid med levetidsforbedring, angiver
”grundlag” den forventede restlevetid, som FSP Pension regnede med på dette
tidspunkt, ”model” angiver den beregning, der er lavet med den stati-stiske
metode, og ”benchmark” angiver Finanstilsynets beregning. For 60-årige mænd
ses en mindre forøgelse i den forventede restlevetid, mens der med hen-syn til den
forventede restlevetid med levetidsforbedring ses en forøgelse fra 22,28 til 23,70
år. Ud fra et aktuarmæssigt synspunkt synes hun ikke, at det er en stor forøgelse.
Hun husker ikke, om resultatet overraskede hende. Senere er der sket en større
udvikling af levetiderne, end hun havde forventet.

Anmeldelse af teknisk grundlag af 31. marts 2011 angår nytegninger. Et nyteg-
ningsgrundlag skal kunne række noget ud i fremtiden, hvorfor der er anvendt G82
K reduceret med 10 år. Grundlaget skulle være til den sikre side. Ved mar-
kedsværdi skal grundlaget være retvisende.

Omvalget i 2011 var dels begrundet i et ønske fra medlemmerne, dels i et ønske fra
selskabets side om at sikre opreguleringer af pensionen på grund af et bedre afkast.
Nogle medlemmer havde ikke fået reguleret størrelsen af deres pensio-nen siden
2008. Der var ikke tale om, at FSP Pension havde en dårlig økonomi eller havde
svært ved at honorere garantierne, eller at omvalget skete for at for-berede en
fusion.

Hun var inde over omvalgsmaterialet. Hun husker ikke, at det blev overvejet eller
drøftet, om der deri skulle stå noget om levetider. Fokus var på afkastet, ikke på
levetider. Der var ikke tale om, at FSP Pension ville skjule spørgsmålet om
levetider for medlemmerne, hvilket en medlemsejet pensionskasse ikke har nogen
interesse i. Hvis hun var blevet spurgt til spørgsmålet om levetider, ville hun have
oplyst, at der ikke var konkrete planer om regulering, og hvis det skulle ske, ville
det kunne ”rummes i afkastet” . De havde ingen forventninger om reguleringer af
ydelserne.

FSP Pension gav 2 % i omvalgsbonus, hvilket svarede til det maksimale, man
måtte give i henhold til en afgørelse fra Finanstilsynet. De ville formentlig have
givet mere, hvis de havde kunnet. De ville også gerne have kompenseret for
kursværnet, men det måtte de heller ikke. Formålet med kursværnet er at be-



/

189

skytte dem, der bliver i pensionskassen, fra dem, der flytter, så de tilbagevæ-rende
ikke sidder tilbage med for meget gæld.

FSP Pension gjorde, som Finanstilsynet bad om. Hun deltog i møder med Fi-
nanstilsynet, der ikke nævnte, at de skulle oplyse om levetidsrisiko i omvalgs-
materialet. I givet fald havde de gjort det. Da tilsynssagen var afsluttet, var det
hendes indtryk, at FSP Pension havde gjort, som de skulle.

Det var ikke meningen, at ydelserne skulle sættes ned. Det var meningen, at de
skulle sættes op. Efterfølgende udviklede levetiderne sig fortsat, og det kunne ikke
rummes i afkastet. I 2011 var der fortsat forventning om et pænt afkast, men renten
er siden blevet lavere, end nogen kunne forudse.

FSP Pension regnede på levetider i efteråret 2010, fordi det var god praksis, at
emnet blev taget op fra tid til anden. Hun havde dengang ikke hørt, at der var et
benchmark for levetider på vej fra Finanstilsynet. De havde i FSP Pension anvendt
grundlaget G82 siden 1980´erne. Fra 2010 anvendte de G82 med en for-skydning
på 5 år. Før dette tidspunkt havde de anvendt en forskydning på 3 år. Hun ved ikke
nærmere, om anvendelsen af modellen havde ændret sig på dette punkt siden 1980
´erne. En forskydning på yderligere 2 år var en pæn ændring og et udtryk for, at
det var et stykke tid siden, de sidst havde set på det. Hun havde en fornemmelse af,
hvordan levetiderne udviklede sig. Hun havde ikke et ”heatmap” over udviklingen.

De beregninger, der skulle foretages på baggrund af Finanstilsynets meddelelse om
anvendelse af et benchmark i december 2010, havde til formål at afklare, om
selskaberne kunne fravige benchmarket.

Finanstilsynet har i notat af 9. december 2010 vedrørende benchmark for leve-
tidsforudsætninger i et eksempel vedrørende beregning af dødsintensitet for en 50-
årig kvinde indregnet de fremtidige levetidsforventninger under hensyn til, at en
50-årig i 2034 har en anden restlevetid end en 50-årig havde dengang. Tal-lene
0,00171 og 0,01670 kommer fra Finanstilsynet. Som pensionsselskab skulle man
på sit eget grundlag foretage en vurdering af, om benchmark kunne fravi-ges.

Foreholdt Finanstilsynets tal i benchmark for den observerede dødelighed (2010)
og for de forventede fremtidige levetidsforbedringer (2010) ville hun ikke
umiddelbart kunne sammenligne disse tal med tallene fra FSP Pension. Forca
kunne heller ikke gøre det. De manglede i FSP Pension metoder og systemer hertil.

FSP Pensions bestyrelse havde da netop godkendt en styrkelse af markedsvær-
digrundlaget, der afsættes til at betale for de pensionsmæssige forpligtelser, så



/

190

de havde en forventning om stigende levetider. Hvis den forventede levetid stiger,
skal den pension, man som pensionist får udbetalt, rent aktuarmæssigt strækkes
over flere år. De enkelte udbetalinger bliver således alt andet lige mindre. Hendes
antagelse var, at afkastet ville ”dække de stigende levetider” . Man kunne godt
have nævnt betydningen af levetiderne i omvalgsmaterialet, men der var som
nævnt ikke fokus på det på dette tidspunkt.

Vedrørende det anførte på side 8f i FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011 om,
at de længere levetider og forhøjelsen af markedsværdigrundlaget der af-sættes til
at betale for de pensionsmæssige forpligtelser ikke har betydning for det enkelte
medlem, ”idet deres ordninger regnes uændret, men det har betyd-ning for
egenkapitalens størrelse” , gjaldt dette kun for medlemmer i en ordning med
ydelsesgaranti. Ved efterrationalisering kunne de godt have nævnt, at det ikke
gjaldt for markedsrenteordningen, men der var ikke fokus på det.

Hun har været med til at udarbejde anmeldelse af teknisk grundlag af 4. april 2013,
hvoraf fremgår bl.a.: ”Da forsikringstagerne valgte sig over i markedsren-te, fik de
oplyst, at grundlaget var ugaranteret, og det blev særskilt præciseret, at de selv bar
risikoen for længere levetid” . Hun har som ansvarshavende aktu-ar i hvert fald
underskrevet aktuarerklæringen. Hun husker ikke, hvorfor det blev formuleret
sådan, eller hvem der har skrevet det. Det havde ikke relevans for Finanstilsynet i
denne sammenhæng.

Hun mener, at det var efter fusionen, at hun blev klar over, at levetiderne ville føre
til en nedregulering af pensionerne.

Hun husker ikke, om hun deltog i udarbejdelsen af FSP Pensions brev til pen-
sionisterne fra december 2011 om pensionsdækninger og reguleringer, men hun
går ud fra, at hun har læst det før publiceringen. De blev i efteråret 2011 mere
bevidste om, hvad Finanstilsynets benchmark for levetiden kunne betyde, end de
havde været i foråret 2011, hvor omvalgsmaterialet blev udarbejdet.

Der var ingen overvejelser om at vente med omvalget til efter gennemførelsen af
Finanstilsynets benchmark. Der var ingen sammenhæng mellem de to ting.

Vidne 4 har forklaret bl.a., at han er administrerende direktør i Spar Nord Bank.
Det har han været i 22 år. Han blev medlem af FSP Pensions bestyrelse i 2009 og
blev ved generalforsamlingen i 2010 formand for bestyrelsen. Han var formand for
bestyrelsen indtil fusionen med AP Pension i 2012, hvorefter han fortsatte som
bestyrelsesmedlem i AP Pension, hvor han er næstformand.

Han blev medlem af bestyrelsen i FSP Pension på baggrund af sin stilling i Spar
Nord Bank og dermed sin erfaring med ledelse af en finansiel virksomhed. Han var
ikke pensionskyndig, men havde kendskab til rate- og kapitalpensioner,



/

191

som banken beskæftiger sig med. Han lærte om livrenter mv. hen ad vejen.
Pensionsprodukter i pensionsselskaber er sværere at forstå end bankernes pro-
dukter. Han havde et godt samarbejde med Vidne 1, som varetog jobbet som
administrerende direktør fint og sammen med den øvrige ledelse gav ham den
fornødne bistand. Aktuar Person 10 blev valgt ind i bestyrelsen i 2010. Det var
væsentligt for bestyrelsens arbejde at få en aktuar som bestyrelsesmed-lem.

Han var ikke involveret i omvalget i FSP Pension i 2009. Ved omvalget i 2011 var
han formand for bestyrelsen. FSP Pensions økonomiske situation var for-nuftig
uden at være prangende. Som mange andre pensionskasser var FSP Pen-sion
præget af, at de havde ”fået klø” i forbindelse med finanskrisen. Der var efter
finanskrisen kommet indgreb overfor pensionskasserne, som gik ud på, at de skulle
styrke sig. Det indebar bl.a., at de ikke måtte tilskrive mere til kun-dernes konti,
end de havde lovet. I 2008-2010 skete der ikke reguleringer af kundernes konti.
For pensionister var der ingen regulering af pensionerne. Der var udsigt til nye
strammere regler med Solvens II. Man vidste ikke, hvad det ville munde ud i, men
større kapitalkrav i et garanteret miljø indebar, at selska-berne måtte afdække
garantierne overfor kunderne, og at de hovedsageligt kunne investere i obligationer
og ikke have mange aktier i porteføljen. For kun-derne i det garanterede miljø var
perspektivet trøstesløst, da de ikke kunne regne med bonus eller reguleringer af
deres pensioner. FSP Pension tilbød om-valget i 2011 for medlemmernes skyld.
Det ville også have betydning for pen-sionskassens eksistens på den anden side af
Solvens II. Der var ingen skumle bagtanker med omvalget.

Bestyrelsen fik forelagt beregninger og regneeksempler samt udkast til om-
valgsmaterialet. De drøftede anbefalingen i bestyrelsen. En del af baggrunden for,
at der ikke var mange, der valgte om i 2009 var, at bestyrelsen dengang ikke turde
anbefale et omvalg. Bestyrelsen mente henset til muligheden for bedre afkast, og
da det var efterspurgt af medlemmerne, at de denne gang måtte komme med en
anbefaling. Han husker ikke drøftelser af, om spørgsmålet om levetider skulle
nævnes i omvalgsmaterialet, og det faldt ham heller ikke selv ind. I dag ville han
ønske, at de havde skrevet om det i omvalgsmaterialet. Be-styrelsen havde antaget
en advokat til at gennemgå omvalgsmaterialet. Der blev talt om levetider på dette
tidspunkt, men ikke i forhold til omvalget, hvor fokus ikke var på levetider, men på
afkast. Der blev på daværende tidspunkt talt om levetider i sammenhæng med
spørgsmålet om hensættelser og Finan-stilsynets benchmark. Bestyrelsen opfattede
altså ikke levetider som et problem i forhold til omvalget. De havde vedrørende
levetiderne i regnskaberne foreta-get hensættelser i overensstemmelse med det,
som aktuar og revision havde vurderet nødvendigt. De hensatte mindre til levetider
i 2011 end i 2010 – også i forhold til hvor mange, der var tilbage i det garanterede
miljø.



/

192

I branchen begyndte man at tale mere om levetider omkring 2010-2011. Der er
efterfølgende stort set årligt sket en regulering af Finanstilsynets benchmark. Man
kunne ikke have forudset udviklingen i 2011. Omkring 2017-2018 ændrede
Finanstilsynet endvidere beregningen vedrørende levetider fra 30-årige gen-
nemsnit til 20-årige gennemsnit, hvilket havde stor betydning.

Det var ikke hensigten med omvalget, at pensionerne skulle reguleres ned. Det var
hensigten at opnå et bedre afkast, så de kunne reguleres op. Han har været med til
at træffe beslutninger i AP Pensions bestyrelse om udbetaling af ydel-ser. I 2014
nedregulerede de første gang ydelserne.

Han var i tæt dialog med Vidne 1 vedrørende Finanstilsynets inspek-tion. Han var
overrasket over, at Finanstilsynet kom til den konklusion, at om-valgsmaterialet
ikke var fyldestgørende. Det mente de i FSP Pensions bestyrel-se, at det var, og det
var desuden blevet gennemgået af en advokat. FSP Pension rettede ind efter
Finanstilsynets ønsker og udsendte supplerende materiale og gav medlemmerne
mulighed for at fortryde omvalget. Da Finanstilsynet heref-ter ikke havde
bemærkninger, havde de i FSP Pension indtryk af, at det nu var i orden.

Hen over sommeren 2011 – efter omvalget – blev der indledt drøftelser med AP
Pension om fusion. Han mener, at Vidne 1 havde nogle sonderende drøftelser med
de to direktører i AP Pension. Det skete i dialog med bestyrelsen i FSP Pension. I
bestyrelsen var de begyndt at stille spørgsmål ved, om FSP Pen-sion var for små til
at klare sig alene i forhold til krav til hensættelser mv. og reguleringer. En fusion
var relevant med henblik på at kunne reducere omkost-ningerne. Det ville være i
medlemmernes interesse. Der var i de år mange fu-sioner i finanssektoren. Hvis
fusionen ikke var blevet til noget, kunne FSP Pen-sion efter den store tilslutning til
omvalget bedre have klaret sig selv alene, da de kapitalmæssigt stod mere
fordelagtigt uden de mange garantier.

Han var orienteret om tilsynssagen i 2014, men havde ikke nærmere at gøre med
den.

Han havde selv hovedparten af sin pension i FSP Pension, i dag AP Pension. Han
valgte om til markedsordningen i 2011.

Han var på tidspunktet for omvalget i 2011 klar over, at længere levetider betød
større hensættelser til de garanterede produkter. Ved markedsrenteprodukter skal
man have pensionen til at række over en længere periode. Længere leveti-der kom
til at fylde noget i arbejdet i bestyrelsen på grund af Finanstilsynets henvendelser.
Ved et bestyrelsesmøde i december 2010 havde de en dialog om de længere
levetider. I FSP Pension opererede de naturligvis med levetider, men de havde ikke
en model for levetidsforbedringer. Finanstilsynets bench-



/

193

mark i 2010 indeholdt både observerede og forventede levetider. De forventede
levetider skulle indarbejdes.

Han mener, at de i FSP Pension traf beslutning om omvalget sidst på året i 2010.
Der blev regnet på konsekvenserne af Finanstilsynets benchmark, mens omval-get
fandt sted. Den 1. juli 2011 indleverede FSP Pension beregninger vedrøren-de
benchmarket til Finanstilsynet. Efter aftale med tilsynet blev en del af bereg-
ningerne dog først indleveret senere. Bestyrelsen drøftede ikke, om de skulle
udskyde omvalget på grund af de igangværende beregninger. Fokus var på de
manglende investeringsmuligheder i garantiordningerne, ikke på levetider. Le-
vetider var mere noget, som de relaterede til kapitalgrundlaget. Han koblede ikke
spørgsmålet om levetider til omvalget.

Omvalget var i kundernes og selskabets interesse. For selskabets vedkommende
indebar det, at man kunne lempe kapitalbehovet.

Det blev drøftet, om pensionister skulle have mulighed for omvalg. Fra med-
lemsside i bestyrelsen var der et kraftigt ønske om, at pensionisterne skulle ha-ve
mulighed for at vælge om. Han husker ikke, om de drøftede, om det var re-levant
at anbefale omvalg til pensionister.

AP Pension nedsatte pensionerne som følge af forlængede levetider over en
årrække og kommunikerede i den forbindelse, hvor meget af den beregnede
nedsættelse, den enkelte pensionist ”manglede” . Han blev opmærksom på pen-
sionsnedsættelserne på grund af ændrede levetider omkring årsskiftet 2013-2014.

Som det fremgår af årsrapporten for 2011 hensatte FSP Pension ca. 18 mia. kr. i
2010 og ca. 9 mia. kr. i 2011 vedrørende de garanterede produkter. Der var mere
end 50 % af medlemmerne, der havde valgt om.

Vidne 6 har forklaret bl.a., at han fra omkring 2002-2004 var medlem af
bestyrelsen i FSP Pension på baggrund af sin daværende stilling som direktør i
Jelling Bank, siden Jyske Sparekasse, og viceadministrerende direktør i Ve-stjysk
Bank. Han er i dag beskæftiget som bestyrelsesmedlem i forskellige min-dre
virksomheder. Han fratrådte som formand for bestyrelsen i FSP Pension i
forbindelse med generalforsamlingen i april 2010.

Hans samarbejde med administrerende direktør Vidne 1 forløb godt. Når
bestyrelsen stillede spørgsmål, blev de besvaret fyldestgørende.

Der var ikke økonomiske problemer i FSP Pension i hans tid. Økonomien var, som
det også fremgår af regnskabsmaterialet, ok uden at være overdrevet god.



/

194

FSP Pension havde i forhold til andre pensionskasser en relativt aldrende med-
lemskreds, hvilket påvirker en pensionskasse negativt.

FSP Pension indførte et markedsrenteprodukt, mens han var formand for besty-
relsen. Det var i overensstemmelse med en markedstrend på tidspunktet, som
formentlig skyldtes, at de kapitalmæssige krav, der følger med at stille garanti-er,
steg. I bestyrelsen italesatte de det sådan, at garantien også var en garanti mod et
højt afkast på grund af begrænsningerne for investeringer. I en pen-sionskasse, der
er medlemsejet, er det medlemmerne selv, der ”stiller garan-tien” . Der er ikke tale
om en garanti i traditionel pengeinstitut forstand. Bag-grunden for omvalget i 2009
var, at medlemmerne kunne få mulighed for at investere mere frit. De gik fra en
mere uniform til en mere individualiseret mo-del. Det lå i tidsånden, og da andre
pensionskasser gjorde noget tilsvarende, var det tillige relevant for FSP Pension af
konkurrencemæssige grunde.

Han husker ikke, at man specifikt drøftede levetider i bestyrelsen, men der be-
gyndte at komme fokus på levetider i den periode.

Outsourcingen til Forca havde betydning for FSP Pension som en mindre pen-
sionskasse, både med hensyn til omkostninger og kvalitet.

Han husker ikke om, om FSP Pension modtog henvendelser fra pensionister om
mulighed for omvalg.

Han valgte selv om til en markedsrenteordning.

Vidne 7 har forklaret bl.a., at hun blev uddannet i FSP Pension, hvor hun
efterfølgende var ansat i en årrække. Hun havde ansvaret for den samlede
kundeadministration, inden den blev outsourcet til Forca. Herefter var hun bl.a.
ansvarlig for kontakten til Forca.

Ved omvalget i 2009 skulle kunderne tage stilling til deres samlede forsikrings-
pakke, herunder eventuelle ændringer af deres invalidepensions- og døds-
faldsdækninger. Dette var ikke så relevant for pensionister, som derfor ikke fik
tilbudt omvalg ved denne lejlighed. Der var mulighed for at vælge om til et
markedsprodukt i 2009. Det blev taget op igen ved omvalget i 2011, som alene
vedrørte, om man ville skifte til en markedsrenteordning rente. Det var en mere
enkel beslutning end ved omvalget i 2009. Kunderne, især pensionisterne, hav-de
efterspurgt muligheden for at skifte til en markedsrenteordning. Forca hav-de
modtaget forespørgsler, og på generalforsamlinger og virksomhedsbesøg blev der
tillige udtrykt ønske herom. Det blev registreret hvilke typer af kun-der, der
henvendte sig. Som medlemsejet pensionsselskab havde de fokus på, om de kunne
imødekomme det, kunder efterspurgte. Dette skulle dog i givet fald også være
rimeligt i forhold til fællesskabets interesser.



/

195

Bestyrelsen anbefalede medlemmerne at vælge om til markedsrenteordningen i
2011. Ved omvalget i 2009 blev der ikke givet en anbefaling. Da der var en stør-re
risiko forbundet med at vælge om for pensionister, som ville mærke udsving med
det samme, blev der givet en anden anbefaling til pensionister end til er-
hvervsaktive. Pensionisterne blev anbefalet at vælge lav risikoprofil eller i hvert
fald at gøre sig nøje overvejelser om deres samlede økonomiske forhold.

Hun deltog i udarbejdelsen af omvalgsmateriale ved begge omvalg. I 2011 var hun
med i en gruppe af medarbejdere, der med en rådgivningsgruppe drøftede
udarbejdelsen af omvalgsmaterialet samt besvarelse af spørgsmål fra kunderne.
Hendes gruppe havde også andre opgaver vedrørende information. Der blev ikke
talt om levetider i den forbindelse. Der, hvor hun sad, fyldte det emne ikke noget i
hverdagen. Deres ambition var, at alle relevante oplysninger skulle frem. FSP
Pension var et kundeejet selskab, og kundernes interesser var afgø-rende. Hvis
nogen havde rejst spørgsmål vedrørende levetider, ville de have drøftet det og taget
stilling til hvilke oplysninger herom, der skulle med i om-valgsmaterialet. Det blev
fravalgt at give oplysninger om individuelle tal, da taloplysninger ofte gør et
materiale svært tilgængeligt og kan opfattes som ga-rantier. Det var endvidere ikke
muligt at vide, hvordan markederne ville udvik-le sig.

Hun trænede de medarbejdere i Forca, der i et callcenter skulle besvare spørgsmål
fra kunder om omvalget, og hun overvågede kundebetjeningen. Der kom mange
henvendelser til callcentret. Der blev typisk efterspurgt råd om, hvad medlemmet
skulle vælge. De svarede, at det kom an på kundens situa-tion, og hvad der var
vigtigt for vedkommende, og forklarede om argumenter for og imod omvalg. Der
var udarbejdet et manuskript på baggrund af de for-ventede spørgsmål. Hun kom
dagligt i callcentret og fulgte op herpå i relevant omfang. Hun tog i den forbindelse
stilling til spørgsmål, som der ikke fandtes svar på i det udarbejdede manuskript,
der herefter kunne blive justeret. Nogle kunder blev der ringet tilbage til, efter at
deres spørgsmål havde været drøftet i hendes gruppe. Hun ved ikke, om nogle af
de ni sagsøgere ringede til callcen-tret. Hun husker ikke, om der var henvendelser
til callcentret vedrørende spørgsmål om længere levetider.

Hun var involveret i FSP Pensions opfølgning på Finanstilsynets temainspek-tion i
foråret 2011, som hun opfattede som grundig. Hun syntes, at FSP Pen-sions
materiale til kunderne vedrørende omvalget havde indeholdt de relevante
oplysninger og var i orden. De havde i FSP Pension ønsket at ”lagdele” materia-
let, efter hvad der var vigtigt at vide. Disse dele blev omtalt først i materialet.
Nogle informationer havde de valgt at oplyse om på deres hjemmeside. Finan-
stilsynet var ikke enig i dette. I FSP Pension fulgte de Finanstilsynets ønsker og



/

196

udsendte supplerende materiale, og kunderne fik mulighed for at fortryde om-
valget.

Hende bekendt blev der først efter omvalget indledt drøftelser om fusion. Hun
deltog ikke i denne proces fra begyndelsen. Hun fortsatte efter fusionen i AP
Pension, hvor hun senere blev medlem af direktionen. Hun er ikke tilknyttet AP
Pension i dag.

Advokat Vidne 3 har forklaret bl.a., at han gennem mange år har beskæftiget sig
med rådgivning af pensionsselskaber, og at han fra begyndelsen af 00´erne ydede
advokatbistand til FSP Pension. Han var dog ikke involveret ved omvalget i 2009.

Ved omvalget i 2011 var hans opgave at bistå med juridisk rådgivning for at sikre,
at FSP Pension overholdt reglerne herfor. Han husker i dag meget lidt af forløbet.
Administrerende direktør Vidne 1 var hans kontaktperson. Sagen løb over nogle
måneder med afholdelse af møder, udveksling af materia-le mv. Han er ikke
længere i besiddelse af sagsakterne.

Han efterså dengang omvalgsmaterialet og plancherne til kundemøder. Hans
grundindstilling var, at informationen skulle være dækkende og afbalanceret, da
det var et vigtigt valg, og der ville være medlemmer, der blev skuffede. Om-
valgsmaterialet indeholdt en anbefaling fra bestyrelsen. Han havde undersøgt, om
bestyrelsen måtte komme med en anbefaling og var herefter ikke i tvivl om, at
dette ville være korrekt. Hans synspunkter blev respekteret. Han husker ik-ke, om
han havde væsentlige indvendinger mod materialet. Der var fokus på
investeringsrisikoen i omvalgsmaterialet. Efter hans erindring blev levetider ikke
drøftet, hverken på hans eller FSP Pensions foranledning.

Han mener, at han var involveret i Finanstilsynets temaundersøgelse og indstil-
lede, at FSP Pension skulle følge Finanstilsynets ønsker.

Han husker ikke at have hørt om fusionsplaner på tidspunktet for omvalget.

Skønsmand har forklaret bl.a., at han kan vedstå sine to er-klæringer af 4. februar
2022 og af 7. februar 2022 som suppleret den 13. april 2022 med svaret på
spørgsmål 1V.

Et ”pensionsprodukt med ydelsesgaranti” betyder, at man er garanteret f.eks. en
årlig pensionsudbetaling ”i kroner og ører” , hvilket er tilfældet for sagsøger-nes
pensionsprodukter. Ved et produkt med ydelsesgaranti får man udbetalt det
garanterede beløb hver måned, uanset om f.eks. levetiderne ændrer sig.



/

197

Sagsøgerne har kunnet vælge at få udbetalt mere de første 10 år efter pensione-
ring, ved en ophørende livrente, dvs. at udbetalingerne ophører efter et bestemt
antal år, her 10 år. Det er dog kun en del af sagsøgernes pension, der i givet fald
udbetales som ophørende livrente. Den øvrige del af pensionen udbetales som en
livrente uden ophørstidspunkt, dvs. resten af livet. Hvis sagsøgerne har valgt en
ophørende livrente, har de fået/får de udbetalt mere i de første 10 år efter
pensionering end det garanterede beløb og herefter mindre end det garan-terede
beløb.

Ved et markedsrenteprodukt er der ikke nogen garantier. Størrelsen af pensio-nerne
følger i stedet, hvad der sker på finansmarkederne og med levetiderne. Man har
dog ikke risikoen for, hvor længe man selv lever, idet man også ved dette produkt
får udbetalt en livrente, men størrelsen af udbetalingen kan svin-ge meget.
Principielt kan udbetalingen blive sat ned til nul, men det sker næp-pe.

De vigtigste faktorer, der påvirker den månedlige udbetaling ved et markeds-
renteprodukt, er dels det afkast, der forudsættes, når det beregnes, hvad man skal
have udbetalt, dels det faktiske afkast, der opnås i løbet af året, og dels le-
vetiderne, idet der forudsættes nogle levetider, som imidlertid kan ændre sig.
Pensionsselskaberne regner typisk på levetiderne hvert år. Hvis levetiderne bli-ver
kortere, end selskaberne havde forudsat året forinden, vil pensionisterne få mere
udbetalt, og modsat vil de få mindre udbetalt, hvis levetiderne bliver læn-gere, end
selskaberne havde forudsat året forinden. Hvis den forventede levetid stiger fra
f.eks. 20 år til 21 år, udgør det en stigning på 5 %, og groft sagt får pensionisterne
så isoleret set udbetalt 5 % mindre om måneden.

Faktorerne afkast og levetider kan godt virke i hver sin retning, og de kan teore-
tisk ophæve hinanden, hvis de virker lige meget i hver sin retning.

Finanstilsynet indførte et benchmark for at sikre, at pensionsselskaber havde sat
penge nok til side – kaldet hensættelser – i forhold til de garanterede produkter,
således at de ville kunne udbetale pensioner til de medlemmer, der havde ga-
ranterede produkter, i hele medlemmernes levetid i overensstemmelse med
garantierne.

Når man skal fastsætte levetidsforudsætningerne, vurderes det, hvor længe folk
lever. Rent teknisk gør man det egentlig modsat, idet man ikke vurderer, hvor
længe folk lever, men vurderer risikoen for, at folk dør ved en bestemt alder,
hvilket kaldes dødsintensiteten.

Finanstilsynet gør dette ved at se på, hvordan dødsfaldene har været i de sidste fem
hele år og tager gennemsnittet heraf.



/

198

Der har længe været en tendens til, at vi i Danmark lever længere og længere.
Finanstilsynet ville gerne have denne effekt – altså effekten af, at levetiderne bliver
længere og længere – med i levetidsforudsætningerne. Dette var som nævnt for at
sikre, at pensionsselskaberne havde tilstrækkelige hensættelser til at sikre
pensionsudbetalingerne på de garanterede produkter.

Da Finanstilsynet indførte benchmarket for 2011, så tilsynet på, hvordan leveti-
derne havde været de sidste 30 år.

De tal for dødsintensiteterne og levetidsforbedringerne, som pensionsselska-berne
fik tilsendt fra Finanstilsynet i december 2010, kunne selskaberne godt regne på
med det samme. Der var således ikke noget, der manglede for at fore-tage
beregningerne på baggrund af disse tal. Selskaberne kunne blot ikke nå at medtage
beregningerne i regnskaberne for 2010.

Forud herfor havde stort set hele den danske pensionsbranche brugt G82 som
udgangspunkt for beregningen af levetider. G82 blev oprindeligt lavet for, at
pensionsselskaberne kunne udregne størrelsen af garantiydelserne for et nyt
medlem, der fik etableret en pensionsordning med et garanteret produkt. Sel-
skaberne brugte også G82 til at beregne, hvor store hensættelser, de skulle fore-
tage. Selskaberne vidste godt, at antagelserne i G82 om levetiderne ikke længere
holdt stik, og at de derfor måtte foretage større hensættelser i relation til de ga-
ranterede produkter. For at imødegå at antagelserne i G82 ikke længere var ret-
visende, var det almindeligt i branchen, at selskaberne tog udgangspunkt i G82,
men foretog en aldersforskydning i forhold til tallene i G82. Der var metodefri-
hed, og selskaberne kunne også anvende en anden metode til at fastsætte leve-
tidsforudsætningerne.

Set med nutidens øjne har Finanstilsynets benchmark også betydning for mar-
kedsrenteprodukter, såfremt man gerne vil have, at pensionsudbetalingerne i disse
produkter ikke svinger for meget. Markedsrenteprodukter var ikke så ud-bredte i
2010, og det var heller ikke særligt fasttømret, hvordan man fastsatte ydelserne i
disse produkter. Der var ikke særlig mange selskaber, der indreg-nede
levetidsforbedringer på markedsrenteprodukter på daværende tidspunkt; dette er
først sket inden for de seneste ca. fem år, måske ca. syv år.

Hvis man har et markedsrenteprodukt, hvor levetidsforbedringerne ikke er blevet
indregnet, og disse manifesterer sig, vil man få nedsat sine pensionsud-betalinger.

Ved et markedsrenteprodukt vil pensionsselskabets omkostninger – f.eks. til
lønninger, IT-systemer og tiltag som følge af ny lovgivning – også påvirke stør-
relsen af pensionsudbetalingerne. Omkostningerne svinger fra år til år.



/

199

Det er forskelligt fra selskab til selskab, hvordan omkostningsforudsætningerne
har udviklet sig ”i forhold til G82” , men i al væsentlighed er de blevet meget
lavere.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 2 har skønsmanden forklaret bl.a., at den i
besvarelsen omtalte bekendtgørelse om grundlagsrente for livsforsikringsvirk-
somhed fastsætter, hvilken maksimal rente et pensionsselskab må anvende ved
nytegning af et garanteret produkt. Man kan således ikke i dag nytegne et ga-
ranteret pensionsprodukt med en årlig grundlagsrente på 4,5 % eller 2,75 % som i
de garanterede produkter, sagsøgerne havde.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 3 har skønsmanden forklaret bl.a., at den
kolonne, der er benævnt ”Reserve 1.1.2011” , angiver størrelsen af hver enkelt
sagsøgers faktiske depot pr. 1. januar 2011.

Et negativt tal i kolonnen ”Værdi Rente” betyder, at der skal foretages et fradrag,
fordi markedsrenten var højere end den grundlagsrente, som pensio-nen havde
været beregnet på grundlag af.

Det er korrekt, at tallene i kolonnen ”Værdi 1.1.2021” skal korrigeres, idet AP
Pension til brug for den første skønserklæring havde oplyst nogle forkerte vær-
dier. AP Pension har oplyst de korrekte værdier i spørgsmål 1G. F.eks. er det
rigtige tal for ”Værdi 1.1.2021” i prøvesag nr. 1 således ikke 2,6 (afrundet) som
anført i skemaet i besvarelsen af spørgsmål 3, men 3,3 (afrundet) som anført i
skemaet i spørgsmål 1G. Tallene angiver størrelsen af det faktiske depot i mio. kr.
hos de enkelte medlemmer pr. 1. januar 2021.

Det er et godt spørgsmål, om størrelsen af det faktiske depot i dag er det samme
som nutidsværdien af pension. Én måde at betragte det på er, at man kan lave
nogle prognoser og beregne de forventede pensionsudbetalinger. En anden måde at
betragte det på er, at hvis et medlem har flere aktier i sin investerings-portefølje,
vil vedkommende forvente at få et højere afkast fremadrettet, end hvis der er færre
aktier i porteføljen, og så vil det se ud som om, at medlemmet bliver rigere, hvis
der er relativt flere aktier i depotet. Man bliver imidlertid ik-ke rigere ”i dag” af at
betragte det på sidstnævnte måde. Aktuarmæssigt er det mere korrekt at betragte
det således, at det depot, man har i dag, er præcist det depot, man ”får udbetalt” ,
dvs. at nutidsværdien er det, som man har på sit de-pot i dag.

Kolonnen i besvarelsen af spørgsmål 3, der er benævnt ”Værdi 1.1.2021 uden
omvalg” med underkolonnen ”2021 parametre” , udtrykker den regnskabsmæs-
sige markedsværdi, som den pågældendes pension ville haft, hvis den pågæl-dende
ikke havde have valgt om, men havde beholdt det garanterede produkt. Det
betyder, at der f.eks. i prøvesag nr. 1 skulle være hensættelser for 4,7 mio.



/

200

kr. i regnskabet til sikring af pensionsudbetalingerne til denne sagsøger. Beløbet
består af det, der er indbetalt til pensionsordningen, og de regnskabsmæssige
”styrkelser” , der er tilkommet. Man kan godt anskue de regnskabsmæssige
styrkelser som det beløb, der skal ”spædes til” af selskabet i løbet af medlem-mets
levetid for at opfylde selskabets pensionsforpligtelser over for medlem-met.

Det, der er nævnt i stjernenoten til kolonnen ”Værdi 1.1.2021 uden omvalg”
vedrørende prøvesag nr. 5, er foranlediget af, at han var af den opfattelse, at der
også var udbetalt kapitalpension, som i givet fald skulle tillægges. Hvis der ik-ke
er udbetalt kapitalpension, skal der ikke lægges noget til.

Markedsværdien afspejler ikke nødvendigvis størrelsen af ydelserne, men vær-dien
af størrelsen af ydelserne. Højere ydelser betyder ikke nødvendigvis en højere
markedsværdi.

”Markedsværdi 1.1.2011” og ”Værdi 1.1.2021 uden omvalg” er begge en regn-
skabsmæssig markedsværdi, og tallene er opgjort efter de samme principper.

Når markedsværdien for prøvesag nr. 2 kan stige fra 4,7 mio. kr. pr. 1. januar 2011
til 5,1 mio. kr. pr. 1. januar 2021, hvis der ikke var sket omvalg (2021 para-metre),
selvom sagsøgeren i prøvesag nr. 2 gik på pension i 2013, skyldes det bl.a., at
levetidsantagelserne er blevet meget højere, og at renten er blevet meget lavere.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 4 har skønsmanden forklaret bl.a., at han
ikke er blevet spurgt om, hvad markedsværdien af hybridproduktet ville være. Han
ved ikke, om han vil kunne beregne denne, og hvor lang tid det i givet fald vil tage.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 6 har skønsmanden forklaret bl.a., at ko-
lonne ”(A) Akkumulerede udbetalinger fra 1.6.2011 til og med 31.12.2020” blot er
en sammentælling af, hvad der faktisk er blevet udbetalt til de enkelte sagsø-gere i
den pågældende periode, herunder også udbetalinger fra en eventuel op-hørende
livrente.

Kolonne ”(B) Akkumulerede udbetalinger efter garanteret grundlag, uden om-
valg” er en beregning af, hvad de enkelte sagsøgere ville have fået udbetalt, hvis
de ikke havde foretaget omvalget, og hvis de ikke havde valgt en ophø-rende
livrente.

Nutidsværdien af et garanteret produkt er den regnskabsmæssige markeds-værdi,
og ikke værdien af depotet. Det skyldes, at man ved et garanteret pro-dukt er
blevet lovet et bestemt beløb resten af livet; hvis renten falder i fremti-



/

201

den, stiger værdien af det, man er blevet lovet og omvendt. Dette har betydning
for, hvad selskabet skal sætte til side i forhold til et garanteret produkt.

Man kan godt foretage en beregning af de forventede fremtidige udbetalinger ved
henholdsvis det garanterede produkt, hvis der ikke var sket omvalg, og
markedsrenteproduktet og herefter sammenligne disse to beløb. De forventede
fremtidige udbetalinger ved markedsrenteproduktet er imidlertid svære at be-
regne, fordi de bl.a. afhænger af afkastet og levetiden. Det er derfor – som også
forklaret vedrørende besvarelsen af spørgsmål 3 – aktuarmæssigt mest rigtigt at
betragte markedsværdien for et markedsrenteprodukt som det depot, den på-
gældende pensionskunde har i dag. Man kan også sige det på den måde, at hvis
man investerer i aktier, forventer man på sigt at blive rigere, men aktuarmæs-sigt
kan man ikke i dag ”se” , at det forholder sig sådan.

Der er altså for så vidt ikke som sådan noget forkert i at lave en beregning på den
måde, som AP Pension har gjort. Udregningerne er isoleret set rigtige, men
finansmatematisk er denne måde imidlertid ikke den rigtigste.

Hvis man forestillede sig, at den regnskabsmæssige markedsværdi var en vær-di,
som man kunne handle, så kunne man godt sammenligne markedsværdier-ne, men
man kan imidlertid ikke handle denne værdi.

Ved beregningen af markedsværdierne på det garanterede produkt pr. 1. januar
2021 har han taget hensyn til, at sagsøgerne har en højere forventet levetid, og
derfor er markedsværdien steget.

Det er korrekt, at hvis man f.eks. havde anvendt 2013 som opgørelsestidspunkt,
ville man have fået et beløb et sted mellem beløbene pr. 2011 og pr. 2021, og
beløbet således kan siges at blive tilfældigt afhængigt af, hvilket år man ”skil-ler” .

I relation til besvarelsen af spørgsmål 9 har skønsmanden forklaret bl.a., at en
pensionskunde ved et omvalg i 2022 fra et garanteret produkt til et markedsren-
teprodukt som udgangspunkt vil få indsat et beløb på sit depot, som svarer til den
regnskabsmæssige markedsværdi, hvorfra der dog normalt vil blive fra-trukket et
beløb ”for noget risiko” , dvs. at der typisk vil blive indsat et lidt min-dre beløb
end den regnskabsmæssige markedsværdi. Som udgangspunkt kan man fratrække
skyggekontoen i det omfang, man kan forvente, at den bliver betalt senere.
Skyggekontoen kan beskrives som gælden til egenkapitalen. Når man opgør den
regnskabsmæssige markedsværdi i regnskabet, foretages der en række fradrag, og
disse fradrag er således indregnet, når beløbet indsættes på pensionskundens depot
i tilfælde af det nævnte omvalg. Man kan også foretage fradrag for
realisationsrisikoen, som er den risiko, der består i, at pensionssel-skabet i
forbindelse med en omvalgskampagne tilbyder pensionskunder et be-

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



/

202

stemt beløb, og i den periode, som tilbuddet løber, løber selskabet en risiko for fald
i den regnskabsmæssige markedsværdi. Renteudsving kan komme hurtigt og
uventet, og de kan være meget store. Terrorangrebene i USA den 11. sep-tember
2001 betød f.eks. et kæmpestort renteudsving, og det samme var tilfæl-det ved
finanskrisen i 2008, Covid-19 pandemien i 2020 og Ruslands invasion af Ukraine i
2022.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 1I har skønsmanden forklaret bl.a., at de

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
årlige ændringer i levetiderne har haft betydning for selskabernes hensættelser.
Frem til vistnok 2018 var tendensen, at levetiderne blev længere og også længe-re
end det, man tidligere havde forventet. Levetiderne blev i 2011 ændret mere
voldsomt, end man havde troet.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 1K, litra d, har skønsmanden forklaret bl.a.,
at den risikofri rente er den rente, som man kan opnå ved helt risikofrit at låne til
Nationalbanken i form af at købe en statsobligation, dvs. den udgør ren-ten på
statsobligationen.

Den risikofrie rente ligger væsentligt under det forventede afkast på markeds-
renteproduktet. Hvis han i stedet havde regnet med den forventede rente, ville han
have fået en lavere markedsværdi. Jo højere rente man anvender, jo lavere vil den
regnskabsmæssige markedsværdi blive.

Det, der foreskrives er, at man skal bruge den risikofrie rente med et tillæg, og
dette tillæg beregnes bl.a. ud fra realkreditobligationers rente, der ligger højere end
den risikofrie rente.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 1K, litra g, har skønsmanden forklaret bl.a.,
at denne vedrører det garanterede produkt. Kolonnen benævnt ”Styrkelse til
markedsv.” vedrører værdien af garantierne, som selskabet sætter til side, og som
skal lægges oveni depotet. Denne kan ændre sig væsentligt, hvis rente eller andet
ændrer sig væsentligt.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 1K, litra h, har skønsmanden forklaret bl.a.,
at såfremt man i stedet lægger til grund, at sagsøgerne – såfremt de ikke havde
foretaget omvalget – ville have valgt en ophørende livrente, når de blev
pensioneret, vil markedsværdien i 2021 på det garanterede produkt blive min-dre.
Hvor meget mindre afhænger af, hvor stor den ophørende livrente er, men det er
betydeligt mindre.

Det er korrekt, at det at sammenligne markedsværdien af det garanterede pro-dukt
under forudsætning af, at der ikke vælges ophørende livrente ved pensio-nering,
med markedsværdien af markedsrenteproduktet, hvor der rent faktisk blev valgt
ophørende livrente ved pensionering, til dels er at sammenligne æb-



/

203

ler og pærer. Forskellen ved sammenligningen bliver herved større, end hvis man
havde lagt til grund, at sagsøgerne også havde valgt ophørende livrente ved
pensionering, hvis de ikke havde valgt om og var fortsat med det garante-rede
produkt. Dette er imidlertid ikke ensbetydende med, at man ikke kan bru-ge hans
beregninger.

Man kunne godt have valgt en ophørende livrente ved pensionering i 2011, hvis
man var fortsat med det garanterede produkt, men kun for en del af den garan-
terede udbetaling.

I relation til besvarelsen af spørgsmål 1O har skønsmanden forklaret bl.a., at
grunden til, at der i besvarelsen af spørgsmål 4 er opstillet to måder at beregne
det på – ”Levetid først” og ”Rente først” – er, at stigningerne i levetiderne og
renteudsvingene sker simultant og påvirker hinanden. Han kan ikke sige, hvil-
ket af de to talrækker, der er ”den rigtige”. Man kan måske sige, at hvis man
ikke vidste, ”hvad man skulle bruge det til”, så ville det nok være ”meget fair”
at bruge middeltallene.

Han vil mene, at man ”ender i samme diskussion”, hvis man i stedet vil forsøge
at sammenligne en pensionskunde, der kun har overtaget markedsrisikoen,
med en kunde, der har overtaget både markedsrisikoen og levetidsrisikoen, og i
den forbindelse spørger, om man skal regne ”Levetid først” eller ”Rente først”.

I relation til det, der er anført på side 23, sidste afsnit, i bilaget til erklæringen af
4. februar 2022 vedrørende hybridproduktet, har skønsmanden forklaret, at
hvis man i stedet havde anvendt satserne for ”Mellem risiko” , ville både ydel-
serne og markedsværdien blive højere, da han antager, at afkastet ved ”Mellem
risiko” er højere end ved ”Lav risiko” .

F. RETSGRUNDLAGET

I aftaleloven (lovbekendtgørelse nr. 781 af 26. august 1996) hedder det bl.a.:

”§ 33. Selv om en viljeserklæring ellers måtte anses for gyldig, kan den,
til hvem erklæringen er afgivet, dog ikke påberåbe sig den, når det på
grund af omstændigheder, som forelå, da erklæringen kom til hans
kundskab, og hvorom han må antages at have været vidende, ville stri-de
imod almindelig hæderlighed, om han gjorde den gældende.

…

§ 36. En aftale kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvis, hvis det vil
være urimeligt eller i strid med redelig handlemåde at gøre den gæl-
dende. Det samme gælder andre retshandler.



/

204

Stk. 2. Ved afgørelsen efter stk. 1 tages hensyn til forholdene ved afta-lens
indgåelse, aftalens indhold og senere indtrufne omstændigheder.

…

§ 38 a. Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse på forbrugeraf-
taler, herunder vilkår i forbrugeraftaler.

Stk. 2. Ved en forbrugeraftale forstås i denne lov en aftale, som en er-
hvervsdrivende indgår som led i sit erhverv, når den anden part (for-
brugeren) hovedsagelig handler uden for sit erhverv. Den erhvervsdri-
vende har bevisbyrden for, at en aftale ikke er en forbrugeraftale.

Stk. 3. Som forbrugeraftale anses under i øvrigt samme betingelser som
nævnt i stk. 2 endvidere en aftale, som er indgået eller formidlet for den
ene part af en erhvervsdrivende.

…

§ 38 c. Ved forbrugeraftaler gælder § 36, stk. 1. Såfremt det vil være
stridende mod hæderlig forretningsskik og bevirke en betydelig skæv-hed
i parternes rettigheder og forpligtelser til skade for forbrugeren at gøre et
aftalevilkår gældende, gælder de i § 36, stk. 1, nævnte retsvirk-ninger
også, idet forbrugeren dog i så fald kan kræve, at den øvrige del af aftalen
skal gælde uden ændringer, hvis dette er muligt.

Stk. 2. Ved forbrugeraftaler gælder § 36, stk. 2, med den ændring, at der
ikke ved bedømmelsen af de forhold og omstændigheder, som er nævnt i
§ 36, stk. 2, herunder vilkår i andre aftaler, som hænger sammen med den
pågældende aftale, kan tages hensyn til senere indtrufne omstæn-digheder
til skade for forbrugeren med den virkning, at aftalen ikke kan
tilsidesættes eller ændres.”

Det bemærkes, at bestemmelsen i aftalelovens § 38 c er ændret ved lov nr. 2158 af
27. november 2021 om ændring af lov om forbrugeraftaler og lov om aftaler og
andre retshandler på formuerettens område § 2, stk. 1, hvorefter der i aftale-lovens
§ 38 c efter stk. 1 som nyt stykke er indsat:

”Stk. 2. Hvis et aftalevilkår, som er omfattet af stk. 1, 2. pkt., ikke har
været genstand for individuel forhandling, kan vilkåret dog ikke æn-dres
eller tilsidesættes delvis, men skal tilsidesættes helt.”

Stk. 2 er herefter blevet stk. 3.

I lov om finansiel virksomhed (dagældende lovbekendtgørelse nr. 1125 af 23.
september 2010) § 43 hedder det bl.a.:



/

205

”§ 43. Finansielle virksomheder og finansielle holdingvirksomheder skal
drives i overensstemmelse med redelig forretningsskik og god praksis
inden for virksomhedsområdet.
Stk. 2. Økonomi- og erhvervsministeren fastsætter nærmere regler om
redelig forretningsskik og god praksis for de finansielle virksomheder.”

Bestemmelsen blev indført ved lov nr. 453 af 10. juni 2003 om finansiel virk-
somhed, men en tilsvarende bestemmelse fandtes i den tidligere lov om finansi-el
virksomhed § 3.

Af de almindelige bemærkninger til forslaget til lov om finansiel virksomhed
(lovforslag nr. L 176 af 12. marts 2003) fremgår bl.a.:

”God skik
Forslaget om god skik og kontraktforhold samler en række bestemmel-ser
om god skik fra de branchespecifikke finansielle love, blandt andet fra lov
om banker og sparekasser, realkreditloven samt lov om forsik-
ringsvirksomhed. De gældende regler om, at de finansielle virksomhe-der
skal drives i overensstemmelse med redelig forretningsskik og god
praksis, foreslås således videreført i lovforslaget.”

Endvidere fremgår det af de specielle bemærkninger til lovforslaget bl.a.:

”Til § 43
Bestemmelsen er en videreførelse af en tilsvarende bestemmelse i den
gældende lov om finansiel virksomhed.

Bestemmelsen er tidligere gennemført inden for rammerne af EF-
direktiver på det finansielle område
…

Bestemmelsen er et eksempel på en tilsynsregel, der vil kunne håndhæ-
ves overfor udenlandske virksomheder, der driver virksomhed her i
landet, fordi bestemmelsen er begrundet i almene hensyn, herunder
forbrugerbeskyttelse.

Stk. 1, indeholder krav om, at finansielle virksomheder og finansielle
holdingselskaber skal drives i overensstemmelse med redelig forret-
ningsskik og god praksis inden for virksomhedsområdet (god skik). God
skik-regler skal sikre, at kunderne kan have tillid til markedet og de
finansielle virksomheder. God skik regler bidrager til et velfunge-rende
finansielt marked.
…

Finanstilsynet påser alene overholdelsen af de offentligretlige regler og
foretager en generel vurdering af, om de finansielle virksomheders afta-ler
og vilkår overfor kunderne er i overensstemmelse hermed.

Den civilretlige vurdering ligger udenfor det lovmæssige tilsynsområ-de.



/

206

En overtrædelse af de offentligretlige regler om god skik indebærer ek-
sempelvis ikke uden videre, at den konkrete aftale mellem den finansi-elle
virksomhed og kunden er ugyldig eller uvirksom. En sådan vurde-ring af
aftalen må som hidtil henvises til afgørelse ved et af de finansiel-le
ankenævn eller indbringes for de almindelige domstole.”

I dagældende bekendtgørelse om god skik for finansielle virksomheder (be-
kendtgørelse nr. 965 af 30. september 2009), som er udstedt i medfør af bl.a. § 43,
stk. 2, i lov om finansiel virksomhed, hedder det:

”…
§ 3. En finansiel virksomhed skal handle redeligt og loyalt over for sine
kunder.

§ 4. En finansiel virksomhed må ikke anvende vildledende eller urigtige
angivelser eller udelade væsentlige informationer, hvis dette er egnet til
mærkbart at forvride kundernes økonomiske adfærd på markedet. Stk.
2. Markedsføring, som i sit indhold, sin form eller den anvendte
fremgangsmåde er vildledende, aggressiv eller udsætter kunderne for en
utilbørlig påvirkning, og som er egnet til mærkbart at forvride deres
økonomiske adfærd, er ikke tilladt.
Stk. 3. Rigtigheden af angivelser om faktiske forhold skal kunne doku-
menteres.
Stk. 4. De former for adfærd, der er opregnet i bilag 1, anses under alle
omstændigheder for at være urimelige i private kundeforhold, og er ik-ke
tilladt.
…

§ 7. Ved rådgivning forstås anbefalinger, vejledninger, herunder oplys-
ninger om risici forbundet med en disposition, og oplysninger om
umiddelbare konsekvenser af kundens valgmuligheder.
Stk. 2. En finansiel virksomhed skal yde rådgivning, hvis kunden an-
moder herom, jf. dog §§ 2 og 14. Endvidere skal virksomheden af egen
drift yde rådgivning, jf. dog stk. 4, hvor omstændighederne tilsiger, at der
er behov herfor. Alternativt kan den finansielle virksomhed henvise
kunden til anden rådgivning.
Stk. 3. Rådgivningen skal tilgodese kundens interesser og give kunden et
godt grundlag for at træffe sin beslutning. Rådgivningen skal være
relevant, retvisende og fyldestgørende. Den finansielle virksomhed skal
orientere om de risici, der er relevante for kunden.
…”

Af vejledning nr. 86 af 13. oktober 2009 om god skik for finansielle virksomhe-der
fremgår bl.a.:

”§ 3 stiller krav om, at den finansielle virksomhed skal handle redeligt og
loyalt overfor sine kunder. Bestemmelsen er et supplement til § 43 i lov
om finansiel virksomhed og pålægger bl.a. de finansielle virksom-heder at
tilrettelægge deres virksomhed således, at kunden gives mu-lighed for at
træffe sit valg på et velinformeret grundlag.



/

207

Reglen om god skik er begrundet i hensynene til forbrugerne, konkur-
renterne og andre erhvervsdrivende samt almene samfundsinteresser.
Reglen skal sikre, at kunder i finansielle virksomheder kan have tillid til
markedet og de finansielle virksomheder. God skik reglerne bidrager
således til et velfungerende finansielt marked. Der er tale om en retlig
standard, som skal fortolkes i overensstemmelse med de til enhver tid
gældende samfundsnormer.
…

Reglerne om god skik for finansielle virksomheder skal ofte vurderes i
forhold til andre regler uden for den finansielle lovgivning, som den fi-
nansielle virksomhed skal overholde. Såfremt en finansiel virksomhed
handler i strid med anden forbrugerbeskyttelseslovgivning, der ikke er
offentligretligt sanktioneret, kan Finanstilsynet gribe ind, fordi der kan
foreligge en overtrædelse af § 3.
…

§ 4 indeholder et forbud mod vildledning samt aggressiv og utilbørlig
markedsføring og gennemfører art. 6 og 7 i Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomhedernes urime-
lige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om
ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rå-
dets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets
og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004, (direktivet om urimelig han-
delspraksis). Bestemmelsen svarer i vidt omfang til markedsføringslo-
vens vildledningsforbud i § 3 og skal derfor fortolkes i overensstem-melse
med denne bestemmelse.

For at markedsføringen strider mod § 4 er det både efter § 4, stk. 1 og 2,
en betingelse, at markedsføringen skal være egnet til mærkbart at forvride
kundernes økonomiske adfærd på markedet. Markedsføringen skal således
have en kommerciel effekt i form af, at den retsstridige handling skal have
eller må kunne forventes at have en indvirkning på kundens økonomiske
dispositioner.

Ved vurderingen af hvorvidt et forhold er egnet til at vildlede kunden og
dermed påvirke deres økonomiske adfærd, vil der blive taget ud-
gangspunkt i, hvordan en gennemsnitskunde vil opfatte markedsførin-gen.
Dette begreb skal fortolkes i overensstemmelse med begrebet gen-
nemsnitsforbruger, således som dette begreb er fastlagt af EF-domstolens
praksis i relation til direktiv 84/450/EØF om vildledning. Her er
udgangspunktet en under hensyntagen til sociale, kulturelle og sproglige
forhold almindelig oplyst, rimeligt opmærksom og velunder-rettet
gennemsnitsforbruger.

Hvis en markedsføring er rettet mod en særlige gruppe, skal bedøm-
melsen efter § 4, stk. 1 og 2, foretages i forhold til et gennemsnitligt
medlem af denne gruppe i overensstemmelse med direktivets art. 5, stk. 2,
litra b. Hvis en finansiel virksomhed med rimelighed kan forven-tes at
forudse, at anvendelsen af en given praksis må formodes kun at forvride
den økonomiske adfærd hos en klart identificeret gruppe af forbrugere,
som er særligt sårbare på grund af deres mentale eller fysi-ske handicap,
alder eller godtroenhed, skal bedømmelsen foretages



/

208

med udgangspunkt i et gennemsnitligt medlem af denne gruppe, jf. di-
rektivets art. 5, stk. 3.

Vildledningen kan berøre et eller flere elementer i markedsføringen.

Vildledningen kan vedrøre et produkts eksistens eller art. Fx markeds-
føring som fejlagtigt angiver, at en finansiel virksomhed udbyder et be-
stemt produkt, uden at det er tilfældet.

Vildledningen eller de urigtige angivelser kan også gå på prisen eller den
måde, hvorpå prisen beregnes eller på en særlig prismæssig fordel. Der
kan være tale om vildledende eller urigtige udsagn om fx samlera-batter
og tilbud.

Der vil også være tale om en overtrædelse af bestemmelsen, såfremt en
finansiel virksomhed fremsætter vildledende eller urigtige angivelser om
et produkts væsentligste egenskaber.

Der vil også være tale om vildledning, såfremt de oplysninger, som gi-ves
i markedsføringen, er faktuelt korrekte, men de gives på en måde, som i
kraft af den generelle fremstillingsform, vildleder eller er egnet til at
vildlede. Som eksempel kan nævnes markedsføring, som umiddel-bart
giver den, som markedsføringen er rettet imod indtryk af, at der er særlige
fordele knyttet til et produkt, men hvor man ved en nøje gen-nemlæsning
af annoncen kan konstatere, at dette ikke er tilfældet. Til-svarende gør sig
gældende for markedsføring, hvor det i modstrid med sandheden gøres
gældende, at modtageren af markedsføringsmaterialet er særligt udvalgt
til at modtage et godt tilbud.

Markedsføringen kan i øvrigt være vildledende, hvis den finansielle
virksomhed undlader at give en række oplysninger eller præsenterer dem
på en uklar, uforståelig, dobbelttydig eller i øvrigt uhensigtsmæs-sig
måde. I vurderingen af, om der er tale om en væsentlig udeladelse, skal
der dog tages hensyn til den sammenhæng, hvori markedsføringen
forekommer, herunder alle forhold og begrænsninger, som er knyttet til
det anvendte kommunikationsmiddel. Samtidig vil der skulle tages hensyn
til eventuelle foranstaltninger, som den finansielle virksomhed har truffet
for at gøre oplysninger tilgængelige i andre former for mar-kedsføring.
Der kan dog være visse essentielle oplysninger, som det under alle
omstændigheder vil være vildledende at udelade selv ved reklamering i
medier med begrænsninger i tid og rum. Den endelige afgørelse af, om
der foreligger en overtrædelse vil, som hidtil, bero på en konkret
vurdering af den specifikke markedsføring.
…

§ 4, stk. 2, indeholder et forbud mod markedsføring, som i sit indhold, sin
form eller den anvendte fremgangsmåde er vildledende, aggressiv eller
udsætter kunderne for en utilbørlig påvirkning.
…

Forhold, som vurderes at være i strid med vildledningsforbuddet i § 4, vil
ligeledes være i strid med bestemmelsen i § 3 om, at finansielle virk-
somheder skal handle redeligt og loyalt over for sine kunder. § 3 kan



/

209

derfor anvendes som et supplement til § 4, således at forhold, der ligger
på grænsen af eller falder uden for § 4, vil kunne være i strid med § 3.
…

§§ 7-9 er en udmøntning af ”kend din kunde-princippet. Princippet er her
udstrakt til at gælde alle typer finansiel virksomhed, og det forud-sætter,
at den finansielle virksomhed foretager en undersøgelse af kun-dens
forhold forud for, at der ydes rådgivning, således at rådgivningen kan tage
udgangspunkt i kundens individuelle forhold. På forsikrings-området
betyder det fx, at der ved rådgivning om fastlæggelse af sum-men på en
indboforsikring skal tages udgangspunkt i kundens livssitu-ation, idet der
kan være stor forskel på dækningsbehovet for en stude-rende, der lige er
flyttet på kollegium, og et midaldrende ægtepar.
…

§ 7, stk. 1 indeholder en indledende afgrænsning af, hvad der forstås ved
rådgivning. Normalt vil forløbet af en rådgivning mellem rådgiver og
kunde indeholde følgende elementer:

1) kundens behov afdækkes
2) kunden får tilstrækkelig information om de for kunden relevante

produkter og ydelser, der kan dække kundens behov, herunder om
priser og øvrige vilkår

3) kunden modtager rådgiverens vejledninger og eventuelle anbefa-
linger

4) kunden træffer sin beslutning
5) der indgås evt. aftale mellem kunden og den finansielle virksom-hed
6) der sørges for fornøden skriftlig dokumentation af aftalen og even-

tuelle væsentlige forudsætninger herfor.

§ 7, stk. 2, fastslår, at rådgivning som beskrevet i § 7, stk. 1 først og
fremmest sker efter anmodning fra kunden. Rådgivningen vil typisk finde
sted ved samtaler enten ved personligt fremmøde eller via telefon, men
rådgivningen kan også foregå skriftligt, herunder via digital
kommunikation. Den finansielle virksomhed kan som alternativ til selv at
rådgive henvise kunden til anden rådgivning. Det er ikke tilstrække-ligt, at
virksomheden blot foreslår kunden at søge anden rådgivning.
Virksomheden bør tilkendegive overfor kunden, hvilken slags rådgiv-ning
der vil være relevant i den pågældende situation fx en investe-
ringsrådgiver eller en revisor.
…

Forsikrings- og pensionsordninger, der er etableret som led i et ansæt-
telsesforhold, et organisationsforhold eller forhold af lignende karakter,
har forskellige niveauer af valgfrihed og rådgivningsbehovet kan derfor
være forskelligt. I obligatoriske ordninger uden valgmuligheder er der
således ikke grund til at foretage en behovsafdækning, ligesom rådgiv-
ning om omvalg m.v. ikke er relevant. I ordninger uden valgmulighe-der
er der normalt alene behov for at oplyse den enkelte forsikrede om
muligheden for at indsætte en begunstiget og den information, der kan
være behov for i den forbindelse, kan gives i en standardiseret form.



/

210

I ordninger med valgmuligheder kan det afhængig af valgmuligheder-nes
omfang og nærmere indhold være relevant at inddrage flere af ele-
menterne i det »normale« rådgivningsforløb. I de ordninger, hvor ydel-
ses- eller investeringssammensætningen er fuldstændig valgfri, kan rå-
dgivningsforløbet have tilsvarende karakter som i individuelt etablere-de
forsikrings- og pensionsordninger. I alle situationer er det nødven-digt at
have for øje, at rådgivningen skal tilpasses den enkeltes behov i forhold til
at kunne træffe informerede valg og beslutning vedrørende ordningens
nærmere udformning.

§ 7, stk. 3, 1. og 2. pkt. er udtryk for, at rådgivningen skal opfylde den
professionelle standard, som gælder på det pågældende rådgivnings-
område.”

G. ANBRINGENDER

Sagsøgerne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres fæl-les
påstandsdokument af 8. april 2022. I påstandsdokumentet er der henvist til en
række afsnit/punkter i sagsøgernes opsamlende processkrift af 23. februar 2022.
Nedenfor gengives både de anbringender, der er anført i påstandsdoku-mentet, og
de afsnit i det opsamlende processkrift, som der er henvist til i på-
standsdokumentet. Af påstandsdokumentet fremgår bl.a.:

”3. Anbringender

Det gøres gældende, at aftalen om omvalg er ugyldig, subsidiært at AP
Pension er erstatnings- eller kompensationspligtig for de økonomiske
følger af omvalget, fordi sagsøgerne ikke forud for omvalget modtog
tilstrækkelige oplysninger om konsekvenserne heraf.

Til støtte herfor gøres det for overordnet gældende:

· at FSP Pensions levetidsforudsætninger allerede på omvalgstids-

punktet var utilstrækkelige, jf. det opsamlende processkrift pkt. 7.1.1
· at FSP Pension senest ved udgangen af juni 2011 vidste eller burde

vide, at selskabets levetidsforudsætninger var utilstrækkelige, jf. det
opsamlende processkrift pkt. 7.1.2, og

· at sagsøgerne ikke vidste, at de ved omvalget overtog den økonomi-ske
risiko forbundet med FSP Pensions levetidsforudsætninger.

Det gøres videre gældende,

· at FSP Pension senest ved udgangen af juni 2011 vidste, at Finanstil-

synet var særligt opmærksom på branchens levetidsforventninger, jf.

det opsamlende processkrift pkt. 4.3 og 7.1.2.3
· at levetidsforventningerne i det hele taget i denne periode var behæf-tet

med en betydelig usikkerhed, jf. det opsamlende processkrift pkt. 4.3,
og

· at sagsøgerne ikke havde noget indblik i begrebet »levetidsforudsæt-
ninger«, endsige viden om, hvordan disse generelt udviklede sig.



/

211

Det gøres gældende,

· at FSP Pension var forpligtet til at informere sagsøgerne om, at de

overtog risikoen for levetidsforbedringer samt at redegøre for sel-

skabets levetidsforventninger, Finanstilsynets divergerende levetids-

forventninger og den generelle udvikling på området
· at FSP Pension aldrig opfyldte denne informationspligt, og
· at sagsøgerne som følge heraf ikke vidste eller burde vide, at de ved

omvalget overtog risikoen for fremtidige ændringer i levetidsfor-
ventningerne.

Det gøres gældende,

· at FSP Pensions orienteringspligt i den konkrete sag var skærpet som

følge af selskabets direkte opfordring til at foretage omvalget, og
· at FSP Pensions ageren i øvrigt skal bedømmes i lyset af, at der var

tale om aftaler med forbrugere, som uanset deres arbejde i bankbran-
chen ikke havde særlig indsigt i pensionsselskabets produkter.

Det gøres endeligt gældende,

· at FSP Pensions tilsidesættelse af den FSP Pension påhvilende infor-

mationspligt på denne baggrund udgør en sådan mangel, at aftalen om

omvalg er ugyldig, subsidiært
· at FSP Pension har pådraget sig et erstatningsansvar for det tab,

sagsøgerne har lidt ved at handle i tillid til omvalgsmaterialet.”

I sagsøgernes fælles opsamlende processkrift af 23. februar 2022 er i de afsnit, der
ovenfor er henvist til, anført:

” 4.3 Finanstilsynets fælles benchmark for levetider og FSP Pensions
implementering heraf i 2011

I december 2010 lancerede Finanstilsynet en ny levetidsmodel ("bench-
mark for levetider"), som alle livforsikringsselskaber forpligtedes til at
iagttage …

Det fremgår af Finanstilsynets fremsendelsesbrev til bl.a. FSP Pension, at
årsagen til indførelsen af det nye benchmark var:

[En] erkendelse af, at firmapensionskasserne har været for små til
selv at kunne lave meningsfulde dødelighedsanalyser, der inkluderer
forventede fremtidige levetidsforbedringer […] Dette problem løses
nu med udmel-dingen af det af Finanstilsynet udarbejdede
benchmark. Der er derfor ikke længere belæg for, at
firmapensionskasserne ser bort fra forventede frem-tidige
levetidsforbedringer, når hensættelsesgrundlagets dødelighed fast-
sættes.



/

Finanstilsynet pålagde samtidig samtlige selskaber at udarbejde en re-
degørelse over, hvorvidt de af selskaberne på tidspunktet anvendte
modeller afveg fra det nye benchmark, som skulle indsendes til Finan-
stilsynet senest den 1. juli 2011 ...



/

212

Det bemærkes, som uddybet i det følgende afsnit, at FSP Pension var
opmærksom på pligten, idet FSP Pension blandt andet i december 2010
foretog en væsentlig justering af selskabets levetidsforudsætninger til brug
for hensættelser, og i årsrapporten for 2010 direkte omtalte Finan-
stilsynets benchmark og de forventede konsekvenser.

AP Pension opfordres … til at fremlægge den redegørelse, FSP Pension i
overensstemmelse med ovenstående påbud indsendte til Finanstilsy-net i
juli 2011.

Samtidig med udsendelse af det omtalte brev offentliggjorde Finanstil-
synet benchmark for den observerede nuværende dødelighed … og
benchmark for de forventede fremtidige levetidsforbedringer … samt en
beskrivelse af det nye benchmark for levetidsforudsætninger …

Det nye benchmark er omtalt i referatet fra FSP Pensions ordinære ge-
neralforsamling den 14. april 2011 (afsnit 4.4) …

Finanstilsynet fulgte den 25. marts 2011 og den 19. maj 2011 varslings-
brevet op med yderligere oplysninger om kravet til selskabernes stati-
stiske analyse.

Ved brevet af 25. marts 2011 … præciserede Finanstilsynet, hvilket da-
tamateriale, der ville være tilstrækkeligt for at analysere dødeligheden i
henhold til Finanstilsynets specifikke krav.

Og ved brevet af 19. maj 2011 … redegjorde Finanstilsynet for de tekni-
ske krav til den statistiske analyse og gentog indberetningsfristen den 1.
juli 2011.

Ved sidstnævnte brev blev det samtidig præciseret, at FSP Pension ved
indberetning af selskabets analyse den 1. juli 2011 skulle "redegøre for
konsekvenserne af en ændring af levetidsforudsætningerne" og "bereg-ne
livsforsikringshensættelserne med henholdsvis den nuværende an-meldte
dødelighed, med Finanstilsynets benchmark for den observere-de
nuværende dødelighed og benchmark for de forventede fremtidige
levetidsforbedringer".

Som det fremgår, modtog FSP Pension således før beslutningen om at
igangsætte omvalgskampagnen varsel om Finanstilsynets påtænkte
benchmark. FSP Pension modtog endvidere før iværksættelsen af
kampagnen i april 2011 Finanstilsynets præcisering af det nødvendige
datamateriale (og kunne antageligt fra denne dato begynde selskabets
beregninger). FSP Pension modtog endelig inden iværksættelsen af for-
trydelsesomvalget efter Finanstilsynets påbud af 18. maj 2011 Finanstil-
synets tekniske krav til den statistiske analyse (og havde således fra denne
dato det fuldstændige grundlag til brug for selskabets beregnin-ger).
…



/

213

Finanstilsynets brev af 21. december 2010 og de efterfølgende supple-
rende oplysninger fra Finanstilsynet gav i løbet af 2010 og 2011 anled-
ning til en række anmeldelser af tekniske ændringer fra FSP Pension.

Hovedparten af anmeldelserne er af pensionsteknisk karakter og inde-
holder (tillige) reguleringer uden betydning for retssagen. Anmeldel-serne
illustrerer imidlertid efter sagsøgernes opfattelse dels, at FSP Pen-sion i
omvalgsperioden var særligt opmærksom på netop levetider, dels, at FSP
Pension allerede tidligt havde et overblik over i hvert fald nogle af
konsekvenserne af det nye benchmark.

Der er derfor grund til kortfattet at omtale disse anmeldelser:

Umiddelbart efter modtagelsen af Finanstilsynets brev - den 21. decem-
ber 2010 - anmeldte FSP Pension en betydelig forhøjelse af selskabets
hensættelser, bl.a. som følge af ændrede dødelighedsforudsætninger …

Det fremgår af anmeldelsen, at FSP Pension med virkning fra den 31.
december 2010 ændrede dødelighedsforudsætningerne for markeds-
værdihensættelser, så der fremover regnedes med en aldersforskydning af
G82 svarende til 5 år … Denne ændring indebar, i samspil med en
ændring af risikotillægget, en regnskabsmæssig merhensættelse på 500
mio. kr.

Herudover anmeldte FSP Pension i løbet af 2011 - bl.a. på baggrund af
Finanstilsynets nye benchmark - en række ændringer til selskabets tek-
niske grundlag for garanterede produkter.

Således anmeldte FSP Pension den 31. marts 2011 med virkning fra den
1. april 2011 et nyt tegningsgrundlag, FSP2011U, der afveg fra tidligere
beregningsgrundlag ved at anvende en langt højere forventet levetid …

Den forventede levetid i FSP2011U var således sat til G82 med en alder-
sforskydning på 10 år, hvilket kan sammenlignes med det ovenfor an-førte
om, at FSP Pension i april 2011 på sagsøgernes garanterede pro-dukter
opererede med et hensættelsesgrundlag, der anvendte G82 med en
aldersforskydning på 5 år …

Som konsekvens af implementeringen af det nye benchmark anmeldte
FSP Pension den 21. december 2011 yderligere ændringer i det tekniske
grundlag med blandt andet forhøjede satser for levetider ved opgørelse af
hensættelser, idet FSP Pension fra denne dato anvendte Finanstilsy-nets
benchmarkede levetider …

Det kan i denne sammenhæng bemærkes, at også AP Pension - efter fu-
sionen og overtagelsen af de tilbageværende kunder med garanterede
produkter - ved opgørelsen af livsforsikringshensættelser anvendte Fi-
nanstilsynets benchmark …

Det ændrede hensættelsesgrundlag blev således vedtaget af FSP Pen-sion
ca. 6 måneder efter det i sagen omtvistede omvalg.



/

214

FSP Pension styrkede samtidig hensættelserne med samlet 50 mio. kr.,
hvilket FSP Pension under skriftvekslingen har forsøgt udlagt som do-
kumentation for, at forskellen på FSP Pensions grundlag for hensættel-ser
og Finanstilsynets benchmarkede levetider kun havde begrænset nominel
betydning.

Det bemærkes derfor i denne sammenhæng, at styrkelserne i hensættel-ser
i december 2011, som anført, skete efter omvalget og derfor vedrørte en
markant lavere population (på dette tidspunkt var det under ¼ af FSP
Pensions bestand, der havde et garanteret produkt).

Hertil kommer, som redegjort for i skønsrapport af 4. februar 2022, at
Finanstilsynets rentekurve til opgørelse af hensættelser i samme perio-de
blev ændret, hvilket isoleret set førte til lavere hensættelser (spørgs-mål
1B). Merhensættelserne på 50 mio. kr. på ca. ¼ af populationen ud-gør
således en nettoforøgelse, hvor bruttobidraget fra ændrede leveti-der har
været væsentligt større.

Der kan i den sammenhæng endvidere henvises til, at FSP Pensions
ændring af grundlaget for hensættelser i december 2010 (der blandt an-det
indebar, at levetidsforudsætningerne blev fastsat til G82 forskudt med 5
år), førte til hensættelser for mere end en halv milliard kr.
…

De ovenfor beskrevne breve fra Finanstilsynet og tekniske anmeldelser fra
FSP Pension kan helt kort i forhold til kronologien i omvalget be-skrevet
straks nedenfor sammenfattes således:

Den første fase af omvalget foregik

· Efter Finanstilsynet havde varslet indførelse af fælles benchmark og

fastsat frister for selskabernes implementering
· Efter Finanstilsynet havde offentliggjort sit benchmark for 2009
· Imens FSP Pension anmeldte nyt teknisk grundlag, FSP2011U, med

væsentligt forøgede forventede levetider

Den anden fase af omvalget (fortrydelsesret i henhold til Finanstilsynets
påbud om yderligere oplysninger), blev gennemført
· Efter FSP Pension havde anmeldt nyt teknisk grundlag, FSP2011U
· Imens FSP Pension gennemførte selskabets statistiske analyser af Fi-

nanstilsynets benchmarks

Og afsluttet dagen før fristen for FSP Pensions indsendelse af selskabets
statistiske analyse med samtidig "redegøre for konsekvenserne af en
ændring af levetidsforudsætningerne" og beregning af "livsforsikrings-
hensættelserne med henholdsvis den nuværende anmeldte dødelighed,
med Finanstilsynets benchmark for den observerede nuværende døde-
lighed og benchmark for de forventede fremtidige levetidsforbedrin-ger".
…

7.1 Anbringender vedrørende de faktiske forhold



/

215

7.1.1 FSP Pensions levetidsforudsætninger var utilstrækkelige

Det gøres gældende, at FSP Pensions levetidsforudsætninger både for det
garanterede produkt og for de tilhørende hensættelser på omvalgs-
tidspunktet var utilstrækkelige.

Det er sagsøgernes opfattelse, at AP Pension også selv har anerkendt
dette. Der henvises i den forbindelse til brev af brev af 22. februar 2013
sendt til pensionister fra det tidligere FSP Pension …, hvori AP Pension
blandt andet redegjorde for, at de faldende prognoser for pensionsud-
betalinger skyldtes, at FSP Pension tidligere havde anvendt en forventet
restlevetid som afveg med op til 8,5 år fra det realistiske.

Konklusionen har herudover støtte i sagens øvrige bilag og i den af ak-
tuar Skønsmand afgivne erklæring.

Spørgsmålet er således bl.a. vurderet af Finanstilsynet, der på dette punkt
er den kompetente tilsynsmyndighed, i forbindelse med tilsynets afgørelse
af 2. april 2014.

Det fremgår af denne afgørelse, at Finanstilsynet vurderede, at det på
omvalgstidspunktet var forudsigeligt, at de omvalgte kunder efterføl-
gende skulle betale for et levetidsrisikounderskud …, og at "det teg-
ningsgrundlag, medlemmerne kunne vælge om til, på omvalgstids-punktet
var ubetryggende".

Finanstilsynets vurdering er på dette punkt tiltrådt af samtlige med-
lemmer ved Ankenævnet for Forsikring, jf. nævnets afgørelse af 16. sep-
tember 2015 …

Finanstilsynets vurdering af, at merhensættelserne også på omvalgs-
tidspunktet var utilstrækkelige, er i denne afgørelse endvidere tillagt
betydning ved Ankenævnet for Forsikrings mindretals vurdering af, at
sagsøgerne var berettigede til at kræve sig tilbageført til deres tidligere
produkt.

Det gøres gældende, at retten i hvert fald som udgangspunkt kan lægge
Finanstilsynet og Ankenævnet for Forsikrings faglige vurderinger af dette
spørgsmål til grund.

Vurderingerne er i nærværende retssag bekræftet af skønsmandens be-
svarelse af spørgsmål 1, der tillige indeholder en række levetidsskemaer
til bestyrkelse af konklusionen.

Endelig understøttes Finanstilsynets, Ankenævnet for Forsikrings og
skønsmandens vurderinger af det efterfølgende forløb, hvor FSP Pen-sion
allerede ved årsskiftet 2011/2012 foretog en nedskrivning på (yder-ligere)
50 millioner kr. for den tilbageværende bestand med garanterede
produkter.



/

216

7.1.2 FSP Pension vidste senest i juni 2011, at der var forbundet en
reel og væsentlig økonomisk risiko med selskabets levetidsfor-
udsætninger

7.1.2.1 Indledende bemærkninger

Det gøres gældende, at FSP Pension senest i løbet af juni 2011, og såle-
des inden udløbet af fortrydelsesfristen i henhold til det af FSP Pension
udsendte supplerende materiale, vidste, eller burde vide, at de af sel-
skabet anvendte levetidsforudsætninger var utilstrækkelige.

Det gøres i tilknytning hertil gældende, at FSP Pension senest i løbet af
juni 2011 vidste eller burde vide, at sagsøgerne ved omvalget overtog en
ikke-afdækket levetidsrisiko, eller dog vidste eller burde vide, at der var
en nærliggende risiko for, at sagsøgernes pensioner inden for en kortere
periode ville blive reguleret som følge af ændrede levetider.

Selvom det efter sagsøgernes opfattelse kan lægges til grund, at FSP
Pension havde eller burde have haft viden om, at selskabets levetids-
forudsætninger faktisk var utilstrækkelige, er det i forhold til nærvæ-rende
sag om omvalgets gyldighed alene sidstnævnte spørgsmål, der er
afgørende: At FSP Pension senest i juni 2011 vidste eller burde vide, at
den levetidsrisiko, som sagsøgerne overtog, med stor sandsynlighed ville
manifestere sig.

Det er således efter sagsøgernes opfattelse principielt uden betydning for
FSP Pensions oplysningspligt, om FSP Pension

1. Kunne identificere en væsentlig og nærliggende risiko for tab på en
risiko, som ved omvalget overgik til kunderne (laveste grad af viden)

2. Kunne identificere et allerede indtrådt tab, som efter risikoens over-
gang skulle dækkes af kunderne (mellemste grad af viden)

3. Kunne identificere og opgøre værdien af et allerede indtrådt tab, som
efter risikoens overgang skulle dækkes af kunderne (højeste grad af
viden)

I alle tilfælde havde FSP Pension som professionelt forsikringsselskab i
forbindelse med indgåelsen af en forbrugeraftale om omvalg pligt til at
oplyse om risikoen i lighed med de øvrige risici omtalt i materialet.

Denne nuance har væsentlig betydning, fordi det fra FSP Pension er gjort
gældende både for Ankenævnet for Forsikring og under nærvæ-rende
retssag, at selskabet ikke før den 1. juli 2011, hvor FSP Pension
indleverede selskabets statistiske beregninger over Finanstilsynets ben-
chmark, havde mulighed for at indse, at selskabets kunder efter indfø-
relsen af dette benchmark ville få nedreguleret deres pensionstilsagn.

Det bemærkes i øvrigt, at FSP Pensions synspunkt under alle omstæn-
digheder forekommer noget anstrengt, idet synspunktet forudsætter, at det
først var på fristdagen for indlevering af statistiske beregninger til
Finanstilsynet, at FSP Pension fik klarhed over de økonomiske konse-
kvenser af det benchmark, Finanstilsynet havde varslet og udmeldt me-re
end et halvt år tidligere.



/

217

7.1.2.2 FSP Pensions egen kommunikation illustrerer et klart fokus på
betydningen af ændrede levetidsforudsætninger

Det gøres gældende, at FSP Pensions viden om, at selskabets levetids-
forudsætninger allerede på omvalgstidspunktet var utilstrækkelige og/eller
at der dog i en nær fremtid kunne forventes yderligere "tab" på
levetidsforudsætningerne er veldokumenteret i sagens bilag.

De nævnte bilag illustrerer samtidig, at FSP Pension forud for og i for-
bindelse med omvalget var særskilt opmærksom på betydningen af le-
vetidsforudsætningerne for de omvalgte pensionsprodukter. Også af denne
grund havde FSP Pension anledning og dermed pligt til at give særskilt
information herom til sagsøgerne.

I kronologisk rækkefølge kan fremhæves følgende centrale bilag:

Det fremgår af FSP Pensions årsrapport for 2010 …, at FSP Pension, på
baggrund af en analyse foretaget i 2010, havde konstateret, at levealde-ren
var steget i forhold til beregningsgrundlaget. FSP Pension styrkede som
følge heraf de markedsmæssige hensættelser med 322 mio. kr. ved
årsskiftet alene til dækning af stigende levetider.

Det fremgår af samme rapport, s. 25, at FSP Pension i april 2011 havde
følgende forventning til den nære fremtid:

I slutningen af 2010 udsendte Finanstilsynet nye retningslinjer for,
hvordan problematikken omkring stigende levealdre skal håndteres i
de enkelte pensionsselskaber. Retningslinjerne træder i kraft i 2011
og giver større ensartethed i branchen på dette område. FSP følger
den forventede stigende levealder tæt i de kommende år.
Forventningen er, at Finanstil-synets nye benchmark for levetider
vil medføre yderligere forøgelser af de markedsmæssige
hensættelser, og at FSP vil kunne opfylde disse krav".

Det fremgår dernæst af FSP Pensions nyhedsbrev fra januar 2011 …, at
øgede levetider "presser pensionskasserne". Materialet, der blev ud-sendt
til de enkelte kunder, indeholder ingen oplysninger om konse-kvenserne
af stigende levetider for de fremtidige pensionsudbetalinger, men brevet
illustrerer FSP Pensions interne fokus på netop levetidsfor-udsætningerne.

Samme fokus fremgår af det i 2011 udsendte omvalgsmateriale - igen
uden en nærmere beskrivelse af, at risikoen ved omvalget overgik til
kunderne.

Det fremgår videre af FSP Pensions anmeldelse af ændringer til det
tekniske grundlag med virkning for nytegninger efter den 1. maj 2011, at
FSP Pension fra denne dato anvendte et tegningsgrundlag med en
væsentlig forhøjet levetidsforventning …

Det bemærkes i relation til det i april 2011 anmeldte grundlag
(FSP2011U), at FSP Pension ved anmeldelsen - i overensstemmelse med
de gældende regler - foretog et forsigtigt og konservativt skøn. Det er



/

218

imidlertid illustrativt, at FSP Pension samtidig med omvalgskampag-nen
foretog så væsentlige ændringer i det tekniske grundlag, idet an-meldelsen
viser et fokus på og derfor viden om betydningen af levetids-
forudsætningerne.

Det kan på baggrund af ovenstående sammenfattende lægges til grund, at
FSP Pension i foråret 2011 i hvert fald havde internt fokus på betyd-
ningen af levetider; og at FSP Pension var opmærksomme på, at leveti-
derne generelt var under udvikling, og at Finanstilsynet konkret havde sat
fokus på levetiderne.

Denne viden kunne og burde FSP Pension have kommunikeret til
sagsøgerne.

7.1.2.3 FSP Pension havde de nødvendige oplysninger til rådighed

Foruden de af FSP Pension udsendte årsrapporter, breve m.v. styrkes
konklusionen - at FSP Pension vidste eller burde vide, at kundernes
overtagelse af levetidsrisikoen var forbundet med en væsentlig og nær-
liggende reel risiko - af de oplysninger, som var til rådighed for FSP
Pension.

For det første udsendte Finanstilsynet allerede i december 2010 et ben-
chmark for 2009. Selvom FSP Pension på dette tidspunkt muligvis ikke
kunne foretage præcise statistiske beregninger, havde selskabet dog ved
modtagelsen af benchmarket indsigt i Finanstilsynets grundlæg-gende
vurdering af de forventede levetider.

Det bemærkes i denne sammenhæng, at skønsmanden ved besvarelsen af
spørgsmål 1 netop har været i stand til at opgøre den forventede le-vetid
alene i henhold til BM2009 (altså uden korrektion for særlige for-hold
vedrørende FSP Pension-bestanden) som et bud på en "realistisk levetid".
Samme øvelse kunne FSP Pension have foretaget allerede i de-cember
2010.

Det kan i denne sammenhæng tillige fremhæves, at der for FSP Pen-sions
kunder var et generelt kendetegn, at de lever længere end den
gennemsnitlige dansker. Dette mere generelle forhold, som kan henfø-res
til den omstændighed, at FSP Pensions kundegruppe udgjordes af en
afgrænset faggruppe, havde FSP Pension utvivlsomt kendskab til også i
2010. Selskabet vidste eller burde derfor også i 2010 vide, at de
forventede levetider for FSP Pension-kunder ikke kunne være lavere end
Finanstilsynets benchmark.

Det fremgår da også af referatet for FSP Pensions ordinære generalfor-
samling af 14. april 2011 … og den på generalforsamlingen godkendte
årsrapport …, at selskabet allerede på dette tidspunkt på baggrund af
netop Finanstilsynets nye benchmark vurderede, at der ved indførelsen
heraf formentlig skulle afsættes yderligere reserver.

For det andet sendte Finanstilsynet den 25. marts 2011 et opfølgende
brev, hvor Finanstilsynet blandt andet præciserede, hvilket datamateri-



/

219

ale, der ville være tilstrækkeligt som grundlag for selskabernes statisti-ske
analyse.

Fra denne dato kunne FSP Pension altså, med forbehold for kendskab til
de specifikke krav fra Finanstilsynet, begynde at foretage statistiske
beregninger.

Det bemærkes i denne sammenhæng, at Finanstilsynet blandt andet
stillede krav om et tilstrækkeligt datagrundlag, før tilsynet ville accep-tere
afvigelser fra tilsynets benchmark.

FSP Pension havde ikke et kundegrundlag, som muliggjorde statistisk
beregnede fravigelser af benchmark, og FSP Pension vidste eller burde
derfor allerede af den grund vide, at selskabet ville skulle anvende Fi-
nanstilsynets benchmark i forbindelse med blandt andet hensættelser. Det
fremgår da også af FSP Pensions anmeldelse af 21. december 2011 til
Finanstilsynet, at FSP Pension fra det førstkommende regnskabsår netop
anvendte benchmarket …

For det tredje sendte Finanstilsynet den 19. maj 2011 … et brev med re-
degørelse for de tekniske krav til den statistiske analyse.

Fra modtagelsen af dette brev havde FSP Pension alle de nødvendige
oplysninger for at foretage de beregninger, der skulle indsendes til Fi-
nanstilsynet senest den 1. juli 2011.

Det bestrides som stærkt usandsynligt, at FSP Pension til og med den 30.
juni 2011 var fuldstændig uden kendskab til udfaldet af disse bereg-
ninger, ligesom det bestrides, at den efterfølgende implementering ale-ne
førte til "minimale" ændringer.

Under alle omstændigheder burde FSP Pension senest kort efter den 19.
maj 2011 have haft detaljeret kendskab til konsekvenserne af Finanstil-
synets nye benchmark - der som anført flere gange blandt andet førte til
yderligere hensættelser samme år.

Det bemærkes ex tuto, at FSP Pension, hvis selskabet reelt først fik klar-
hed over detaljerne den 1. juli 2011, kunne og burde have fastsat svar-
fristen til et senere tidspunkt end den 30. juni 2011 - og i det hele taget
kunne og burde FSP Pension, der allerede inden igangsættelsen af om-
valgskampagnen var varslet om implementeringen af Finanstilsynets nye
benchmark - have udskudt omvalget til efteråret 2011, hvor FSP Pension
kunne have givet opdaterede og retvisende oplysninger om benchmarkets
betydning for den enkelte kundes pensionsforhold.

7.1.2.4 Ankenævnet for Forsikrings afgørelse af 16. september 2015

Det gøres af de ovenstående grunde sammenfattende gældende, at An-
kenævnet for Forsikrings bevisvurdering af FSP Pensions viden og/eller
burde viden i nævnets afgørelse af 16. september 2015 … kan lægges til
grund under nærværende retssag.

Det fremgår således af afgørelsen, at:



/

220

[nævnet har] lagt vægt på, at selskabet allerede primo 2011 burde
have været bekendt med, at de levetidsforudsætninger, som selskabet
hidtil havde anvendt, med stor sandsynlighed ikke kunne anvendes
på sigt, og at det kunne have negative økonomiske konsekvenser for
klagerne.

Vurderingen er, som det fremgår af de følgende sider i afgørelsen, støt-tet
på en del af de ovenfor nævnte bilag, som også var tilgængelige for
ankenævnets behandling af sagen.
…”

I sagsøgernes påstandsdokument er i pkt. 3 videre anført:

”For så vidt angår de under sagen påberåbte ugyldighedsgrunde og an-
svarsgrundlag samt de økonomiske konsekvenser, kan sagsøgernes
synspunkter sammenfattes i følgende:

3.1 Aftalen er ugyldig

Det gøres gældende, at sagsøgernes aftale om omvalg til en pension i
markedsrente er ugyldig i medfør af almindelige aftaleretlige princip-per
og hver af de nedenfor påberåbte specielle ugyldighedsregler, jf. det
opsamlende processkrift afsnit 7.2.1.”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 7.2.1 anført:

” 7.2.1 Indledende bemærkninger

Som anført flere steder ovenfor gøres det helt overordnet gældende, at
aftalen om omvalg fra et gennemsnitsrenteprodukt med ydelsesgaranti til
et markedsrenteprodukt er ugyldigt.

Sagsøgerne, der som forbrugere indgik aftale om ændring af et teknisk
komplekst produkt af væsentlig økonomisk betydning, fik ikke i for-
bindelse med omvalget oplysninger om en helt afgørende risiko for-
bundet med valget: at de overtog risikoen for forlængede levetider.

Det gøres i denne sammenhæng gældende, at FSP Pension som den
professionelle part var forpligtet både efter lov om finansiel virksom-hed,
aftaleloven og almindelige aftaleretlige principper, herunder om parternes
loyale oplysningspligt, i forbindelse med omvalget til at give sagsøgerne
dækkende og retvisende informationer om levetidsrisikoen.

Denne pligt er i princippet uafhængig af FSP Pensions viden eller burde
viden, da selskabet som den professionelle aftalepart var underlagt en
objektiv forpligtelse til at sikre sagsøgerne et tilstrækkeligt oplysnings-
grundlag.

Det er i denne sammenhæng en skærpende omstændighed, at FSP Pen-
sion på omvalgstidspunktet notorisk var opmærksom på betydningen af, at
de almindelige levetidsforventninger i branchen udviklede sig, il-



/

221

lustreret blandt andet ved selskabets hensættelser i december 2010 og
oprettelse af nyt teknisk grundlag i april 2011.

Denne opmærksomhed på, og dermed kendskab til, levetidernes alme-ne
betydning for sagsøgernes pensionsprodukter indebar i sig selv en pligt til
i omvalgsmaterialet at oplyse om levetidsrisikoen. Også denne
oplysningspligt er for så vidt uafhængig af, om FSP Pension på tids-
punktet faktisk havde eller burde have skønnet over den økonomiske
værdi af risikoen; det for oplysningspligten afgørende forhold var, at FSP
Pension selv var opmærksom på betydningen af netop disse forud-
sætninger, og at FSP Pension vidste, at eventuelle ændringer i forud-
sætningerne efter omvalget ville belaste sagsøgernes privatøkonomi.

Det er herudover en yderligere skærpende omstændighed, at FSP Pen-sion
inden eller dog senest under omvalgsforløbet vidste eller burde vide, at de
af selskabet anvendte levetidsforudsætninger var utilstræk-kelige, og
væsentligere, at FSP Pension vidste eller burde vide, at Finan-stilsynets
nye benchmark inden for en kortere tidshorisont ville føre til yderligere
hensættelser på de garanterede produkter (hvis kunderne var forblevet på
dette grundlag) hhv. betydelige reduktioner i de enkel-te pensionskunders
månedlige udbetalinger.

Det var FSP Pensions egen tommelfingerregel, at en forlængelse af den
forventede levetid med blot et enkelt år ville medføre en reduktion af de
månedlige ydelser med ca. 5 %, og selskabet kan derfor ikke have været
uvidende om, at Finanstilsynets fokus på levetidsforudsætnin-gerne kunne
føre til betydelige nedsættelser for de enkelte kunder.

Det gøres for samtlige sagsøgerne gældende, at de ikke vidste og ej hel-ler
burde vide, at de ved omvalget overtog risikoen for, at FSP Pensions
levetidsforudsætninger viste sig utilstrækkelige og/eller for, at levetids-
forudsætningerne efter omvalget måtte forventes at stige i det omfang, det
er sket. Så meget desto mindre havde sagsøgerne kendskab til, at de af
FSP Pension anvendte forudsætninger faktisk var utilstrækkelige al-lerede
på omvalgstidspunktet, og at de ved omvalget derfor de facto overtog et
latent tab.

Den omstændighed, at sagsøgerne i forskellige perioder og stillinger har
haft arbejde i bankverdenen, indebærer ikke i sig selv et kendskab til de
mere tekniske aspekter af hverken den oprindelige (garanterede)
pensionsordning eller den nye pensionsordning.

Med FSP Pensions egne ord fra omvalgskampagnen i 2011 var særligt det
garanterede produkt "svært at forstå" …

Det kan i denne sammenhæng ikke bebrejdes sagsøgerne, at de i over-
ensstemmelse med formuleringerne i omvalgskampagnen og den al-
mindelige forståelse af, hvilke risici et markedsrenteprodukt indebærer,
havde den forståelse af omvalget, at det eneste, der ændrede sig, var, at de
gav afkald på et garanteret afkast til fordel for et afkast, der alene var
bestemt af markedsudviklingen for deres investeringer.



/

222

Sagsøgerne kendte og forstod denne risiko, men de gik samtidig rime-
ligvis ud fra, at når der ikke var omtalt andre risici i omvalgsmaterialet, så
var det også udtryk for, at omvalget ikke kostede dem andet end de-res
gennemsnitsrente.

Det gøres gældende, at de ovenstående forhold tilsammen fører til den
konklusion, at sagsøgerne ikke er bundet af aftalen om omvalg.

Denne konklusion kan efter sagsøgernes opfattelse både begrundes med
henvisning til aftalelovens §§ 33 og 36 (eventuelt kombineret med de
sektorspecifikke god skik-regler i lov om finansiel virksomhed), aftale-
lovens § 38 c om forbrugeraftaler, og/eller den almindelige forudsæt-
ningslære.

Selvom der naturligvis er juridiske forskelle på de nævnte regler, kan de
således alle rumme det faktiske hændelsesforløb i denne sag, og praksis
fra Højesteret i sammenlignelige sager viser da også, at hjemlen til
ugyldighed jævnligt findes ved en henvisning til en kombination af disse
regler.

I praksis fra Ankenævn for Forsikring er det navnlig forudsætningslæ-ren,
der historisk har dannet grundlag for forsikringskunders mulighed for at
træde tilbage fra aftaler om ændring af pension, jf. således blandt andre
Ankenævnets afgørelser af 7. april 2014 i sag nr. 84.500, 30. au-gust 2017
i sag nr. 89.878 (mindretallet) og afgørelse af 30. november 2016 i sag nr.
89.114 (vedrørende det i denne sag omhandlede omvalg).

I retspraksis har det omvendt almindeligvis været de almindelige regler i
aftaleloven, der er citeret, jf. eksempelvis U 2018.49 H, hvor Højesteret
bedømte spørgsmål om en andelsboligforenings ret til at træde tilbage fra
en renteswap-aftale i henhold til disse bestemmelser samt efter den
almindelige erstatningsret.

Sagsøgerne påberåber sig i denne sag på baggrund af de ovenstående
fælles synspunkter hver af de her nævnte retsregler eller en kombina-tion
heraf, hvilket giver anledning til følgende kortfattede supplerende
bemærkninger om sagens subsumption af hver af bestemmelserne.
…”

I sagsøgernes påstandsdokument er i pkt. 3.1 om aftalens ugyldighed videre gjort
gældende:

”Aftalen blev indgået mellem FSP Pension, et professionelt pensionssel-
skab, og sagsøgerne i deres egenskab af forbrugere. Aftalens genstand var
et komplekst pensionsprodukt, både i relation til sagsøgernes tidli-gere
pension med gennemsnitsrente og det ved omvalget valgte pro-dukt på
markedsrente.

Med FSP Pensions egne ord fra omvalgskampagnen i 2011 var særligt det
garanterede produkt "svært at forstå"...



/

223

I særdeleshed var det for sagsøgerne vanskeligt at gennemskue forskel-
lene på risici i hvert af de to produkter, og sagsøgerne traf derfor deres
beslutning om omvalg ud fra den grundlæggende forudsætning, at alle
væsentlige ændringer var særskilt beskrevet i omvalgsmaterialet.

Det bemærkes i denne sammenhæng, at det for vurderingen af omval-gets
gyldighed har betydning, om sagsøger både forstod, hvad de valgte fra
og hvad de valgte til. Spørgsmålet er ikke alene, om sagsøgerne for-stod
eller burde forstå, hvad et markedsrenteprodukt indebærer, men om de
forstod eller bude forstå, hvad forskellen på et markedsrente-produkt og
deres tidligere produkt med garanteret ydelse var.

Det forhold, at sagsøgerne ved omvalget "overtog" risikoen for forlæn-
gede levetider, var imidlertid ikke beskrevet, og det stod derfor ikke på
omvalgstidspunktet klart for sagsøgerne, at deres fremtidige pensions-
udbetaling ville blive påvirket af stigende levetider.

For alle sagsøgerne fremstod valget derfor grundlæggende som et valg
mellem deres kendte grundlagsrente eller et mere usikkert afkast på
markedet.

FSP Pension bærer både efter aftalelovens § 33, aftalelovens § 36, jf. § 38
c og læren om urigtige og bristende forudsætninger i risikoen for, at denne
forståelse ikke var retvisende, og at sagsøgerne derfor ved om-valget
overtog en risiko, som de hverken havde forstået eller observe-ret, og som
de ikke ville have accepteret, hvis den i omvalgsmaterialet var blevet
præsenteret på en dækkende og loyal måde.

3.1.1 Aftalelovens § 33

Det gøres gældende, at AP Pensions fastholdelse af omvalget strider mod
almindelig hæderlighed, jf. aftalelovens § 33.

Omvalgsbeslutningen blev af sagsøgerne truffet på et ufuldstændigt
grundlag, idet sagsøgerne ved valget var uvidende om en helt central
risiko (forlænget levetid).

Der er tale om en risiko, som det daværende FSP Pension var eller bur-de
være bekendt med. Uanset om selskabet på tidspunktet kunne be-
løbssætte risikoen, er det således klart, at FSP Pension i foråret 2011
vidste, at der fra Finanstilsynet var fokus på branchens levetidsforvent-
ninger; at der i Finanstilsynet var en opfattelse af, at levetiderne ikke blot
skulle afspejle den statistiske dødelighed men også de historiske og
forventede levetidsforbedringer; og at den danske befolkning levede (og
lever) længere og længere.

Der er tale om en betydelig vidensasymmetri, som FSP Pension havde
både mulighed for og pligt til at afhjælpe gennem det af selskabet ud-
arbejdede omvalgsmateriale. Denne pligt forsømte FSP Pension.

Det gøres gældende, at FSP Pensions kampagne i forbindelse med om-
valget var i strid med god skik for pensionsselskaber; den almindelige



/

224

obligationsretlige loyalitetspligt; og den almindelige oplysningspligt i
forbrugerforhold.

I de 9 prøvesager er konsekvensen af omvalget, at sagsøgernes pension-
stilsagn ad flere omgange er blevet nedsat med i alt op mod 25 til 30 %,
og at sagsøgernes pensionsordninger den 1. januar 2021 havde en vær-di,
der i gennemsnit lå 50 % under værdien af deres pensionsordninger, hvis
det ikke havde været for omvalget.

Sagsøgerne har således pr. denne dato reelt mistet halvdelen af deres
fremtidige forsørgelsesgrundlag, hvortil skal lægges de betydelige tab,
sagsøgerne allerede har realiseret.

Selv ifølge AP Pensions beregninger under sagen lider hver af sagsø-
gerne et årligt tab på 20.000 til 100.000 kr. og kan forvente et samlet
fremtidigt tab på mellem 400.000 og 1.400.000 kr. ...
…

Det bemærkes om disse beregninger, at der med opgørelsesmetoden ik-
ke er taget højde for, at sagsøgernes tab er stigende i takt med levetider-
ne. Den "fejl" AP Pension i forbindelse med selskabets sidste proces-skrift
opdagede i de oprindelige beregninger …, blev således påpeget
udenretligt af sagsøgerne på følgende baggrund:

Som følge af AP Pensions oplysning om, at selskabet til brug for skøn-
serklæringen havde fremsendt forkerte oplysninger til skønsmanden,
sammenholdt sagsøgerne de oplysninger, der var til rådighed for
sagsøgerne (deres pensionsprognoser på AP Pensions hjemmeside) med
AP Pensions beregninger til skønsmanden.

Sagsøgerne kunne på denne baggrund konstatere, at AP Pensions op-
gørelse af den "nuværende ydelse" til brug for de supplerende spørgs-mål
var højere end den årlige ydelse, der fremgik af sagsøgernes pen-
sionsprognoser. Også den senere opgørelse var således forkert.

Forklaringen herpå viste sig at være, at AP Pension ikke havde optalt de
faktiske udbetalinger fra 2021, men havde beregnet denne med ud-
gangspunkt i tallene ved årsskiftet 2020/2021 ("fordi det var denne dato
som advokaten og Skønsmand havde taget udgangspunkt i"). Her-ved
afspejlede opgørelsen for 2021 ikke den nedsættelse, alle sagsøger-ne blev
mødt med i april 2021.

Som led i afdækningen af denne foretog AP Pension en beregning af det
af selskabet identificerede "tab" for prøvesag nr. 1 både pr. den 1. januar
2021 og den 1. januar 2022. De to beregninger er illustrative for mang-
lerne ved AP Pensions fremgangsmåde:



/

225

Ved læsning af de to tabeller må det erindres, at sagsøgeren i prøvesag nr.
1 jo i løbet af 2021 efter AP Pensions opgørelse mistede kr. 89.218
(forskellen på den garanterede ydelse og den nuværende ydelse i 2021).

Man skulle så forvente, at det fremtidige tab pr. 1. januar 2022 alt andet
lige ville være mindre. En del af tabet var jo i mellemtiden lidt.

Alligevel er udsigten til fremtidige tab den 1. januar 2022 kr. 41.640,00
større end forventningen den 1. januar 2021 (nu indtræder tabet blot over
en kortere årrække og således med et større årligt beløb).

Alene i denne etårige periode er sagsøgerens tab beregnet efter AP Pen-
sions model altså øget med kr. 130.858,00.

Denne løbende forøgelse af sagsøgernes tab i takt med de fortsat stigen-de
levetider er indregnet i skønsmandens opgørelse af værdien af sagsø-
gernes pension hhv. med og uden garantier - og netop denne mekanik er
illustrativ for, hvorfor skønsmandens beregninger langt bedre afspej-ler
sagsøgernes virkelige tab end AP Pensions regnestykke.
…

Det gøres med ovenstående bemærkninger til de økonomiske konse-
kvenser sammenfattende gældende, at FSP Pension i forbindelse med
omvalget skabte en betydende vildfarelse eller dog udnyttede en af sel-
skabet kendt og erkendt væsentlig informationsasymmetri mellem sel-
skabet og sagsøgerne til at formå sagsøgerne til at vælge et produkt,
hvor de overtog den betydelige risiko både vedrørende rigtigheden af
FSP Pensions daværende levetider og vedrørende alle fremtidige leve-
tidsforbedringer.



/

226

FSP Pension kunne som følge heraf reducere selskabets hensættelser be-
tydeligt og har ikke, i takt med de efterfølgende levetidsforbedringer,
været forpligtet til at foretage yderligere hensættelser.

Sagsøgerne har derimod som følge af omvalget alle oplevet, at deres
pensionstilsagn, og dermed grundlaget for deres privatøkonomi som
pensionister, er blevet gradvist beskåret med op til 30 %, og de kan alle se
frem til, at de i resten af deres pensionisttilværelse skal leve med et
tilsvarende eller større hul i privatøkonomien.

Det ville under disse omstændigheder være stridende mod almindelig
hæderlighed at lade AP Pension håndhæve omvalget, og sagsøgerne er
derfor berettiget til at ophæve omvalget som ugyldigt, jf. aftalelovens §
33.

3.1.2 Aftalelovens § 36

Det gøres gældende, at det vil være i strid med rimelighed og alminde-lig
redelig handlemåde, at gøre omvalget gældende mod sagsøgerne, jf.
aftalelovens § 36, jf. § 38 c.

Det bemærkes vedrørende anvendelsen af § 38 c, stk. 2, at sagsøgerne er
forbrugere, jf. processkrift 2 af 31. marts 2022, pkt. 4.1. Konsekvensen
heraf er, at der ved vurderingen af omvalgets gyldighed ikke kan tages
højde for, om sagsøgerne som følge af aftalens tilsidesættelse opnår en
berigelse, jf. ordene "… til skade for forbrugeren med den virkning, at
aftalen ikke kan tilsidesættes eller ændres".
…”

I sagsøgernes ovenfor nævnte processkrift af 31. marts 2022 er i pkt. 4.1
anført:

” 4.1 Omvalgets gyldighed - forbrugerbegrebet

Sagsøgerne har noteret sig, at AP Pension i Processkrift A har bestridt, at
sagsøgerne er forbrugere.

AP Pension har desuagtet flere steder i processkrift påberåbt sig sagens
behandling ved Forbrugerombudsmanden og Forsikringsankenævnet som
led i selskabets argumentation.

Det gøres gældende, at sagsøgerne, der ved tegning af pensioner har
handlet uden for deres erhverv, er forbrugere.

Det er for sagen uden betydning, om sagsøgernes pensioner er tegnet i
henhold til en aftale med deres arbejdsgivere, idet den konkrete aftale i
sagen er den enkelte sagsøgers individuelle beslutning om at ændre sit
pensionsprodukt. Denne beslutning er truffet af hver af sagsøgerne som
forbruger.

Den af AP Pension omtalte afgørelse, U 2011.1177 Ø, vedrører en væ-
sensforskellig situation. Der var i sagen tale om fortolkning af en forsik-
ring (tegnet som led i en arbejdsgiveroprettet pensionsordning).



/

227

Det fremgår da også af landsrettens præmisser, at man her lagde vægt på,
at tvisten vedrørte en kollektiv forsikring, der var udformet således, at der
mellem grupperepræsentanten (arbejdsgiveren) og forsikringssel-skabet
var indgået én forsikringsaftale, som herefter omfattede alle me-
darbejdere. Forsikringsaftalen i landsretssagen var således indgået mel-
lem et forsikringsselskab og et arbejdsgiverselskab, mens omvalgsafta-
lerne i denne sag er indgået mellem et forsikringsselskab og en række
privatpersoner og i øvrigt vedrører de nævnte personers private pen-
sionsopsparing.

Det bemærkes, at det ved FED 2021.37 er fastslået, at en individuelt
indgået pensions(forsikrings-)aftale er en forbrugeraftale, uanset om af-
talen måtte være indgået i henhold til en rammeaftale. Det er således ikke
for forbrugerbegrebet afgørende, om de overordnede vilkår for en aftale er
forhandlet mellem professionelle parter, hvis den konkrete af-tale er
indgået mellem en forbruger og et selskab. Det må så meget de-sto mere
gælde i nærværende sag, hvor hver af sagsøgerne har truffet individuelle
valg om vilkårene for deres pensioner.

Det er for sagen uden betydning, om sagsøgerne i kraft af deres arbejde
måtte have viden om pensioner, idet omvalget vedrørte deres private
pensioner og således under alle omstændigheder ikke blev truffet som led
i udførelsen af deres erhverv. Det bestrides herudover, af de i tidli-gere
processkrifter anførte grunde, at sagsøgerne har relevant erfaring med
pensionsprodukter.
…”

I sagsøgernes påstandsdokument er under pkt. 3.1.2 om aftalelovens § 36 videre
gjort gældende:

”Der henvises i øvrigt til det ovenfor anførte, hvoraf fremgår, at sagsø-
gerne ved omvalget har lidt - og i resten af deres pensionstilværelse kan se
frem til fortsat at lide - betydelige tab i form af et væsentligt reduce-ret
privatøkonomisk grundlag.

Det gøres sammenfattende gældende, at den betydelige informationsa-
symmetri mellem parterne; FSP Pensions misvisende eller dog mangel-
fulde oplysninger om levetidsrisikoen; og de betydelige økonomiske
konsekvenser af omvalget, gør det urimeligt at håndhæve omvalgsafta-
len.

Uanset om forholdet kan kvalificeres som uhæderligt, og uanset om FSP
Pension positivt kendte eller burde kende til samtlige de oven-nævnte
forhold, jf. aftalelovens § 33, kan aftalen derfor tilsidesættes i medfør af
aftalelovens § 36, jf. § 38 c.”

I sagsøgernes påstandsdokument er videre anført:

” 3.1.3 Urigtige eller bristede forudsætninger



/

228

Det gøres gældende, at aftalen kan tilsidesættes som følge af sagsøger-nes
urigtige eller bristede forudsætninger …

Sagsøgerne kan på dette punkt i det hele tilslutte sig vurderingen fra
mindretallet i Ankenævnet for Forsikring.

For så vidt angår læren om urigtige forudsætninger gøres det gælden-de,
at omvalget blev truffet ud fra den urigtige forståelse, at den eneste forskel
i de med de to produkter forbundne risici var, at sagsøgerne ved omvalget
overtog risikoen for udsving på markedet (at forrentningen af pensionen
ændredes fra en fast grundlagsrente med mulighed for op-skrivning til det
faktiske afkast af pensionens investering).

For så vidt angår læren om bristede forudsætninger gøres det gælden-de,
at sagsøgerne under alle omstændigheder ved omvalget forudsatte, at
ændringer i ydre forhold - som eksempelvis levetider - ikke ville på-virke
deres pensionstilsagn.

Selv om en betydelig del af sagsøgernes efterfølgende tab kan henføres til
efterfølgende ændringer i levetiderne, som FSP Pension ikke kunne eller
burde have forudset, er der således tale om en ændring i en grund-
læggende forudsætning for aftalen.

Det bemærkes i denne sammenhæng tillige, at AP Pension under sagen
flere steder har gjort gældende, at selskabet i forbindelse med omvalget
vurderede, at ændringer i levetiderne ville kunne opvejes af sagsøgernes
afkast på markedet.

For så vidt angår vilkårets væsentlighed og kendelighed henvises til det
ovenfor anførte samt til den fælles begrundelse fra både flertallet og
mindretallet i Ankenævnet for Forsikring vedrørende dette spørgsmål.

Det gøres gældende, at AP Pension er nærmest til at bære risikoen for, at
en helt central forudsætning for omvalget viste sig at være forkert.

Det gøres til støtte herfor gældende, at det daværende FSP Pension kendte
eller burde kende betydningen af levetidsrisikoen. Selskabet var under alle
omstændigheder som den professionelle part nærmest til at afdække de
med omvalget forbundne risici.

Det gøres videre gældende, at FSP Pension ved tilrettelæggelsen af om-
valgskampagnen, og navnlig i lyset af selskabets kraftige og aktive op-
fordring til medlemmerne om at foretage omvalg, har påtaget sig an-
svaret for, at omvalgsmaterialet indeholdt tilstrækkelige og dækkende
oplysninger.

Samme oplysningspligt følger direkte af god skik-reglerne i lov om fi-
nansiel virksomhed og de i medfør af loven udstedte bekendtgørelser som
fortolket i Finanstilsynets tilsynspraksis, samt af almindelige for-
brugerretlige principper om den forretningsdrivendes bevisbyrde for
rigtigheden af de oplysninger, der afgives i forbindelse med tilbud ret-tet
mod forbrugere.



/

229

3.2 Retsvirkningen af ugyldighed er, at sagsøgerne skal tilbage på
den gamle ordning

Det gøres gældende, at sagsøgerne i medfør af samtlige de ovennævnte
retsregler og almindelige aftaleretlige principper har ret til at træde til-
bage fra aftalen, hvilket i den konkrete sag indebærer, at sagsøgerne har
krav på at blive retableret på den gamle ordning, jf. det opsamlende
processkrift pkt. 7.3.1.”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 7.3.1 anført:

” 7.3.1 Sagsøgerne har ret til at træde tilbage

Det gøres gældende, at sagsøgerne har krav på at kræve den ugyldige
aftale om omvalg ophævet med den konsekvens, at sagsøgerne skal re-
tableres på det før omvalget gældende pensionsgrundlag.

Det bestrides, at hensynet til AP Pension skulle kunne begrunde en
fravigelse af denne helt grundlæggende retsfølge.

Det bemærkes særligt med henvisning til Ankenævnet for Forsikrings
flertals bemærkninger i relation til forudsætningslæren om de praktiske og
økonomiske konsekvenser af et omvalg, at de mulige konsekvenser i den
konkrete sag dels har ringe selvstændig betydning, dels opvejes af
hensynet til sagsøgerne.

Ved at tilsidesætte omvalget stiller retten alene parterne som om om-
valget aldrig var indgået. Hverken AP Pension eller selskabets kunder
lider i den forbindelse noget tab, som kunderne (selskabets egenkapital)
ikke under alle omstændigheder var påført som følge af de af FSP Pen-
sion udarbejdede pensionsgrundlag og de af selskabet foretagne løben-de
hensættelser. I det omfang man ved en tilbageførelse af sagsøgerne til
deres oprindelige produkt overhovedet kan tale om et tab for AP Pension,
er der således under alle omstændigheder alene tale om, at AP Pension
ved tilbageførslen må opgive den gevinst, som selskabet i for-bindelse
med omvalget opnåede på sagsøgernes bekostning.

Det følger herudover af Finanstilsynets udtalelse i sagen, citeret … i af-
snit 7.2.2, at risikoen for utilstrækkelige levetidsforudsætninger efter
loven påhviler selskabets egenkapital. Dette må, så meget desto mere,
gælde også for mellemliggende ændringer i levetidsforudsætningerne, når
de - som her - er indtrådt efter indgåelsen af en ugyldig aftale. I det
omfang, AP Pension som følge af aftalens ophævelse lider et økonomisk
tab, er der altså alene tale om et tab, som det efter loven tilkommer sel-
skabet at bære.
…”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 7.2.2 anført:

” 7.2.2 Aftalelovens §§ 36 og 33



/

230

Det gøres gældende, at aftalen om omvalg er ugyldig i medfør af aftale-
lovens §§ 36 og 33.

Det gøres gældende, at håndhævelse af omvalget over for sagsøgerne vil
være urimeligt og i strid med almindelig redelig handlemåde, jf. af-
talelovens § 36.

Det bemærkes i denne sammenhæng, at retten ved anvendelsen af § 36 er
berettiget til at inddrage senere ændringer, hvilket i forbrugeraftaler dog er
begrænset til sådanne efterfølgende ændringer, som har gjort af-talen mere
byrdefuld for forbrugeren, jf. § 38 c. Retten kan og skal såle-des ved
vurderingen af aftalens gyldighed tage højde for, at de forven-tede
levetider efter omvalget er steget væsentligt.

I de 9 prøvesager er konsekvensen af omvalget, at sagsøgernes pension-
stilsagn ad flere omgange er blevet nedsat med i alt op mod 25 %, og at
sagsøgernes pensionsordninger den 1. januar 2021 havde en værdi, der i
gennemsnit lå 50 % under værdien af deres pensionsordninger, hvis det
ikke havde været for omvalget.

Sagsøgerne har således pr. denne dato reelt mistet halvdelen af deres
fremtidige forsørgelsesgrundlag, hvortil skal lægges det tab - på typisk
50.000 til 200.000 - som sagsøgerne allerede har realiseret.

Det gøres gældende, at en pensionsaftale, der indebærer et tab af halv-
delen af pensionens samlede værdi, er urimelig for kunden.

Det er i den forbindelse en skærpende omstændighed, at det ikke i for-
bindelse med omvalget var gjort tindrende klart for sagsøgerne, at om-
valget indebar netop sådan en risiko.

Det er endvidere en skærpende omstændighed, at FSP Pension ved af-
taleindgåelsen har haft en særlig sagkundskab og indsigt, som gjorde, at
selskabet reelt havde viden om eller dog var nærmere til at skaffe sig
viden om netop levetidsrisikoen, mens sagsøgerne som forbrugere reelt
alene havde mulighed for at agere i henhold til de modtagne oplysnin-ger.

Det gøres i denne sammenhæng gældende, at sagsøgerne i forbindelse
med omvalget har haft en berettiget forventning om, at de fra FSP Pen-
sion ikke alene modtog retvisende og dækkende oplysninger, men også at
pensionsselskabets rådgivning - der ved omvalget i 2011 havde ka-rakter
af en utvetydig opfordring til alle kunder om at vælge om - var korrekt.

Det gøres vedrørende aftalelovens § 33 gældende, at FSP Pension på
omvalgstidspunktet vidste, at omvalget blandt andet indebar, at sagsø-
gerne overtog risikoen for ikke alene fremtidige ændringer i levetids-
forudsætningerne, men også for, at de af FSP Pension anvendte leve-
tidsforudsætninger var utilstrækkelige.

FSP Pension tilbageholdt således ved omvalget oplysninger om, at
sagsøgerne som følge af omvalget overtog de økonomiske konsekven-



/

231

ser af FSP Pensions aktuarmæssige skøn, som ellers skulle være dækket
ved yderligere hensættelser, og således afholdt af FSP Pensions egen-
kapital.

Der henvises i denne sammenhæng til Finanstilsynets udtrykkelige ud-
talelse om netop balanceringen af mellem på den ene side hensynet til,
hvad der er rimeligt over for den enkelte kunde, og på den anden side et
pensionsselskabs ønske om at sikre et for selskabet forsvarligt pen-
sionsgrundlag …:

Finanstilsynet vurderer endvidere, at hensynet til at sikre rimelighed
overfor de enkelte forsikringstagere, vægter højere end hensynet til
at sik-re, at medlemmerne skal overgå til et betryggende
beregningsgrundlag, der kan sikre selskabets solvens og dermed
sikre at selskabets aktiver over-stiger forpligtelserne. Finanstilsynet
finder således ikke, at hensynet til at sikre et betryggende
beregningsgrundlag, som kan sikre selskabets sol-vens, kan
lovliggøre, at der anvendes en handlemåde, som er urimelig overfor
de enkelte forsikringstagere.

Det gøres på denne baggrund gældende, at de tab, som sagsøgerne si-den
omvalget har lidt som følge af utilstrækkelige levetidsforudsætnin-ger og
efterfølgende ændringer i levetidsforudsætningerne, rettelig skulle være
båret af FSP Pension, og at det under disse omstændigheder ville stride
imod almindelig hæderlighed, hvis omvalget håndhæves over for
sagsøgerne.
…

Det gøres vedrørende sagsøgernes mere subsidiære påstande gælden-de,
at såfremt AP Pension tillades at fastholde aftalen om omvalg over for
sagsøgerne, så må vilkåret om sagsøgernes overtagelse af levetidsri-
sikoen tilsidesættes eller bortfortolkes som urimeligt.
…”

I sagsøgernes påstandsdokument er under pkt. 3.2 om retsvirkningen af ugyl-
dighed videre anført:

”Det har for vurderingen heraf ingen betydning, om en sådan retable-ring
måtte være vanskelig eller omkostningskrævende for AP Pension, jf. dog
straks nedenfor om forudsætningslæren.

Der anerkendes i dansk ret ingen hardship-undtagelser til reglen om
ydelsernes tilbagegang ved en aftales ugyldighed.

Det gøres særskilt vedrørende forudsætningslæren gældende, at AP
Pension ikke har dokumenteret sådanne vanskeligheder eller udgifter
forbundet med en retablering af sagsøgerne, at det imod sagsøgernes
tungtvejende interesse i at blive tilbageført på deres oprindelige pen-
sionsprodukt, kan begrunde en opretholdelse af aftalen.

Det bemærkes særligt med henvisning til Ankenævnet for Forsikrings
flertals bemærkninger i relation til forudsætningslæren om de praktiske og
økonomiske konsekvenser af et omvalg, at de mulige konsekvenser i



/

232

den konkrete sag dels har ringe selvstændig betydning, dels opvejes af
hensynet til sagsøgerne.

Ved at tilsidesætte omvalget stiller retten alene parterne som om om-
valget aldrig var indgået. Hverken AP Pension eller selskabets kunder
lider i den forbindelse noget tab, som kunderne (selskabets egenkapital)
ikke under alle omstændigheder ville lide i forbindelse med AP Pen-sions
honorering af de oprindelige pensionsaftaler.

AP Pension har ikke dokumenteret udgifter i forbindelse med en til-
bageførsel og har så meget desto mindre dokumenteret, at hensynet til
selskabets økonomi skulle kunne begrunde en fravigelse af dansk rets
almindelige ugyldighedsvirkning hhv. skulle kunne være udslagsgi-vende
ved anvendelsen af forudsætningslæren.”

I sagsøgernes påstandsdokument er videre anført:

” 3.3 Hvis AP Pension ikke kan eller skal genetablere den gamle
ordning, har sagsøgerne et kontraktsretligt krav på at blive stil-let
økonomisk som om aftalen ikke er indgået

Det gøres subsidiært gældende, at sagsøgerne har krav på at blive stillet
økonomisk, som om aftalen ikke var indgået.

Dette indebærer, at sagsøgerne dels har krav på efterbetaling af forskel-len
mellem deres faktiske udbetalinger og de udbetalinger, de ville ha-ve
modtaget på det garanterede grundlag. Dels, at sagsøgerne har krav på en
økonomisk kompensation svarende til forskellen på værdien af deres
nuværende pensionsdepot og værdien af deres pension, hvis de ikke havde
valgt om (værdien af de fravalgte garantier).

Der henvises i det hele til beregningerne i det opsamlende processkrift
vedrørende de enkelte sagsøgere.

Det gøres til støtte for sagsøgernes krav på økonomisk kompensation
principalt gældende, at sagsøgerne - hvis AP Pension frifindes for
sagsøgernes principale påstand på grund af de med retableringen for-
bundne omkostninger eller vanskeligheder - har krav på at modtage den
økonomiske værdi af en tilbageførelse som surrogat herfor.

Det gøres subsidiært gældende, at sagsøgerne har krav på erstatning for
den negative kontraktsinteresse, dvs. de med omvalget forbundne ud-
gifter og tab. Dette tab kan opgøres som anført ovenfor.

Ansvarsgrundlaget er objektivt, idet sagsøgernes erstatningskrav ud-
springer direkte af de forhold ved omvalget, som gør aftalen herom
ugyldig.

Subsidiært er ansvaret et culpaansvar, hvor den culpøse adfærd består i de
til støtte for ugyldighedsindsigelsen påberåbte handlinger. Det er så-ledes
i dansk ret almindeligt antaget, at den part, der bærer skylden for en
aftales ugyldighed, herved har pådraget sig et erstatningsansvar for



/

233

den negative kontraktsinteresse. Der er i sagen ikke sådanne særlige
forhold, at der er grund til at fravige denne regel.

3.4 Alternativt er AP Pension erstatningsansvarlig på deliktuelt
grundlag for det tab sagsøgerne har lidt

Det gøres mere subsidiært gældende, at AP Pension er erstatnings-
ansvarlig for det tab, sagsøgerne har lidt som følge af FSP Pensions
mangelfulde rådgivning i forbindelse med omvalget.

Der er efter sagsøgernes opfattelse tale om et sædvanligt rådgive-ransvar,
som er skærpet i medfør af god skik-bekendtgørelsen, herun-der
bekendtgørelsens særlige regler om rådgivning af pensionskunder.

FSP Pension havde således pligt til at indhente oplysninger om de en-
kelte kunders økonomiske forhold i forbindelse med rådgivningen (§ 9);
pligt til at give tilstrækkelig information om egne produkter og ydel-ser (§
11) og i øvrigt en generel pligt til at handle redeligt og loyalt over for
kunderne (§ 3).

Denne forpligtelse har FSP Pension ikke opfyldt, og selskabet har her-ved
pådraget sig et ansvar.

Om FSP Pensions konkrete rådgivning henvises til det i det opsamlende
processkrift, afsnit 7.1 anførte om det omvalgsmateriale, der blev om-delt
i forbindelse med Pensionsvalg 2011. Det følger af det der anførte, at FSP
Pension hverken rådgav kunderne om de individuelle konse-kvenser et
omvalg kunne få eller oplyste, at levetidsrisikoen ville overgå til kunderne
i forbindelse med omvalget.”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 7.1.4 og 7.4 anført:

” 7.1.4 Sagsøgerne modtog ikke oplysninger om levetidsrisikoen forud
for omvalget

Det gøres gældende, at FSP Pension ikke i forbindelse med omvalget
oplyste sagsøgerne om, at de ved omvalget overtog risikoen for leveti-der.

Der henvises til Finanstilsynets afgørelse af 2. april 2014 … og Anke-
nævn for Forsikrings afgørelse af 16. september 2015 …, som begge en-
tydigt fastslår, at sagsøgerne ikke modtog relevant information om le-
vetidsrisikoen forud for omvalget.

Som beskrevet i sagsfremstillingen ovenfor har AP Pension i flere sam-
menhænge oplyst til bl.a. Finanstilsynet, at FSP Pensions kunder modt-og
særskilt information om, at de selv bar risikoen for den længere leve-tid.

Sagsøgerne har allerede i stævningen opfordret … AP Pension til at op-
lyse, hvor i informationsmaterialet det blev "præciseret at kunderne



/

234

overtog levetidsrisikoen", hvilket AP Pension i … (svarskriftet i gruppe-
søgsmålet) har afvist at svare på.

AP Pension har fortsat ikke identificeret et bilag i sagen, som indehol-der
informationer til sagsøgerne om levetidsforudsætninger. Tværti-mod
fremgår det af materialet, der med dette processkrift er fremlagt i sin
helhed, at FSP Pension alene omtalte levetider i forbindelse med sel-
skabets beskrivelse af de generelle stigende udfordringer, mens selska-bet
på intet tidspunkt "særskilt præciserede", at sagsøgerne ved omval-get
overtog den med levetiderne forbundne risiko.

Dette til trods for, at oplysningen på en let overskuelig måde kunne væ-re
givet. Selvom beregningen af konsekvenserne af levetider er forbun-det
med betydelige tekniske vanskeligheder, er selve oplysningen om, at
kunden ved overgang til et markedsrenteprodukt selv overtager risi-koen
for øgede levetider let at formidle ("hvis du lever længere, end vi ved
beregningen af dit garanterede produkt har forventet, vil din pen-sion
blive reduceret").

Det bemærkes, at det for så vidt tillige ville have været let også at for-
midle både de af FSP Pension anvendte levetidsforudsætninger og Fi-
nanstilsynets benchmark.
…

7.4 Erstatningsansvar for manglende eller mangelfuld rådgivning
…

For ansvarsvurderingen har det navnlig betydning, at FSP Pension hav-
de kendskab til, at medlemmerne som en konsekvens af omvalget ville
overtage en risiko for fremtidige ændringer i levetiden.

Som redegjort for i afsnit 7.1 er det sagsøgernes opfattelse, at det burde
have stået klart for FSP Pension, at den pågældende oplysning var væ-
sentlig for de 179 sagsøgere, hvilket bestyrkes af det forhold, at FSP
Pension efter sagsøgernes opfattelse burde være klar over, at kunderne
ikke bare overtog en risiko for fremtidige ændringer, men også en latent
risiko for tab pga. allerede utilstrækkelige levetidsforudsætninger.

Det gøres således gældende, at FSP Pensions entydige anbefaling til
samtlige kunder om at skifte til markedsrenteproduktet uden samtidig at
oplyse kunderne om den omtalte risiko udgør et selvstændigt an-
svarsgrundlag.”

I sagsøgernes påstandsdokument er videre anført:

”[pkt. 3.4 fortsat]

Hvis FSP Pension havde ydet korrekt rådgivning, ville sagsøgerne ikke
have valgt om. Det tab, der kan kræves erstattet, er derfor forskellen på
deres nuværende økonomiske situation og deres økonomi, hvis de ikke
havde valgt om. Dette tab er nærmere beskrevet ovenfor samt i det op-
samlende processkrift.



/

235

3.5 Sagsøgerne har under alle omstændigheder krav på at blive stil-let
som om de ikke har overtaget levetidsrisikoen

Det gøres mest subsidiært gældende, at sagsøgerne har krav på at blive
stillet som om de ikke havde overtaget levetidsrisikoen.

Det gøres til støtte herfor gældende, at vilkåret om overtagelse af leve-
tidsrisikoen er ugyldigt, subsidiært ikke er vedtaget jf. aftl. § 36, jf. § 38 c.

Det gøres subsidiært gældende, at aftalevilkåret, der for sagsøgerne bå-de
er overraskende og byrdefuldt, ikke har været fremhævet i en sådan grad,
at det kan anses for vedtaget.

Der er tale om et vilkår (levetidsforudsætningerne), som end ikke har
været nævnt i omvalgsmaterialet, og som derfor så meget desto mindre
har været genstand for individuel forhandling.

Sagsøgerne ville i så fald i princippet have krav på et pensionsprodukt
med markedsinvestering men med samtidig garanti for levetidsforbed-
ringer. Et sådant produkt findes ikke, hverken hos AP Pension eller i
almindelighed. Kravet er derfor alene opgjort økonomisk. Der henvises
om opgørelsen til bemærkningerne i det opsamlende processkrift om
hybridmodellen.

3.6 Årsagssammenhæng, passivitet og forældelse

Det gøres gældende, at der er årsagssammenhæng mellem omvalget og de
af sagsøger opgjorte betalingspåstande.

Sagsøgerne forstår AP Pensions indsigelser imod sagsøgernes påstande
således, at selskabet blandt andet gør gældende, at sagsøgerne også med
kendskab til levetidsrisikoen ville have valgt om. Dette spørgsmål har
både betydning for den aftaleretlige og erstatningsretlige vurdering.

Det gøres gældende, at sagsøgerne, der alene valgte om efter en omfat-
tende og aggressiv kampagne og på baggrund af en klar anbefaling fra den
samlede bestyrelse - og for en dels vedkommende tillige efter en
rykkerskrivelse fra AP Pension - hvis de var blevet oplyst om en sup-
plerende væsentlig risiko ved omvalget, ville have afslået tilbuddet.

Der gælder en legal formodning for, at et så væsentligt vilkår ville have
påvirket sagsøgernes valg. Formodningen styrkes i den konkrete sag af
det betydelige misforhold mellem parternes interesser og viden; pro-
duktets kompleksitet og den omstændighed, at omvalget overhovedet kun
blev gennemført på baggrund af en aggressiv kampagne fra FSP Pension.

AP Pension har ikke tilbagevist denne formodning.

Det bestrides, at der for nogen af sagsøgerne er indtrådt forældelse eller
passivitet, eller at sagsøgerne skulle have fortabt deres krav ved mang-



/

236

lende reklamation. Sidstnævnte allerede fordi der ikke gælder nogen
reklamationspligt for de i sagen omhandlede rettigheder, og sagsøgerne i
øvrigt reagerede umiddelbart efter, de havde anledning hertil.

Det må ved vurderingen af de nævnte indsigelser haves for øje, at
sagsøgernes omvalg beroede på rådgivning fra AP Pension, og at de i det
efterfølgende forløb ikke havde nogen anledning til at betvivle eller
særskilt undersøge rigtigheden af denne rådgivning.

For så vidt angår 8 af de 9 prøvesager er forældelsesspørgsmålet ube-
stridt. AP Pension har også vedrørende disse sagsøgere gjort passivitet
gældende, men har reelt ikke begrundet indsigelsen … De påberåbte
skrivelser er således alene sendt til Sagsøger 9 (prøvesag 9).

Det bestrides, at Sagsøger 9 har udvist retsfortabende passivi-tet, eller at
hans krav skulle være forældet. Der henvises til det opsam-lende
processkrift pkt. 6.8 …”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 6.8 anført:

” 6.8 Sagsøger 9
…

Specifikt vedrørende spørgsmålet om forældelse gøres det gældende, at
Sagsøger 9 ikke på noget tidspunkt forud for 2014 fik eller burde have
haft kendskab til, at han havde overtaget risikoen for FSP Pensions
fejlestimater vedrørende levetidsforbedringer.

Det bestrides herved, at Sagsøger 9 på noget tidspunkt forud for den 16.
december 2011 (tre år før han indgav klage) fik eller burde have fået
kendskab til de faktiske forhold, hvorpå kravet støttes.

Det bestrides herunder, at Sagsøger 9 har modtaget det af AP Pension
påberåbte brev af 8. december 2011.

Dertil kommer, at brevet ikke efter sit indhold på en tilstrækkelig klar
måde beskrev de forhold, som Sagsøger 9 påberåber sig under denne sag.

Det må ved vurderingen heraf indgå, at der er tale om rådgivning om et
ganske komplekst produkt, og at Sagsøger 9 som forbruger har haft en
berettiget forventning om, at det oprindelige materiale var fyldestgørende.

Det gøres subsidiært gældende, at den principale påstand ikke er gen-
stand for forældelse, idet der ikke er tale om en "fordring". Sagsøger 9's
ret til at blive ført tilbage i sit oprindelige pensionsprodukt er en rettighed,
som ikke undergives forældelse - på samme måde som den tinglige ret til
en ejendom eller en løsøregenstand.

Sideordnet hermed gøres det gældende, at forældelsesfristen for Sagsøger
9's krav på erstatning for tab ved omvalget først opstår (og



/

237

forfalder) ved de enkelte pensionsbetalinger, og derfor også først foræl-
des fra denne dato.
…”

I sagsøgernes påstandsdokument er videre gjort gældende:

” 3.7 Sagsøgernes rentepåstand

Det gøres gældende, at sagsøgerne som kompensation for det pengetab,
sagsøgerne løbende har lidt som følge af de for lave månedlige ydelser,
har krav på forrentning af kravet i henhold til rentelovens regler herom.

Med henvisning til sagsøgernes påstande gøres herunder principalt
gældende, at kravet forrentes fra den 1. januar 2015, hvilket indebærer, at
efterbetalingskravet forrentes fra udgangen af det år, hvor AP Pen-sion
foretog de første nedjusteringer. Hermed justeres rentepåstanden.

Det gøres subsidiært gældende, at kravet skal forrentes i takt med, at
beløbet burde være udbetalt, dog således at kravet af beregningstekni-ske
grunde er fordelt forholdsmæssigt på de mellemliggende år og ale-ne
forrentes for et helt år ad gangen. Denne opgørelse indebærer for de fleste
sagsøgere, at kravet forrentes med en årlig andel fra den 1. januar 2015 til
den 1. januar 2020. For de få af sagsøgerne, der ikke blev pen-sioneret i
løbet af 2015, forrentes kravet fra det år, den pågældende sagsøger blev
pensioneret.

Der henvises i øvrigt til det opsamlende processkrift, afsnit 7.5.”

I sagsøgernes opsamlende processkrift er i pkt. 7.5 anført:

” 7.5 Sagsøgernes rentepåstand

Det gøres gældende, at sagsøgerne som kompensation for det pengetab,
sagsøgerne løbende har lidt som følge af de for lave månedlige ydelser,
har krav på forrentning af kravet i henhold til rentelovens regler herom.

Med henvisning til sagsøgernes påstande gøres herunder principalt
gældende, at kravet forrentes fra den 1. januar 2014, hvilket indebærer, at
efterbetalingskravet forrentes fra det år, hvor AP Pension foretog de første
nedjusteringer.

Det gøres subsidiært gældende, at kravet forrentes i takt med, at belø-bet
burde være udbetalt, dog således at kravet af beregningstekniske grunde
er fordelt forholdsmæssigt på de mellemliggende år og alene forrentes for
et helt år ad gangen. Denne opgørelse indebærer for de fle-ste sagsøgere,
at kravet forrentes med en årlig andel fra den 1. januar 2014 til den 1.
januar 2020. For de få af sagsøgerne, der ikke var pensio-neret den 1.
januar 2014, forrentes kravet fra det år, den pågældende sagsøger blev
pensioneret.



/

238

Det bemærkes, at opgørelsesmetoden indebærer, at den samlede for-
rentning bliver marginalt lavere samlet rente end hvis renten var op-gjort
ved hver ydelses forfaldstidspunkt.

Det gøres mere subsidiært gældende, at efterbetalingskravet forrentes fra
det tidspunkt, hvor sagsøgerne under retssagen nedlagde påstand om
omvalgets ugyldighed, jf. rentelovens § 3, stk. 3 og stk. 5.

Den mest subsidiære påstand indebærer, at efterbetalingskravet forren-tes
fra det tidspunkt, hvor sagsøger første gang nedlagde en fuldbyr-
delsespåstand vedrørende det konkrete beløb, jf. rentelovens § 3, stk. 4.

For alle de ovenstående rentepåstande gøres det gældende, at fastsæt-
telsen af tidspunktet for rentetilskrivninger skal ske efter rentelovens § 3,
stk. 5.

Det anførte støttes på det synspunkt, at sagsøgerne hele tiden har været
berettiget til en højere månedlig ydelse end den tildelte - fordi omvalget er
ugyldigt - hvilket indebærer, at AP Pension ved at udbetale util-
strækkelige ydelser løbende har påført sagsøgerne et løbende tab.

Sagsøgerne har således været nødsaget til at tilpasse store dele af deres
pensionisttilværelse efter det forhold, at deres levegrundlag har været
væsentlig lavere end det burde.

I det lys kompenserer forrentning efter rentelovens § 3, stk. 1-4 ikke i
tilstrækkelig omfang sagsøgerne, der både har lidt direkte økonomiske tab
og et betydeligt tab af livskvalitet, hvorfor det efter sagsøgernes op-
fattelse vil være velbegrundet at anvende rimelighedsstandarden i ren-
telovens § 3, stk. 5.”

Om sagsøgernes bemærkninger til skønserklæringen med beregningen af
sagsøgernes tab er det i sagsøgernes opsamlende processkrift i pkt. 5.3 anført:

” 5.3 Beregning af sagsøgernes tab

Skønsmanden har ved besvarelsen af spørgsmål 3-6 med forskellige ud-
regninger illustreret de økonomiske konsekvenser, omvalget i 2011 har
haft for sagsøgerne i de 9 prøvesager.

Ved besvarelsen af spørgsmål 3 har skønsmanden således opgjort vær-
dien af sagsøgernes pensioner med og uden garantien. Med besvarelsen af
spørgsmål 4 er det opgjorte værditab fordelt på henholdsvis rente og
levetid. Ved besvarelsen af spørgsmål 5 har skønsmanden opgjort den
forventede årlige ydelse før og efter omvalg. Endelig har skønsmanden
ved besvarelsen af spørgsmål 6 beregnet sagsøgernes realiserede tab på
allerede udbetalte ydelser, ligesom han har redegjort nærmere for, hvordan
man aktuarmæssigt bør beregne sagsøgernes forventede frem-tidige tab.



/

239

Tabellen under besvarelsen af spørgsmål 5 giver et ganske reelt indtryk af,
hvilke konkrete økonomiske konsekvenser, omvalget har haft for hver af
sagsøgerne i de 9 prøvesager.

I tabellen er sagsøgernes garanterede årlige ydelse og forventede ydelse
pr. dags dato opgjort. Det fremgår af tabellen at hver eneste af de 9
sagsøgere har oplevet en ganske markant nedgang i forventet årlig ydelse.
Differencen mellem de to tal udgør således i gennemsnit 98.687 kr.
svarende til en gennemsnitlig nedgang i forventet årlig ydelse på ca. 42 %.

Tabellen viser således sagsøgernes forventede tab for året 2021 - et tab,
som sagsøgerne kan se frem til at lide hvert år resten af deres levetid, dog
korrigeret for hhv. afkast (som mindsker tabet) og opskrivning af den
garanterede årlige ydelse på baggrund af grundlagsrenten (som øger
tabet).

Sagsøgerne kan altså alle se frem til at mangle i gennemsnit lidt under
10.000 kr. månedligt resten af deres pensionisttilværelse - hvis ikke le-
vetiderne stiger yderligere og ydelsen derfor nedreguleres endnu mere.

5.3.1 Opgørelse af den subsidiære påstand

Sagsøgernes subsidiære påstand i alle prøvesager har til formål at kom-
pensere den enkelte sagsøger for følgende økonomiske tab afledt af
omvalget (den negative kontraktsinteresse):

For det første ønsker sagsøgerne - ved opskrivning af deres respektive
pensionsdepoter - at blive kompenseret for det fremtidige tab, de hver
måned står til at tabe.

Formålet med denne del af påstanden er at opnå en opregulering af den
enkelte sagsøgers pensionsdepot, således at depotet får en størrelse (og
dermed værdi), som giver grundlag for en løbende fremtidig udbeta-ling
med samme beløb, som hvis omvalget ikke var sket. Herved stilles
sagsøgerne for så vidt angår fremtidige udbetalinger, som om omvalget
ikke havde fundet sted.

For det andet ønsker de af sagsøgerne, der på nuværende tidspunkt er gået
på pension og således siden deres pensionering har modtaget ydelser
beregnet på det ugaranterede grundlag, at få efterbetalt et beløb svarende
til forskellen på de modtagne ydelser og de beløb, sagsøgerne ville have
modtaget på det garanterede produkt.

Formålet med denne del af påstanden er at opnå en efterbetaling af
pensionsydelser, således at sagsøgerne pr. dags dato har fået det beløb,
som de efter deres garanterede pensionsprodukter var berettiget til.
Herved stilles sagsøgerne for så vidt angår historiske betalinger som om
omvalget ikke havde fundet sted.

Det bemærkes i den sammenhæng, at skæringstidspunktet for skøns-
mandens opgørelse af de historiske udbetalinger hhv. opgørelsen af nu-
tidsværdien af sagsøgernes pensioner er den 1. januar 2021.



/

240

Det indebærer, sammenlignet med en opgørelse pr. maj 2022, at det rea-
liserede tab opgøres for lavt (tabet i månederne fra januar 2021 til maj
2022 indregnes ikke), mens det forventede tab opgøres for højt (nutids-
værdien af sagsøgernes depoter indeholder de forventede betalinger for
månederne fra januar 2021 til maj 2022). Det er sagsøgernes opfattelse, at
der hermed alene sker en forskydning af tabet mellem de to dele af på-
standen, og at eventuelle forskelle i værdien beregnet ved opgørelsen af
udbetalinger hhv. en aktuarmæssig opgørelse af depotets værdi er uden
konkret betydning for sagen.
…

Ved opgørelsen af sagsøgernes fremtidige tab pr. dags dato skal de i ta-bel
5 beregnede årlige tab for 2021 kapitaliseres til en nutidsværdi, der
omfatter tabet i alle fremtidige forventede leveår for hver af sagsøgerne.

Denne opgørelse har sagsøgerne foretaget på baggrund af skønsman-dens
besvarelse af spørgsmål 3, hvori skønsmanden har opgjort den
regnskabsmæssige markedsværdi af sagsøgernes pensioner pr. 1. januar
2021 henholdsvis med og uden ydelsesgarantien. Denne forskel danner
grundlag for sagsøgernes subsidiære påstand om opskrivning af hver af
sagsøgernes pensionsdepoter, så de får en nutidsværdi svarende til den,
skønsmanden har beregnet for det garanterede produkt.

Skønsmanden har ved besvarelsen af spørgsmål 5 anført, at nutidsvær-
dien af alle forventede fremtidige udbetalinger, hvis sagsøgerne ikke
havde valgt om, svarer til forskellen mellem de to tal. Værdien af diffe-
rencen mellem tallene udgør således den aktuarberegnede nutidsværdi af
sagsøgernes fremtidige tab på pensionen.

Det bemærkes hertil helt overordnet, at det af skønsmandens opgørelse
fremgår, at sagsøgernes gennemsnitlige tab udgør 1,9 mio. kr. svarende til
en nedgang på 50 % i gennemsnit i forhold til den garanterede værdi (eller
til en opskrivning af det nuværende depot med ca. 100 %).

Sagsøgerne i 8 af de 9 sager er allerede pensionerede, hvorfor tabet af
værdi på pensionen pr. 1. januar 2021 skal tillægges det allerede realise-
rede tab, som er opgjort af skønsmanden ved besvarelsen af spørgsmål 6.

Sagsøgernes realiserede tab som følge af omvalget (differencen mellem
faktiske udbetalinger og garanterede udbetalinger) er opgjort i kolon-nen
"Forskel (A) - (B)".

Som det fremgår, har enkelte af de 9 sagsøgere fået udbetalt mere end
forventet med det garanterede produkt, og disse sagsøgere har derfor ikke
nedlagt påstand om efterbetaling af pensionsydelser. Det for-modes, at
årsagen til de individuelle forskelle blandt andet er sagsøge-rens
forskellige pensioneringstidspunkt, forskellige valg af risikoprofil (og
dermed afkast) m.v.

5.3.2 Opgørelse af den mere subsidiære påstand



/

241

Sagsøgernes mere subsidiære påstand har til formål at kompensere
sagsøgerne for det tab, de hver især har lidt alene som følge af overta-
gelsen af risikoen for forlængede levetider.

Ved denne opgørelsesmetode tilsigtes det således, at sagsøgerne øko-
nomisk stilles som om aftalen om omvalg var indgået med den modifika-
tion, at sagsøgerne alene overtog markedsrisikoen, dvs. den risiko, de ved
omvalget var informeret om.

Påstanden har således karakter af en fuldbyrdelsespåstand til gennem-
førelse af den i stævningen nedlagte subsidiære påstand om, at AP Pen-
sion skulle anerkende, at sagsøgerne ikke havde overtaget risikoen for
forlængede levetider.

Ved beregning af sagsøgernes tab efter den mere subsidiære påstand, skal
tabet således "renses" for effekten af opgivelsen af grundlagsrenten.
…

Ved opgørelsen af nutidsværdien af det fremtidige tab må denne øvelse
foretages på baggrund af skønsmandens opgørelse af værdien alene af de
ændrede levetider, jf. besvarelsen af spørgsmål 4.

Det bemærkes om skønsmandens besvarelse af spørgsmål 4, at skøns-
manden - på parternes anmodning - har foretaget beregningen af de to
faktorers indvirkning på tabet i forskellig rækkefølge.

Formålet hermed er at illustrere, som beregningerne også viser, at de to
faktorer samvirker. Afhængigt af, hvilken af de to faktorer, der "ændres
først", bliver bidraget fra hver faktor forskellig.

Forklaringen herpå kan lidt forsimplet sammenfattes som følger:

Hvis en person forventes at leve 16 år efter sin pensionering og renten
ændres fra 3 % til 2 %, mister vedkommende 1 % årligt i 16 år. (Renten
ændret først).

Øger man herefter levetiden med 5 år, er konsekvensen af denne æn-
dring, at vedkommendes ydelse - som nu kun forrentes 2 % årligt også i
de yderligere leveår - skal dække 30 % længere.

Hvis samme person omvendt først reguleres i levetid fra 16 til 21 år, skal
pensionen fortsat dække 30 % længere, men afkastet til at sikre denne
dækning vil i så fald være 3 % (også i de forlængede leveår), og
reguleringen vil derfor være mindre, end for en kunde med en rente på 3
%. (Levetiden først).

Sænker man herefter grundlagsrenten fra 3 % til 2 % vil det indebære et
tab af en forrentning med 1 % årligt i 21 år. Tabet forbundet hermed er i
sagens natur større, end hvis reguleringen kun angik en periode på 16 år.



/

242

Efter begge reguleringer er udfaldet det samme ved begge fremgangs-
måder, men de to faktorer indvirker med forskellig vægt alt efter, i hvilken
rækkefølge beregningen foretages.

Sagsøgernes mere subsidiære påstand tager som anført udgangspunkt i
den hypotetiske situation, at sagsøgerne ved omvalget ikke overtog risi-
koen for fremtidige ændringer i levetidsforudsætningerne.

Heri ligger, at sagsøgerne ved den mere subsidiære påstand accepterer at
have overtaget risikoen for afkastet - sagsøgerne accepterer altså, at der
foretages regulering for renten.

Det tab, der herefter skal opgøres, er forskellen på et produkt, der er re-
guleret kun for renten hhv. et produkt, der er reguleret for både rente og
levetid (sagsøgernes aktuelle produkt).

På denne baggrund kan sagsøgernes tab forstås som "mer-tabet", ved at
sagsøgerne efter at have overtaget renterisikoen også overtager
aldersrisikoen, og tabsopgørelsen må derfor tage udgangspunkt i
modellen, hvor ren-ten reguleres først.
…

Som anført ovenfor er sagsøgerne i 8 af de 9 sager allerede pensionere-de,
hvorfor tabet af værdi på pensionen pr. 1. januar 2021 skal tillægges det
allerede realiserede tab.

Det er også tilfældet ved opgørelse af tabet efter den mere subsidiære
påstand, dog således at tabet her må opgøres som den af skønsmanden ved
besvarelsen af spørgsmål 6 opgjorte difference mellem den enkelte
sagsøgers faktiske udbetalinger og de af skønsmanden beregnede udbe-
talinger efter "hybridproduktet".
…”

Efter skønsmandens seneste skønserklæring har sagsøgerne ændret deres på-stande
og har i processkrift af 19. april 2022 nærmere anført herom:

”I forbindelse med udarbejdelse af de supplerende spørgsmål meddelte
AP Pension, at selskabet ved en fejl havde oplyst forkerte tal i forbin-
delse med skønsmandens udarbejdelse af skønsrapporten.

Skønsmanden har ved besvarelse af AP Pensions spørgsmål 1G oplyst, at
fejlen påvirker besvarelsen af spørgsmål 3 (vedrørende markedsvær-dien
af sagsøgernes produkter), idet de forkerte tal udgør de tabellerede
reserver for 2021, som er anvendt til beregning af sagsøgernes subsi-diære
påstand.

Sagsøgerne har på den baggrund ændret de subsidiære påstande, såle-des
at tabet er beregnet som differencen mellem den beregnede mar-
kedsværdi pr. 1. januar 2021 med 2021 parametre og de faktiske depot-
værdier pr. 1. januar 2021 som oplyst af AP Pension. Det bemærkes
herved, at sagsøgerne har gennemgået egne depotoversigter for 2021 og
dermed kan bekræfte rigtigheden af de nye oplysninger.



/

243

De forkerte tal har ikke i øvrigt påvirket de af skønsmanden udførte be-
regninger af betydning for sagsøgernes påstande, jf. besvarelsen af
spørgsmål 1G, og sagsøgerne har derfor ikke fundet anledning til at ændre
påstandene yderligere på baggrund af skønsmandens besvarelse af de
supplerende spørgsmål.

Sagsøgerne har imidlertid hævet påstandsbeløbet under de principale
påstande for de sagsøgere, som har lidt et tab frem til i dag, med et be-løb
svarende til differencen mellem den forventede årlige udbetaling pr. 1.
januar 2021 med og uden garanti, jf. skønsmandens besvarelse af
spørgsmål 5 og spørgsmål 1G.

Ændringen skyldes, at samtlige skønsmandens beregninger er foretaget pr.
1. januar 2021, hvilket indebærer, at sagsøgerne - hvis de får med-hold i
den principale påstand - ikke opnår kompensation for det tab, de har lidt i
2021. Det er sagsøgernes opfattelse, at differencen mellem den forventede
årlige udbetaling pr. 1. januar 2021 med og uden garanti udgør et
realistisk estimat over det faktiske tab i 2021, hvorfor sagsø-gerne ved at
hæve påstanden opnår den mest rimelige kompensation, som lader sig
beregne på baggrund af de foreliggende oplysninger.

Det bemærkes herved, at det tab, som sagsøgerne har lidt i 2022 frem til
sagsøgerne bliver tilbageført på det gamle produkt, ikke indgår i bereg-
ningen.

Der er ikke behov for en tilsvarende ændring af de øvrige påstande, ef-
tersom det fremadrettede tab er beregnet pr. 1. januar 2021 og dermed
tager højde for tabet i 2021.
…

For så vidt angår rentepåstandene, er der for sagsøgernes subsidiære
rentepåstande med successiv forrentning foretaget den ændring, at ren-ten
beregnes fra året efter første regulering - i stedet for året for første
regulering - så der ikke efter den subsidiære påstand beregnes rente af
krav som endnu ikke er forfaldent.
…

For så vidt angår rentepåstanden [nedlagt af Sagsøger 7] bemærkes, at den
principale påstand indebærer, at efterbetalingskravet forrentes fra
begyndelsen af det år, hvor AP Pension første gang foretog regulering af
sagsøgers pension, jf. rentelovens § 3, stk. 5.

Den subsidiære påstand indebærer, at efterbetalingskravet forrentes
successivt i takt med, at beløbet burde være udbetalt, dog således at kravet
af beregningstekniske grunde er fordelt forholdsmæssigt på de
mellemliggende år og alene forrentes for et helt år ad gangen, jf. rente-
lovens § 3, stk. 3 og stk. 5. Denne opgørelse indebærer, sammenlignet
med en månedsvis forrentning, en marginalt lavere samlet rente end hvis
renten var opgjort ved hver ydelses forfaldstidspunkt.

Det bemærkes om valget af starttidspunkt for den successive forholds-
mæssige rentepåstand, at denne er fastsat til 1. januar 2015, dvs. ved



/

244

udløb af det år, hvor AP Pension første gang foretog reguleringer af
sagsøgers pension.

Den mere subsidiære påstand indebærer, at efterbetalingskravet forren-tes
fra det tidspunkt, hvor sagsøger under retssagen nedlagde påstand om
omvalgets ugyldighed, jf. rentelovens § 3, stk. 3 og stk. 5.

Den mest subsidiære påstand indebærer, at efterbetalingskravet forren-tes
fra det tidspunkt, hvor sagsøger første gang nedlagde en fuldbyr-
delsespåstand vedrørende det konkrete beløb, jf. rentelovens § 3, stk. 4.

Der er nedlagt tilsvarende rentepåstande for de af de øvrige sagsøgere, der
i henhold til skønsmandens opgørelse har lidt et aktuelt tab. Oven-stående
forklarende bemærkninger gentages ikke ved hver påstand.
…

For så vidt angår den principale rentepåstand [nedlagt af Sagsøger 4]
bemærkes om valget af begyndelsestidspunkt, at dette er fastsat til den 1.
januar året efter, Sagsøger 4 gik på pensionen. Ren-tepåstanden er herved
begrænset i forhold til de sagsøgere, der på regu-leringstidspunktet var
gået på pension, således at den successive perio-diske forrentning følger
den periode, hvor Sagsøger 4 faktisk modt-og pensionsydelser.

Sagsøger 4 blev pensioneret i 2020, hvilket konkret indebærer, at he-le
kravet efter den subsidiære påstand forrentes fra den 1. januar 2020 mere
subsidiært fra 1. januar 2021, som er året efter første regulering.
…

Særligt med hensyn Sagsøger 1's subsidiære påstand bemærkes det, at
Sagsøger 1 efter AP Pensions nye oplysninger om nuværende depot-
værdier angiveligt ikke ud fra den ved de øvrige sager anvendte bereg-
ningsmetode har lidt et tab.

Skønsmandens beregning af Sagsøger 1's tal afviger imidlertid væsent-ligt
fra det mønster, som kan udledes af de øvrige beregninger, uden at
årsagen hertil tydeligt kan udledes af skønsmandens forklaring. Det
fremgår derudover af skønsmandens beregning, at han ved opgørelsen af
Sagsøger 1's tab har manglet oplysninger om Sagsøger 1's kapitalpen-
sion.

Foreløbigt fastholder sagsøgerne - også af hensyn til retsplejelovens § 338
- den oprindeligt nedlagte påstand, som er opgjort på baggrund af
skønsmandens oprindelige beregninger.
…”

Sagsøgerne har i proceduren under hovedforhandlingen fremsat nogle præcise-
rende bemærkninger. Efter bevisførelsen er der ikke relevante individuelle for-
skelle – bortset fra beregningsmæssige forskelle – på de ni prøvesager. Det bør
bl.a. komme til udtryk ved, at de ni sagsøgere ved omkostningsafgørelsen i vidt
omfang bør ligestilles. Det er AP Pension, der bærer risikoen for, at omvalgsma-



/

245

terialet er dækkende, og at hverken Finanstilsynets undersøgelser eller indhen-
telsen af juridisk og anden rådgivning fritager AP Pension herfor. Udbetalingen af
kompensation og forelæggelse af kompensationsmodellen for Finanstilsynet har
ikke betydning for den aftaleretlige vurdering af omvalget, og der er endvi-dere
under alle omstændigheder alene tale om delvis kompensation. Ved rente-
beregningen bør der ud over rentelovens regler også henses til forsikringsaftale-
lovens § 24.

Sagsøgte, AP Pension Livsforsikringsaktieselskab, har i det væsentlige proce-
deret i overensstemmelse med sit påstandsdokument af 8. april 2022, hvoraf
fremgår bl.a.:

”ANBRINGENDER

Der er ikke grundlag for at tilsidesætte aftalen om omvalg

1. Til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende, at sagsø-gerne
har indgået en bindende aftale om omvalg til markedsrente, og at der
ikke er grundlag for at tilsidesætte aftalen, hverken helt el-ler delvist.

2. Det bestrides, at betingelserne for at tilsidesætte aftalen på grund af
aftalelovens § 36 og/eller urigtige/bristende forudsætninger er op-
fyldt.

3. Det gøres gældende, at sagsøgers krav skal vurderes på grundlag af
reglerne om urigtige/bristende forudsætninger, som også sket i
kendelsen fra Ankenævnet for Forsikring …, og det bemærkes, at
ankenævnet har behandlet sagerne som principielle og været sat med
en højesteretsdommer, og at ankenævnet ikke afgør sagen ef-ter
forhandlingsmaksimen og derfor ikke er bundet af parternes
synspunkter.

4. Hvis aftalen skal tilsidesættes efter forudsætningslæren, forudsæt-ter
det,

 

1) at aftalen er indgået på grundlag af urigtige eller bristende for-
udsætninger, 2)
og de urigtige hhv. bristende forudsætninger har været be-
stemmende, dvs. så væsentlige for sagsøgerne, at de ikke ville
have foretaget omvalget, hvis de havde vidst, at forudsætnin-
gerne var urigtige hhv. ville briste, og

3) forudsætningerne var kendelige for FSP Pension/AP Pension,
dvs. at FSP Pension indså eller burde have indset, at der var tale
om så væsentlige forudsætninger for sagsøgerne, således at de
ikke ville have foretaget omvalget, hvis de havde været bekendt
med, at forudsætningerne var urigtige hhv. bristet, og



/

246

4) det ud fra en afvejning af alle hensyn vil være rimeligt at lægge
risikoen for, at forudsætningerne var urigtig hhv. bristet på FSP
Pension/AP Pension.

Ingen af disse betingelser er opfyldt i denne sag.

5. Det gøres gældende, at de samme hensyn indgår ved vurderingen af
aftalelovens ugyldighedsregler og også her vil føre til, at sagsø-gerne
ikke kan få omvalget tilsidesat helt eller delvis, og at det så-ledes
ikke gør nogen forskel, om sagen afgøres efter forudsætnings-læren
eller aftalelovens ugyldighedsregler.

Der foreligger ikke urigtige eller bristende forudsætninger, og
omvalgsmaterialet er ikke mangelfuldt

6. Det bestrides, at der foreligger urigtige/bristende forudsætninger som
krævet efter forudsætningslæren og/eller at omvalgsmaterialet var
mangelfuldt. Dette forudsætter, at sagsøgerne ikke på aftale-
tidspunktet kendte eller burde have kendskab til de for omvalget
relevante oplysninger. Det fremgik imidlertid klart og tydeligt mange
steder i omvalgsmaterialet, at Pensionsvalg 2011 indebar, at
sagsøgernes ydelsesgaranti ville falde bort, og at deres pensionsy-
delser kunne blive nedsat som følge heraf. Sagsøgerne var således
fuldt informeret om, at de efter omvalget ikke længere havde nogen
ydelsesgaranti, og at deres pensionsydelser kunne blive nedsat, og at
de selv efter omvalget bar risikoen for tab og tilsvarende oppebar
gevinster ved højt afkast.

7. Omvalgsmaterialet kunne ikke læses som om, at det kun var rente-
faktoren, der kunne ske ændring i efter omvalget. Det fremgik
tværtimod, at garantierne blev fjernet helt, ligesom det også frem-gik,
at der i omvendt i gennemsnitsrenteproduktet var tale om ui-
genkaldelige aktuarmæssige garantier. Det fremgik desuden af ma-
terialet, at der var en væsentlig udfordring med levetidsforudsæt-
ningen i gennemsnitsrenteprodukterne. Det gøres gældende, at da det
ikke udtrykkeligt var meddelt, kunne sagsøgerne ikke med rette
forudsætte, at udfordringerne med levetider ville forsvinde, når de
efter overgangen til markedsrente ikke længere havde nogen garan-
tier.

8. Hertil kommer, at alle elementer i markedsrenteprodukter er uga-
ranterede, også dødelighedselementet. Produkter i markedsrente er et
kendt, sædvanligt og gennemprøvet produkt, som har været ud-budt
som standardprodukt i danske pensionsordninger siden årtu-
sindeskiftet. Sagsøgerne er alle tidligere bankfolk med en særlig
indsigt i finansielle produkter og var derfor også bekendt med eller
burde kende til almindelige karakteristika ved markedsrentepen-
sioner, herunder betydningen af levetidselementet.

9. Det bestrides, at FSP Pension udtrykkeligt burde have informeret
sagsøgerne om levetidsrisikoen og dennes betydning for markeds-
rentepensioner. Det var i 2011 ikke en væsentlig oplysning, idet



/

247

markedsrisikoen var langt mere kritisk, da den havde direkte be-
tydning for depotets størrelse. På daværende tidspunkt var det ud fra
de daværende erfaringer og forudsætninger den almindelige op-
fattelse, at eventuelle ulemper ved fremtidige ændringer i dødelig-
heden ville kunne mere end opvejes gennem fordelene ved et langt
højere fremtidigt afkast, fordi der i markedsrente kunne investeres i
mere afkastgivende aktiver. På daværende tidspunkt havde man ikke
kendskab til de betydelige ændringer i levetidsbenchmark, som
efterfølgende er indført af Finanstilsynet. Dertil kommer, at der i 2011
var et langt højere renteniveau og desuden en almindelig op-fattelse
af, at renten ville stige fremover.

10. Det gøres gældende, at et omvalgsmateriale ikke skal indeholde alle
oplysninger, men alene indeholde oplysninger af væsentlig betyd-
ning for omvalget, og levetidsrisikoen var på daværende tidspunkt
ikke væsentlig set i forhold til investeringsrisikoen. I 2011 var fi-
nanskrisen afløst af kreditkrisen, og det befrygtedes, at euroen ville
bryde sammen med uforudsigelige følger for finansmarkederne.

11. FSP Pension tilbageholdt ikke nogen information i forbindelse med
omvalget men havde tværtimod fokus på at give medarbejderne fuldt
dækkende information om alle relevante forhold. For at sikre at
omvalgsmaterialet var fuldt dækkende og i overensstemmelse med
god skik-reglerne, lod FSP Pension endda materialet forelægge for
pensionskassens eksterne rådgiver advokat Vidne 3, der afgav
udtalelse om, at materialet var fuldt dækkende og i over-
ensstemmelse med reglerne. Dette støtter, at FSP Pension ikke bur-de
have givet yderligere information, heller ikke eksplicit informa-tion
om levetidsrisikoen, i forbindelse med omvalget.

12. Dertil kommer, at sagsøgerne er bankfolk, der havde særlige forud-
sætninger for at forstå grundlaget for markedsrentepensioner. Der var
endda nogle af sagsøgerne, der rådgav om pensioner, og derfor måtte
have særlig indsigt i alle pensioner, uanset om produktet blev udbudt
af banken eller ej, for at kunne foretage forsvarlig rådgiv-ning af
bankens kunder.

13. I 2011 var det ikke almindeligt i pensionsbranchen at informere om
levetidsrisikoen i forbindelse med omvalg. Finanstilsynets anbefa-
linger af dette kom først langt senere i 2014 på et tidspunkt, hvor der
var sket væsentlige ændringer i tilsynets levetidsbenchmark. Det
bestrides, at de i 2014 udsendte retningslinjer er udtryk for praksis i
2011. Som påvist ovenfor var det ikke tilfældet.

14. Det gøres gældende, at det har særlig betydning, at Finanstilsynet
gennemgik omvalgsmaterialet og ikke havde kritik af, at der ikke
specifikt blev informeret om levetidsrisikoen og betydningen heraf. I
forbindelse med omvalget i 2011 gennemførte Finanstilsynet en
inspektion i fire pensionskasser, herunder FSP Pension, med særlig
fokus på gennemførelsen af omvalg og indhold af omvalgsmateria-le.
I den forbindelse gennemgik Finanstilsynet FSP Pensions om-
valgsmateriale, og selv om tilsynet havde flere bemærkninger til
materialet, fandt tilsynet ikke anledning til at påbyde FSP Pension



/

248

at informere eksplicit om levetiden, heller ikke i det supplerende
omvalgsmateriale, som også blev gennemgået og de facto godkendt
af Finanstilsynet. Dette dokumenterer, at det ikke på daværende
tidspunkt var almindeligt i pensionsbranchen at informere om leve-
tidsrisikoen, og at det heller blev fundet påkrævet af tilsynet i hen-
hold til god skik reglerne, selv om tilsynets livskontor i december
2010 havde udsendt materialet om en almindelig levetidsmodel, og
kontorchefen fra livkontoret var involveret i inspektionen.

15. Det har også særlig betydning, at Finanstilsynet heller ikke i for-
bindelse med 2014-tilsynssagen udtalte kritik af, at der ikke speci-fikt
blev informeret om levetidsrisikoen i omvalgsmaterialet. Dette selv
om det fremgår af tilsynets afgørelse, at Finanstilsynet foretog en
vurdering i forhold til god skik reglerne, og at tilsynet i afgørel-sen
konstaterede, at FSP Pensions omvalgsmateriale ikke indeholdt
eksplicitte oplysninger om levetidsrisikoen, og at tilsynssagen i 2014
netop angik levetidsrisikoen. Det gøres gældende, at dette skaber en
stærk formodning for, at god skik reglerne ikke er overt-rådt, jf.
U2012.483H.

16. Det har ingen betydning for sagen, at Finanstilsynet før og under
Pensionsvalg 2011 udsendte en levetidsmodel. Uanset dette gik FSP
Pension med rette ud fra, at det højere afkast i markedsrentepen-
sioner ville mere end opveje levetidsrisikoen. Dertil kom, at FSP
Pension ikke kendte konsekvenserne af tilsynets benchmark for sel-
skabet på omvalgstidspunktet, og slet ikke kendte konsekvenserne af
de senere benchmarks fra Finanstilsynet. I øvrigt havde FSP Pen-sion
allerede anmeldt et markedsværdigrundlag ud fra datidige er-faringer
og praksis, og implementeringen af Finanstilsynets leve-tidsmodel
gav kun anledning til mindre ændringer. FSP Pension kunne således
med rette gå ud fra, at selskabets markedsværdi-grundlag på
omvalgstidspunktet var solidt.

17. Det har ingen betydning for sagen, at Finanstilsynet i forbindelse
med 2014-tilsynssagen konstaterede, at medlemmerne ved omval-get
overgik til tegningsgrundlag med utilstrækkelige levetider. Til-synet
gav jo ikke AP Pension nogen kritik herfor. Påtalen fra tilsy-net gik
alene på, at FSP Pension ikke havde udbetalt medlemmerne
tilstrækkelig kompensation ved omvalget for overtagelsen af leve-
tidsrisikoen, men tilsynet vurderede tillige, at AP Pensions kom-
pensationsmodel gav en dækkende og rimelig kompensation herfor
og således udlignede påtalen på tilfredsstillende og rimelig vis. Fi-
nanstilsynet påtalte således ikke, at der forelå en overtrædelse af de
offentligretlige regler i forbindelse med andre forhold end kompen-
sationen, og heller ikke en overtrædelse af de god skik regler, som
sagsøgerne påberåber sig, selv om Finanstilsynet var blevet gjort
opmærksom på problemstillingen i forbindelse med de klager, som
tilsynet havde modtaget, og tilsynet oplyste, at man ville ”vurdere, om
de kunder, der foretog omvalg til markedsrente, traf deres valg på et
fyldestgørende grundlag ” …, og efter afgørelsen var truffet gav de
kunder, der stadig klagede, besked om, at ”Finanstilsynet har i for-
bindelse med denne afgørelse ikke fundet anledning til at påbyde AP
Pen-sion at føre ordningen tilbage til markedsrente” ... Det gøres
gældende,



/

249

at dette skaber en stærk formodning for, at der ikke er sket en over-
trædelse af reglerne, jf. U2012.483H.

18. Forbrugerombudsmanden har en selvstændig kompetence til at på-
se overholdelsen af de finansielle god skik regler, der flere gange er
blevet anvendt i praksis, men Forbrugerombudsmanden har heller
ikke fundet anledning til at gribe ind, selv om Forbrugerombuds-
manden deltog i behandlingen af 2014-tilsynssagen gennem sit
medlemskab af Det Finansielle Virksomhedsråd, og Forbrugerom-
budsmanden også senere blev kontaktet af sagsøgerne i forbindelse
med, at der blev fastlagt retningslinjer for indgåelse af aftaler om
suspension af forældelse. Det gøres gældende, at dette også skaber en
stærk formodning for, at der ikke er sket en overtrædelse af reg-lerne.

19. Det gøres gældende, at når såvel Finanstilsynet (i 2011 og 2014) som
Forbrugerombudsmanden (i 2014 og senere) ikke har fundet, at
omvalgsmaterialet er i strid med god skik reglerne, er det sagsø-
gerne, der har bevisbyrden for, at omvalgsmaterialet var mangel-fuldt,
og at denne bevisbyrde ikke er løftet.

Levetidsrisikoen var ikke væsentlig på daværende tidspunkt

20. Det bestrides, at levetidsrisikoen var væsentlig på omvalgstids-
punktet i 2011. Det er den først blevet efterfølgende efter de efter-
følgende års voldsomme stigninger i Finanstilsynets levetidsben-
chmark, der – udover fortsat støt stigende faktiske levetider – er
blevet væsentligt forøget som følge af ændrede principper for data-
grundlag og opgørelsesmetoder, jf. skønsmandens svar på spørgs-mål
1L. Dette kunne ingen – og heller ikke FSP Pension - forudse på
omvalgstidspunktet. På omvalgstidspunktet blev levetidsrisikoen med
rette anset for at være af mindre betydning sammenholdt med den
langt mere væsentlige afkastrisiko. Afkastrisikoen indebærer langt
den største risiko for markedsrentepensioner, da ethvert tab reducerer
depotet og potentielt indebærer en risiko for, at kunden kan miste de
opsparede midler. I modsætning til dette vil de andre faktorer i
beregningen af markedsrenteydelser – herunder levetiden – ikke
reducere depotet og derfor have langt mindre betydning.

21. Sagsøgerne har henvist til Finanstilsynets udsendelse af benchmark
i december 2010 og FSP Pensions efterfølgende beregninger. Som
tidligere anført blev konsekvenserne af benchmark først opgjort ef-ter
gennemførelsen af omvalget, og det førte kun til mindre æn-dringer,
og i øvrigt havde FSP Pension grundlag for at antage, at det højere
afkast ville mere end opveje overtagelsen af levetidsrisi-koen. Det
understøttes af, at ydelserne umiddelbart efter omvalget steg.

22. Da omvalget blev gennemført, var der ingen mistanke om eller
overvejelse af, om hensættelserne i reserven var tilstrækkelige, end-
sige om forlængelsen af levetiderne ville kunne føre til en nedsæt-
telse af markedsrenteydelserne. Antagelsen var, at den friere ad-gang
til at investere fuldt ud i et markedsrenteprodukt ville kunne



/

250

mere end dække risikoen for forlænget levetid. Dette gælder selv-om
medlemmerne overtog et levetidsunderskud. Det skal erindres, at
afkastet på FSP’s markedsrenteprodukt, bortset fra et enkelt år, i
perioden siden 2004 væsentligt havde oversteget såvel afkastet som
grundlagsrenten i den garanterede pensionsordning FSP Traditio-nel
… Dertil kom, at et frasalg af de dyre finansielle instrumenter, som
var nødvendige med garanterede produkter, måtte antages at kunne
forbedre afkastet på tilfredsstillende måde. Reserven til dækning af
levetidsforlængelse blev således ikke specifikt inddra-get som en del
af det, de omvælgende skulle have andel i, da til-lægget på 2 %
skønnedes fuldt ud at dække også denne risiko.

23. Sagsøgerne har flere steder i processkriftet henvist til, at AP Pen-
sion har sagt, at ”som en tommelfinger kan man sige, at hvis den
forven-tede levetid stiger med 1 år, skal ydelsen i eksemplet ovenfor
alt andet lige sættes ned med 5” ... Dertil skal siges, at det er AP
Pension – ikke FSP Pensions – opfattelse, på et senere tidspunkt, hvor
levetiderne og renten havde udviklet sig væsentligt i sagsøgernes
disfavør, og det havde vist sig, at afkastfordelen ikke kunne opveje
overtagelsen af levetidsrisikoen. På omvalgstidspunktet måtte FSP
Pension som ovenfor anført gå ud fra, at levetidsrisikoen var af
underordnet be-tydning, og det derfor ikke var nødvendigt at oplyse
om den.

(Manglende) specifikke oplysninger om levetidsrisikoen var ikke
bestemmende for sagsøgerne

24. Det gøres gældende, at det er usandsynligt og har formodningen
imod sig, at sagsøgerne - såfremt de i forbindelse med Pensionsvalg
2011 var blevet eksplicit informeret om levetidsrisikoen og betyd-
ningen heraf, og det var blevet ledsaget af den information, som
forventeligt ville være blevet givet på daværende tidspunkt ud fra de
forventninger til betydningen af dødeligheden, som man havde på
daværende tidspunkt, hvilket var, at levetidsrisikoen havde en
væsentlig mindre betydning i forhold til rentefordelen, end det ef-
terfølgende har vist sig at være tilfældet -alene af denne årsag ville
have undladt at vælge om til markedsrente. Der gav på daværende
tidspunkt god mening at vælge om til markedsrente, selv om man
overtog levetidsrisikoen, uanset om man var pensionist eller over 60
år. Det har efterfølgende vist sig, at ulemperne ved levetidsrisi-koen
er væsentligt større og fordelene ved de fremtidige merafkast
væsentligt mindre end forudsat på omvalgstidspunktet, men dette
kunne man ikke vide dengang, og sagsøgernes nuværende stand-
punkt er udtryk for en efterrationalisering.

25. Det bestyrkes af det forhold, at sagsøgerne valgte om til markeds-
rente, selv om det fremgik udtrykkeligt og mange gange i om-
valgsmaterialet, at der ikke var nogen form for garantier i markeds-
renteproduktet. Det bestrides, at sagsøgerne havde belæg for at an-
tage, at dette udelukkende angik afkastrisikoen.

26. Det bemærkes herved, at der ikke var nogen af FSP’s pensionister,
der fandt anledning til at kræve valget annulleret, selv om mange af
dem både i 2011 og 2012 fik information om, at deres ydelser frem-



/

251

over kunne blive reduceret på grund af ændrede levetidsændrin-ger,
og de ville derfor efter al sandsynlighed heller ikke have truffet et
andet valg, selv om de havde fået disse oplysninger i forbindelse med
Pensionsvalg 2011. De har desuden udvist retsfortabende pas-sivitet.

27. Det bestrides, at det er AP Pension, der har bevisbyrden for, at
sagsøgerne ikke ville have valgt om, og den af sagsøgerne påberåb-te
afgørelse U2013.1107H adskiller sig på væsentlige punkter fra
nærværende sag.

Forudsætningen var ikke kendelig for FSP Pension/AP Pension

28. Såfremt der foreligger væsentlige urigtige eller bristende forudsæt-
ninger, bestrides det, at FSP Pension/AP Pension vidste eller burde
have vidst, at væsentlige forudsætninger hos sagsøgerne var urigti-ge
eller bristet. Det bemærkes herved, at FSP Pension udarbejdede og
fremsendte et omfattende omvalgsmateriale til sagsøgerne og holdt et
stort antal informationsmøder, og at FSP Pension ikke til-bageholdt
oplysninger, men tværtimod loyalt delte alle de oplys-ninger med
sagsøgerne, som på daværende tidspunkt blev anset for relevante. Det
var på daværende tidspunkt ikke klart for FSP Pen-sion eller andre
pensionsselskaber, hvilken betydning levetidsrisi-koen ville få
fremover. Som følge af dette burde FSP Pension natur-ligvis heller
ikke forudse, at dette forhold var en væsentlig forud-sætning for
sagsøgerne – hvilket næppe heller har været tilfældet på daværende
tidspunkt.

Det ville ikke være rimeligt at lade AP Pension bære risikoen

29. Det gøres gældende, at det ikke ville være rimeligt at lade AP Pen-
sion bære risikoen for eventuelle urigtige eller bristende forudsæt-
ninger.

30. AP Pension hverken kunne eller burde forudse den fremtidige ud-
vikling i levetider og afkast. Årsagen til nærværende søgsmål er en
kombination af, at Finanstilsynet efterfølgende har forøget levetids-
benchmark betydeligt og desuden ændret forudsætningerne for le-
vetidsbenchmark, og et verdensomspændende rekordlavt renteni-
veau. Det vil ikke være rimeligt at pålægge AP Pension risikoen for
disse forhold, som ingen kunne forudse ved Pensionsvalg 2011.

31. Eksterne rådgivere har godkendt omvalgsmaterialet. Omvalgsma-
terialet blev forelagt for ekstern rådgiver Vidne 3, der gennemgik det
og afgav udtalelse om, at det opfyldte god skik reg-lerne, og at der
ikke var udeladt informationer af betydning for omvalget.

32. Finanstilsynet har ikke kritiseret omvalgsmaterialet. I forbindelse
med Pensionsvalg 2011 gennemførte Finanstilsynet en god skik in-
spektion og gennemgik i den forbindelse omvalgsmaterialet. Dette
førte til, at tilsynet i detaljer gennemgik informationsmaterialet og
anmodede FSP Pension om at udsende mere information, men til-



/

252

synet fandt ikke anledning til yderligere kritik af omvalgsmateria-let,
og tilsynet fandt heller ikke anledning til at påbyde FSP Pension at
informere eksplicit om levetidsrisikoen og betydningen heraf. Dette
på trods af, at inspektionen netop angik omvalg, og at Finan-stilsynet
på samme tid udsendte levetidsbenchmark, og at kontor-chefen for
livkontoret i Finanstilsynet, der havde udsendt levetids-benchmarket,
deltog i inspektionen.

33. Finanstilsynet har heller ikke kritiseret omvalgsmaterialet i forbin-
delse med tilsynssagen i 2014, selv om denne sag netop angik kla-ger
over nedsættelser på grund af levetidsrisikoen, og på trods af, at det
fremgår af afgørelsen, at tilsynet har noteret, at der ikke er eks-plicit
informeret om levetidsrisikoen i omvalgsmaterialet.

34. Forbrugerombudsmanden har heller ikke kritiseret omvalget, selv
om Forbrugerombudsmanden har en selvstændig kompetence til at
påtale overtrædelser af de finansielle god skik regler, og Forbru-
gerombudsmanden har været vel bekendt med sagen og både be-
handlet den i forbindelse med Finanstilsynets 2014-afgørelse og de
senere drøftelser vedrørende suspension af forældelsesfristen.

35. Sagsøgerne er blevet fuldt kompenseret. De 2 %, som sagsøgerne
modtog i 201  4 , var i god overensstemmelse med daværende
prak-sis, og i forbindelse med kompensationsmodellen er sagsøgerne
blevet yderligere kompenseret for, at en del af kunderne efter Fi-
nanstilsynets retrospektive vurdering ikke modtog tilstrækkelig
kompensation i forbindelse med Pensionsvalg 2011, jf. Finanstilsy-
nets afgørelse af 2. april 2014. Disse hensættelser var udtryk for de på
omvalgstidspunktet forventede levetider. Kompensationen in-
debærer, at de i øvrigt tilstrækkelige hensættelser, der var på leve-
tider på tidspunktet for omvalg, er blevet udbetalt til sagsøgerne.
Derved er sagsøgerne blevet fuldt ud kompenseret for de i 2011
forventelige konsekvenser af omvalget.

36. Kompensationen er fuldt tilstrækkelig. Det anføres af sagsøgerne, at
kompensationen ikke bør tillægges betydning, fordi den er beregnet
på grundlag af hensættelser, der allerede i 2011 ikke var tilstrække-
lige, men dette er ikke rigtigt. Kompensationen er beregnet ud fra de
hensættelser, der på omvalgstidspunktet med rette blev anset for
dækkende af FSP Pensions aktuarer, og som ville have dannet
grundlag for yderligere kompensation på omvalgstidspunktet, så-
fremt der var blevet udbetalt kompensation for levetider på dette
tidspunkt. I øvrigt har Finanstilsynet ved afgørelsen erklæret sig enig
i, at kompensationen er en rimelig dækning af kundernes leve-tider,
og dermed også at den hensættelse, som kompensationen er beregnet
på grundlag af – er rimelig og ansat i overensstemmelsen med
lovgivningen og god skik reglerne. Der er ikke grundlag for at
tilsidesætte Finanstilsynets vurdering, der er baseret på en særlig
faglig indsigt og et dybtliggende kendskab til alle omstændigheder i
forbindelse med omvalget.

37. Det vil være uforholdsmæssigt dyrt at tilbageføre sagsøgernes pen-
sionsordninger. En annullering af omvalget for sagsøgerne vil be-



/

253

tyde, at AP Pension skal afhænde de investeringsaktiver, der ligger til
grund for sagsøgernes pensionsordninger, og anskaffe nye inve-
steringsaktiver svarende til de aktiver, der lå grund til gennem-
snitsrentepensionerne. Det gøres gældende, at der foreligger umu-
lighed med at genanskaffe de aktiver, der lå til grund for gennem-
snitsrenteproduktet til samme eller lavere pris. Hvis det overhove-det
er muligt, vil det belaste AP Pension med en uforholdsmæssig stor
byrde i forhold til sagsøgernes eventuelle gevinst ved en annul-lering
af omvalget. Dertil kommer, at FSP Pension efter omvalget
afskaffede de særlige rentesikringer - renteswaps, der sikrede
sagsøgernes garanterede pensioner, og – hvis de garanterede pen-
sioner skal genetableres – må genkøbe tilsvarende rentesikringer men
til en uforholdsmæssig højere pris på grund af det nuværende lavere
renteniveau. Dette samtidig med, at AP Pension er gået glip af de
betydelige indtægter, der ville være kommet til udbetaling på de
oprindelige rentesikringer.

38. Det gøres gældende, at AP Pension er et kundeejet selskab …, og at
der derfor kun er de øvrige kunder til at betale for en eventuel an-
nullering eller erstatning, og at det ikke ville være rimeligt at lade de
andre kunder betale for dette. Det er derfor misvisende, når
sagsøgerne anfører, at der ikke er noget hensyn at tage til selskabet,
for forholdet er, at det er de øvrige kunder i AP Pension, der kom-mer
til at betale, hvis sagsøgerne får medhold.

39. Pensionsordninger i såvel gennemsnitsrente som markedsrente ba-
serer sig på værdipapirer, som selskabet anskaffer sig for forsikre-des
midler. Sammensætningen af aktiver afspejler aftalen og den ri-siko,
der er på de pågældende pensionsordninger. Således vil aktiv-
sammensætningen i gennemsnitsrente adskille sig markant fra
markedsrente, hvilket jo netop var en af hovedargumenterne for
Pensionsvalg 2011. Ved omlægning til markedsrenter blev aktiver-ne,
som var anskaffet til gennemsnitsrente, afhændet til fordel for aktiver
med bedre afkastmulighed. Det giver en særlig udfordring, at der er
forløbet mere end 10 år med store udsving på markederne og en til
stadighed faldende rente, siden afhændelsen af de aktiver, der lå til
grund for sagsøgernes gennemsnitsrentepensionsordnin-ger.

40. Det er anført af sagsøgerne, at en fastholdelse af omvalget for
sagsøgerne vil betyde, at sagsøgerne kommer til at betale den stør-ste
pris for den påståede mangelfulde information ved Pensions-valg
2011, og at sagsøgerne i realiteten betaler for, at de øvrige kunder kan
bevare deres gode prognoser uden omkostninger. Dette er udtryk for
en misforståelse. Sagsøgerne har ikke betalt for eller til de øvrige
medlemmer, uanset om disse har foretaget omvalg eller ej, og der sker
ingen økonomisk omfordeling mellem kunder med
markedsrentepensionsordninger.

41. Såfremt sagsøgerne får ret til at annullere omvalget, er de også
sluppet for investeringsrisikoen, og har dermed kunnet spekulere i
renteudviklingen. Hvis sagsøgerne får medhold i, at Pensionsvalg
2011 ikke er bindende, og de derfor skal tilbage til garanterede



/

254

ydelser, vil det betyde, at sagsøgerne også slipper for den investe-
ringsrisiko, som de fuldt bevidst overtog ved omvalget. De vil slip-pe
for investeringsrisikoen på et tidspunkt, hvor det har vist sig, at denne
risiko er blevet realiseret til skade for sagsøgerne med lave
renteprognoser, hvilket ville være urimeligt over for de øvrige kunder
og i strid med lov om finansiel virksomhed § 21.

42. Det gøres gældende, at der må stilles særlige krav til at tilsidesætte
aftaler om markedsrente, da risikoen for retrospektiv spekulation hos
kunden er særlig stor. Der er således ingen lovpligtig fortrydel-sesret
efter forsikringsaftalelovens § 97a, fordi lovgiver har fundet, at
risikoen for spekulation er for høj.

43. Det gøres gældende, at sagsøgernes ydelser også ville være blevet
nedsat, selv om Pensionsvalg 2011 ikke var gennemført. FSP Pen-
sions daværende økonomiske situation gav store problemer under de
skærpede lovmæssige krav med blandt andet Solvens II og nye
kontributionsregler, og sagsøgernes ydelser ville derfor efter al
sandsynlighed være blevet nedsat, uanset om Pensionsvalg 2011 var
blevet gennemført eller ej.

FSP Pension/AP Pension har ikke handlet ansvarspådragende

44. Det gøres gældende, at det er en forudsætning for sagsøgernes
krav, at FSP Pension/AP Pension har handlet ansvarspådragende, og
at dette ikke er tilfældet af de ovenfor nævnte grunde. Det er
sagsøgernes bevisbyrde, at FSP Pension/AP Pension har handlet an-
svarspådragende, og det skaber en formodning herimod, at hver-ken
Finanstilsynet eller Forbrugerombudsmanden – trods deres faglige
indsigt og dybe kendskab til omstændighederne i forbindel-se med
omvalget, og selv om de flere gange har været inde i sagen -har
fundet, at der foreligger en overtrædelse af god skik reglerne. Det
gøres gældende, at udbetalingen af kompensation i 2014 gør op med
ethvert krav som følge af omvalget, idet det fremgår af Finan-
stilsynets afgørelse, at dette stiller sagsøgerne rimeligt, og at tilsynet
ikke påtaler, at der var fejl i omvalgsmaterialet.

Der er ikke tale om forbrugeraftaler

45. Det anføres af sagsøgerne, at de er forbrugere og omfattet af de af-
taleretlige forbrugerbeskyttelsesregler, men dette er ikke rigtigt, da
pensionsaftalen er indgået med en pensionskasse, som de selv ejede
og havde medbestemmelsesret over og som havde til formål at va-
retage deres interesser, og der derfor ikke foreligger et forbruger-
forhold. Hertil kommer, at der er tale om en firmapension, som ef-ter
retspraksis ikke anses for en forbrugeraftale, jf. fx U2011.1177Ø,
fordi den er oprettet af sagsøgernes arbejdsgivere til opfyldelse af
deres ansættelsesretlige forpligtelser. Den af sagsøgerne påberåbte
afgørelse FED 2021.37 angår en forsikring, der er tegnet af en selv-
stændig erhvervsdrivende til dækning af denne, og angår derfor ikke
en sammenlignelig situation. I øvrigt er sagsøgerne bankfolk med
særlig forstand på pengeforhold og pensionsprodukter.



/

255

Sagsøgerne kan ikke ophæve omvalget

46. Selvom det måtte blive lagt til grund, at en eller flere af sagsøgerne
har foretaget omvalget på grundlag af urigtige forudsætninger, er det
udelukket at lade dem gå tilbage til det grundlag, de havde før
omvalget. Det gælder, selvom det måtte blive lagt til grund, at de ikke
ville have foretaget omvalget, hvis de havde modtaget fyldest-
gørende oplysninger om dødelighedsrisikoen, og derfor også selv-om
det måtte blive lagt til grund, AP Pension skal bære såvel rente-
risikoen som dødelighedsrisikoen.

47. Det følger af følgende forhold: En ophævelse som krævet af sagsø-
gerne forudsætter at de udvekslede ydelser leveres tilbage. Forsik-
ringstageren skulle således aflevere sit markedsprodukt, og sagsøg-te
skulle i stedet levere det garanterede produkt. Det garanterede
produkt findes imidlertid ikke længere. En tilbagevenden til et ga-
ranteret grundlag skulle i givet fald ske som en nytegning. I hen-hold
til Finanstilsynets bekendtgørelse om maksimal grundlagsren-te kan
garanteret livrente imidlertid maksimalt tegnes med en grundlagsrente
på – 0,5 %. Det vil således ikke være muligt at op-rette sagsøgernes
pensionsordninger på det garanterede grundlag, de forlod ved
omvalget.

48. Dertil kommer, at sagsøgerne vil blive ført ind i en anden rente-
gruppe, end de kunder, der i sin tid fastholdt garantien, befinder sig i
dag. Som følge af dette vil de kunne få bonus, hvor de kunder, der
blev i den garanterede ordning, ikke får det, hvilket giver sagsøgerne
en urimelig fordel. Dertil kommer, at nytegningsgrund-laget også på
andre måder adskiller sig fra det produkt, sagsøgerne forlod. Det vil
således ikke være muligt at spejle det gamle produkt i det nuværende
grundlag.

49. Dertil kommer, at det gennemsnitsrenteprodukt, som de forlod,
heller ikke findes mere. De aktiver og instrumenter, som lå bag, blev
afviklet i forbindelse med omvalget. Det var en kombination af
obligationer og finansielle instrumenter som beskyttede afkastet.
Disse kombinationer findes ikke og kan ikke rekonstrueres uden
uforholdsmæssige omkostninger. Hvis de skal genafskaffes på nu-
værende tidspunkt, vil det betyde, at AP Pensions andre kunder vil
skulle betale en uforholdsmæssig høj pris for, at AP Pension skal
genafskaffe de pågældende instrumenter til en pris, der i dag er langt
højere som følge af det nuværende renteniveau, end den var på
omvalgstidspunktet, samtidig med at AP Pension er gået glip af de
betydelige indtægter, som AP Pension ville have haft, hvis man havde
beholdt de pågældende instrumenter gennem perioden.

50. Dertil kommer, at en ophævelse forudsætter, at forsikringstagerens
markedsprodukt kan gives tilbage. Det markedsrenteprodukt, som
sagsøgerne fik i stedet for gennemsnitsrenteproduktet kan ikke gi-ves
tilbage, da det er delvis konsumeret dels gennem pensionsud-
betalinger, dels gennem den omstændighed, at risikoen delvis er er-
stattet af et faktisk forløb. De sagsøgte lever således stadig og har nu
en anden levetidssandsynlighed, end de havde dengang m.h.t.



/

256

total levetid, alene fordi man nu ved, at de har overlevet hidtil. Der-til
kommer det realiserede udbetalings- og investeringsforløb, som ikke
kan rulles tilbage. De har nu andre aktiver med et andet afkast.
Sagsøgerne har desuden i perioden haft rådighed over investe-
ringsrisikoen, således at de individuelt har kunnet disponere over
investeringsprofil og risiko.

51. Det er således umuligt at tilbagegive ydelserne, men det gøres gæl-
dende, at umulighed ikke er en forudsætning for, at ophævelse ikke er
muligt – det er tilstrækkeligt med uforholdsmæssige ulem-
per/udgifter, og dette foreligger utvivlsomt her.

Sagsøgernes tabsopgørelse bestrides

52. Såfremt sagsøgerne gives helt eller delvis medhold, skal det ske
som en økonomisk kompensation. Men sagsøgerne kan ikke få er-
statning svarende til den subsidiære påstand, for så kompenseres de jo
for den renterisiko, som de med åbne øjne overtog i forbindel-se med
omvalget – se skønsmandens svar på spørgsmål 1M. Og en erstatning
svarende til sagsøgernes mere og mest subsidiære på-stande er
forbundet med så store usikkerheder, at den ikke lader sig udregne, og
derfor ikke kan tilkendes – se herom nedenfor.

53. Dertil kommer, at sagsøgernes opgørelse af tabet er forkert, og vil
føre til en betydelig og urimelig overkompensation. Man må tage
udgangspunkt i situationen i 2011. Forestillingen om at tage ud-
gangspunkt i 2021 er ikke egnet, idet det er en sammenblanding af et
faktisk forløb og et forventet fremtidigt forløb. Dels er tidspunk-tet
tilfældigt, dels svarer det ikke til en mulighed, som sagsøgerne på
noget tidspunkt har haft. Dertil kommer, at de konklusioner, som
sagsøgerne drager af skønsmandens beregninger, vil stille sagsøgerne
bedre, end hvis de var blevet på det garanterede pro-dukt uden
omvalg, jfr. skønsmandens svar på spørgsmål 1L.

54. Det er derfor heller ikke muligt at stille sagsøgerne, som om de ikke
havde valgt om. Man kan udregne, hvad de har fået mindre til da-to;
men man kender ikke det fremtidige forløb. Den nuværende in-
ternationale krise kan måske føre til ændringer, der gør, at den for-
ventede restlevetid dramatisk forkortes.

55. Sagsøgernes idé om et hybridprodukt med afkastrisiko, men ikke
levetidsrisiko er ikke brugbar, Et sådant produkt findes ikke.
Sagsøgerne kunne ikke vælge at tage investeringsrisikoen og ikke
levetidsrisikoen. Det er derfor ikke muligt at beregne en erstatning
herfor. Dette illustreres af den store forskel, der på skønsmandens
beregninger i svaret på spørgsmål 4 med hhv. ”levetid først” og ”rente
først” – hvorfor en erstatning vil have karakter af vilkårlig-heder.

56. Det rigtige er derfor at se på, hvad sagsøgerne skulle have haft til-
ført deres depot ved omvalget for at blive kompenseret for den for-
længede levetid, som ikke var afspejlet i det markedsrenteprodukt,
sagsøgerne overgik til. Men det er netop det, afgørelsen fra 2014 fra



/

257

Finanstilsynet har taget stilling til, og det gøres gældende, at der
herved er gjort endeligt op med sagsøgernes eventuelle erstat-
ningskrav.

57. Når sagsøgerne anfører, at kun 17 procent fik kompensation ved
den lejlighed, skyldtes det netop, at de øvrige med de 2 % tillæg til
depotet havde fået fuld eller for stor kompensation for de forvente-de
levetidsforlængelser.

58. Et af problemerne ved sagsøgernes beregning af tabet er, at de for-
udsætter, at den regnskabsmæssige merhensættelse, som skulle væ-re
foretaget, hvis sagsøgerne var blevet i det garanterede produkt, skal
indbetales på deres depot i den nugældende ordning på mar-
kedsrente. Derved får de alle fordele ved markedsproduktet uden at
være underkastet begrænsningerne. En regnskabsmæssig hen-sættelse
på et garanteret produkt sker på passivsiden og kan aldrig omsættes til
et aktiv, som forsikringstageren kan disponere over. En markedsværdi
i et garanteret produkt står ikke på depotet, men er alene en
regnskabsmæssig hensættelse, se skønsmandens svar på spørgsmål
1K a - c.

59. Forskellen ses, hvis en forsikringstager med et garanteret produkt
ønsker at ophæve sin ordning, kan forsikringstager få udbetalt de-
potet, men får ikke nogen del i den regnskabsmæssige merhensæt-
telse, som lovgivningen kræver til sikkerhed for, at selskabet kan
opfylde sin forpligtelse. Det er med andre ord ikke noget, forsik-
ringstageren ejer. Den falder væk, hvis pensionsordningen ophæ-ves.
Men det, som sagsøgerne kræver, er at blive ejer af denne regn-
skabsmæssige hensættelse med adgang til at investere den i et mar-
kedsrenteprodukt med alle de muligheder det rummer, for at vælge
risikoprofil og derved få et afkast, der langt overstiger det tab, som
sagsøgerne påstår at have lidt.

60. Forvirringen kommer ind, når hensættelsen på det garanterede
produkt omtales som markedsværdien. Dette er – alene - en regn-
skabsmæssig betegnelse. Der er ingen markedsværdi på et garante-ret
produkt. Det er ikke noget der kan handles eller sælges eller holdes
op mod et marked. Der er tale om en hensættelse, der er be-regnet
efter de i lovgivningen fastlagte regler. Reglerne for opgørel-sen af
denne reserve ændres fra tid til anden af politiske grunde, som det var
tilfældet, da Finanstilsynet ændrede regnskabskurven
…, hvilket som med et trylleslag nedbragte størrelsen af hensættel-
serne. Tilsvarende trylleslag kan ændre hensættelsen på garantere-de
produkter for levetidsforventninger, som det skete, da Finanstil-synet
fra et år til det næste ændrede perioden, hvorover der opgø-res
forventede levetider, fra 30 til 20 år. Det var ikke udtryk for no-gen
ændring i pensionerne eller markedet, endsige i pensionernes værdi
for forsikringstagerne. Det var blot udtryk for, at de hidtidige fastlagte
regler for beregning af reserven skønnedes uhensigtsmæs-sige.

61. Markedsværdien er således en regnskabsmæssig værdi, der ikke
kan omsættes til et erstatningskrav. Det er et øjebliksbillede, og



/

258

markedsværdierne på det garanterede produkt vil i dag være lave-re,
end de værdier pr. 1.1.2021, der fremgår af skønsrapporten, ale-ne
fordi renten er steget i mellemtiden, og erstatningen vil således bero
på tilfældigheder. Se skønsmandens svar på spørgsmål 9e, 1Ke og
1Kg.

62. Dertil kommer, at der ikke er nogen sammenhæng mellem mar-
kedsværdier og ydelser i hhv. garanterede pensioner og markeds-
renteprodukter, fordi en markedsværdi af et garanteret produkt er en
regnskabsmæssig hensættelse og noget helt andet end en værdi
af et markedsrenteprodukt, der er penge på et depot. Der er ikke
nogen sammenhæng mellem (markeds)værdier og ydelser, da ydel-
serne afhænger af investeringerne og aftalegrundlaget i produktet. En
høj markedsværdi i et garanteret produkt kan derfor give en la-vere
ydelse end en lavere markedsværdi i et markedsrenteprodukt – se
skønsmandens svar på spørgsmål 1N. I et garanteret produkt vil en
høj markedsværdi være udtryk for store hensættelser, som selskabet
har måttet foretage for at afdække den garanterede ydelse
regnskabsmæssigt efter reglerne i den finansielle lovgivning, og så-
danne hensættelser fører ikke til højere ydelser end de garanterede
ydelser. Men i en markedsværdiordning er der ikke krav om mer-
hensættelser, og derfor er værdien udtryk for midler, der står på
depotet, og som vil kunne aktivt investeres af sagsøgerne og føre til
tilsvarende højere ydelser.

63. Det giver derfor ingen mening at opgøre sagsøgernes fremtidige tab
som forskellen mellem markedsværdien af den garanterede pen-sion
og værdien af markedsrentepensionen, da der er tale om vidt
forskellige begreber. Man sammenligner så at sige æbler med pæ-rer.
Det vil give sagsøgerne en vilkårlig overkompensation. Det il-
lustreres af, at sagsøgernes erstatningskrav for det fremtidige tab
udgør et langt højere beløb, end hvis man beregner det fremtidige tab
som mistet ydelse pr 1.1.2021 ganget med den forventede indi-
viduelle restlevetid, jf. AP Pensions beregninger … og skønsman-
dens svar på spørgsmål 11pb. Som det ses …, er det meget forskel-
ligt, hvor stor overkompensationen. Det illustreres også af, sagsø-
gerne i prøvesagerne … bortset fra prøvesag 1 ville få en langt høje-re
ydelse, hvis man som krævet af sagsøgerne indsætter forskellen i
værdierne i de to produkter pr. 1.1.2021 på deres depoter, end de ville
have haft, hvis de var blevet i det garanterede produkt.

64. Dertil kommer, at sagsøger opgør deres fremtidige ydelsestab som
differencen mellem markedsværdier i det garanterede produkt, der er
beregnet under forudsætning af, at sagsøgerne ikke har valgt en
ophørende livrente for en del af opsparingen i forbindelse med
pensioneringen – se skønsmandens svar på spørgsmål 1Kh - med
markedsværdier i deres markedsrenteprodukt, der er nedsat som følge
af, at de faktuelt har valgt en ophørende livrente. Alene dette vil føre
til for høje krav.

65. Det giver heller ingen mening at opgøre sagsøgernes samlede tab
som summen af manglende pensionsydelse til dd. med tillæg af
forskellen i markedsværdier i de to produkter pr. 1.1.2021. Herved



/

259

opnår sagsøgerne en fordel, fordi man på nuværende tidspunkt kender
forløbet til dd., og de får derfor en overkompensation. På nuværende
tidspunkt ved man således, at sagsøgerne har overlevet indtil nu, og
alene dette vil føre til en højere forventet levetid samlet set, der vil
føre il en højere markedsværdi.

66. Det bestrides, at værdien af hybridproduktet kan opgøres, som af
sagsøgerne krævet, ud fra beregningerne med ”rente først” i
skønsmandens svar på spørgsmål 4. Det vil forfordele sagsøgerne og
give dem en urimelig fordel, der er i strid med princippet om en
rimelig og fair behandling kunderne imellem (kontributionsprin-
cippet) til skade for AP Pensions øvrige kunder. Det er et tænkt
produkt – hybridproduktet – som ikke var det, som blev tilbudt.
Derfor giver sagsøgernes argumentation om, at de først har overta-get
renterisikoen og dernæst levetidsrisikoen, ingen mening. Man kan
ikke tale om at opdele en regnskabsmæssig markedsværdi for ét
samlet produkt i delelementer. Risiciene hænger sammen, og den ene
løsning er ikke mere rigtig end den anden. En rimelig løsning må
være at anvende gennemsnittet af de to effekter, da den regn-
skabsmæssige markedsværdi regnes som ét hele.

67. Dertil kommer, at sagsøgerne ikke tager hensyn til at den hensæt-
telse, der fordeltes i 2011 og 2014, blev fordelt efter et kollektivt
princip, hvilket Finanstilsynet godkendte. Derfor er det en grov for-
enkling i strid med praksis, når sagsøgerne nu ensidigt arbejder med
et individuelt princip, der ikke var gældende på omvalgstids-punktet.

68. Man ser heraf, at den eneste logisk tilgang til erstatningsspørgsmå-
let er at fastslå, hvad sagsøgerne skulle have haft med i 2011 ud over
det, de rent faktisk fik. Det tal blev fastslået i Finanstilsynets
afgørelse i 2014, og herved er der endeligt gjort op med sagsøgernes
eventuelle erstatningskrav.

69. AP Pension har derudover identificeret fejl og problemer i skøns-
rapporten, jf. afsnittet ovenfor, og også derfor bestrides opgørelsen af
sagsøgernes tab.

70. Således er de fleste af tallene forkerte, fordi der har været oplyst
forkerte depotværdier på sagsøgernes markedsrentepensioner.

71. Desuden har skønsmanden ikke taget hensyn til, at en del af sagsø-
gerne i prøvesagerne har valgt en ophørende livrente for en del af
opsparingen.

72. Krav på forsikringsydelser forrentes efter lov om forsikringsaftaler
§ 24.

Kravet er bortfaldet på grund af manglende reklamation

73. Ophævelse og erstatningskrav forudsætter reklamation uden unø-
digt ophold. Ellers kan man spekulere i den efterfølgende udvik-ling.
Hvis sagsøgerne i denne sag havde reklameret umiddelbart ef-



/

260

ter omvalget, kunne erstatningen udregnes til forskellen mellem re-
serven med og uden hensyn til den forlængede levetid, som måtte
være den rigtige på omvalgstidspunktet. Som det fremgår af …, var
en lang række af sagsøgerne bekendt med levetidsproblematikken.
Først efter varslingen af nedsættelsen af pensionerne i brevet af 20.
januar 2014 …, gjorde nogle af sagsøgerne indsigelse. Så længe, det
gik godt og de nød godt af det merafkast, som de friere investe-
ringsmuligheder åbnede for, fastholdt sagsøgerne således omval-get,
uanset at de var bekendt med den forøgede levetidsrisiko. Det må
antages, at de ligesom ledelsen i FSP antog, at markedsafkastet ville
overstige den negative påvirkning af levetidsrisikoen. De ac-
cepterede så at sige levetidsrisikoen, da de blev bekendt med den.
Men da billedet vendte, fordi de forventede levetider fortsat steg,
gjorde de indsigelse. Men andre ord spekulerede sagsøgerne mod
selskabet, så længe de regnede med, at det ville gå godt og så længe
deres aktuelle ydelse var større end den ydelse, de hidtil havde fået på
det garanterede produkt, ønskede de at blive i markedsproduk-tet.
Men først da denne satsning slog fejl, gjorde de indsigelse.

74. Men denne adfærd afskærer både hæveadgang og erstatning. Det
gælder også i forbrugerforhold.

75. To konklusioner kan drages. For det første at sagsøgernes krav om
ophævelse og eller erstatning ikke bør imødekommes. For det an-det,
at hvis det alligevel imødekommes, må udgangspunkt tages i
værdierne på omvalgstidspunktet. Skønsmanden beregninger er så-
ledes uden interesse.

76. Dette gælder så meget desto mere for Sagsøger 9 (prøve-
sag 9), der har modtaget FSP Pensions brev af 8. december 2011 …
Dette brev blev udsendt den 8. december 2011 til alle medlemmer,
der var pensioneret, sammen med den almindelige årlige pensions-
oversigt.

77. Det fremgik af brevet, at udbetalingerne ville blive påvirket af sti-
gende levetider, og at det betød, at udbetalingerne ville kunne ned-
sættes, hvis det forventes, at medlemmerne generelt lever længere.
Derfor kunne Sagsøger 9 ikke være i tvivl om, at han hav-de
overtaget risikoen for stigende levetider. Dette var de øvrige
pensionister heller ikke … Derfor burde han have reageret på da-
værende tidspunkt. Han burde også have reageret, da han modtog
FSP Pensions brev af december 2012 …

78. Det gøres gældende, at det er tilstrækkeligt dokumenteret, at  brev
af 8. december 2010  er afsendt fra AP Pension …, og at det
herefter er Sagsøger 9, der har bevisbyrden for, at han ikke har
modtaget det. Det bemærkes, at der var tale om et bilag til den or-
dinære årlige pensionsoversigt, og at det har formodningen for sig, at
Sagsøger 9 ville have reageret, hvis han ikke havde modtog den årlige
pensionsoversigt, som brevet var vedlagt, da pensionsoversigten
indeholdt oplysninger om størrelsen af det kommende års
udbetalinger, som han havde behov for at kende af hensyn til sin
økonomi.



/

261

79. Dertil kommer, at sandsynligheden taler for, at Sagsøger 9
også modtog informationen fra Foreningen Pensionist i FSP …

80. Det gøres gældende, at den udviste passivitet har særligt indgri-
bende konsekvenser, da der foreligger umulighed med at anskaffe de
aktiver, der lå til grund for gennemsnitsrenteproduktet til sam-me
eller lavere pris. Hvis det overhovedet er muligt, vil det belaste AP
Pensions øvrige kunder med en uforholdsmæssig stor økono-misk
byrde i forhold til Sagsøger 9 eventuelle gevinst ved annullering.
Under disse omstændigheder gøres det gældende, at
Sagsøger 9, der har modtaget  brev af 8. december 2010

og/eller  brev af december 2012 , har udvist passivitet og som
følge af dette ikke har ret til annullering af omvalget.

Kravet er bortfaldet som følge af forældelse

81. Det gøres gældende, at Sagsøger 9's krav er forældet efter
den 3-årige almindelige forældelsesfrist. Han har modtaget brevet af
8. december 2011 ca. den 10. december 2011, og han har ikke an-søgt
om suspension af forældelsen, selv om det fremgik tydeligt og klart af
brevet, at hans pensioner kunne blive nedsat på grund af ændrede
levetider. Det var da også klart og tydeligt for FSP-medlemmer …
Forældelsesfristen løber fra dette tidspunkt, og for-ældelse er derfor
indtrådt den 10. december 2014, og han har først klaget til
Ankenævnet for Forsikring den 16. december 2014.

82. Det bestrides, at kravet ikke forældes eller at ydelserne forældes lø-
bende, idet det gøres gældende, at kravet angår selve sagsøgernes
fordring på at være pensionsdækket, der er genstand for forældelse og
forældes samlet med virkning fra det tidspunkt, hvor Sagsøger 9
burde være klar over sit krav, hvilket var ved modtagel-sen af  brev
af 8. december 2010  og dermed mere end 3 år, før sa-gen blev
indbragt for Ankenævnet for Forsikring.

83. Sagsøgerne har anført, at AP Pension har indgået en aftale med
Forbrugerombudsmanden, der udelukker forældelse for alle sagsø-
gere, men dette er ikke rigtigt, idet aftalen med Forbrugerombuds-
manden alene gik ud på, at AP Pension ville suspendere forældel-sen
for de medlemmer, der henvendte sig inden fristen den 1. janu-ar
2015. Ellers giver det heller ingen mening, at der var en lang række
sagsøgere, der efterfølgende individuelt henvendte sig med ønske om
suspension, jf. eksempelvis …, og at sagsøgernes davæ-rende advokat
også gjorde dette.

84. Uanset om kravet ikke måtte være forældet, er det under alle om-
stændigheder bortfaldet som følge af manglende reklamation.”



/

262

H. LANDSRETTENS BEGRUNDELSE OG
RESULTAT

Indledningsvis bemærkes, at i alt 176 personer med en pensionsordning i det
daværende pensionsselskab FSP Pension, der fusionerede med AP Pension i 2012
med AP Pension som det fortsættende selskab, har anlagt sag mod AP Pension. De
fleste af sagsøgernes og AP Pensions anbringender har været ens i de 176 sager, og
de 176 sager har i landsretten i vidt omfang været forberedt sammen. De 176
sagsøgere har dog på nogle punkter afskilt sig fra hinanden, herunder med hensyn
til deres alder og om, hvorvidt de på omvalgstidspunktet var og stadig er
erhvervsaktive og i modsat fald, hvornår de er gået på pension, samt deres erfaring
med pensionsprodukter. Parterne har bl.a. under henvis-ning hertil under sagernes
forberedelse opnået enighed om, at det vil være hen-sigtsmæssigt at udtage et antal
prøvesager med sagsøgere med forskellige for-hold. I alt er der udvalgt ni
prøvesager, der herefter er blevet behandlet sam-men. Ved denne dom træffes der
afgørelse i disse ni prøvesager.

De ni sagsøgere i prøvesagerne (herefter sagsøgerne) havde i forbindelse med
deres ansættelse i en bank eller sparekasse alle fået oprettet en overenskomstbe-
stemt pensionsordning i FSP Pension baseret på et gennemsnitsrenteprodukt, som
indeholdt en garanti for udbetaling af pension. I forbindelse med FSP Pen-sions
gennemførelse af et pensionsvalg for medlemmerne i 2011 valgte sagsø-gerne at
skifte til det af bestyrelsen anbefalede markedsrenteprodukt, som ikke indeholdt en
sådan garanti.

Sagerne drejer sig i første række om, hvorvidt sagsøgernes omvalg er ugyldigt og
kan tilsidesættes eller ændres i medfør af enten aftalelovens § 33 eller § 36 eller
som følge af urigtige eller bristende forudsætninger. Sagsøgerne har til støtte
herfor overordnet gjort gældende, at de i forbindelse med omvalget ikke blev
oplyst om, at de overtog risikoen for levetidsforudsætninger, at FSP Pen-sions
levetidsforudsætninger allerede på tidspunktet for pensionsvalget var
utilstrækkelige, hvilket FSP Pension var bekendt med senest ved udgangen af juni
2011, og at dette medførte, at deres pensionsydelser ad flere omgange blev nedsat,
første gang med virkning fra april 2014.

Endvidere drejer sagerne sig om, hvorledes sagsøgerne skal stilles økonomisk i
tilfælde af, at omvalget tilsidesættes eller ændres, eller at FSP Pension – nu AP
Pension – har pådraget sig erstatningsansvar som følge af mangelfuld rådgiv-ning.

I det materiale, der blev sendt til og var tilgængeligt elektronisk for sagsøgerne i
forbindelse med pensionsvalget i 2011, herunder årsrapporten for 2010, blev der
givet oplysning om, at de ved et omvalg fra deres gennemsnitsrenteprodukt til



/

263

markedsrenteproduktet ville miste den garanti, der var tilknyttet deres gen-
nemsnitsrenteprodukt. Sagsøgerne blev i den forbindelse meget tydeligt og de-
taljeret orienteret om, at de overtog investeringsrisikoen, herunder usikkerhe-den
angående den fremtidige renteudvikling. Der er mellem parterne enighed om, at
sagsøgerne derimod ikke eksplicit blev oplyst om, at de ligeledes overtog risikoen
for levetidsforudsætningerne. Sidstnævnte oplysning blev heller ikke givet på de
informationsmøder, som blev afholdt for medlemmerne i forbindel-se med
pensionsvalget.

Efter bl.a. skønsmandens besvarelse af spørgsmål 5, som korrigeret ved besva-
relsen af spørgsmål 1G, og spørgsmål 6 må det lægges til grund, at størrelsen af
sagsøgernes pensionsydelser er blevet væsentligt påvirket af omvalget, og at de
fleste af sagsøgerne har modtaget væsentligt lavere ydelser, end hvis de ikke havde
valgt om til markedsrenteproduktet. Det er endvidere sandsynliggjort, at størrelsen
af deres pensionsydelser også fremadrettet vil være væsentligt påvir-ket af
omvalget.

Efter bevisførelsen, herunder skønsmandens besvarelse af spørgsmål 3, som
korrigeret ved besvarelsen af spørgsmål 1G, og spørgsmål 4, finder landsretten, at
det er godtgjort, at betydelige ændringer i levetidsforudsætningerne efter
pensionsvalget i 2011 er den ene af to årsager til, at pensionsydelserne siden april
2014 er blevet væsentligt reduceret flere gange. Den anden årsag er mar-
kedsudviklingen, herunder den historisk lave rente. Samlet har de to årsager i
væsentligt omfang påvirket afkastet negativt for alle tre risikoprofiler i mar-
kedsrenteproduktet (”Lav risiko” , ”Mellem risiko” og ”Høj risiko”).

Det må efter bevisførelsen, herunder skønsmandens besvarelse af spørgsmål 1,
endvidere lægges til grund, at de levetidsforudsætninger, som FSP Pension for-ud
for omvalget i 2011 anvendte ved beregningen af hensættelser i relation til
gennemsnitsrenteprodukterne, var en del lavere end de benchmarks for leve-
tidsforudsætningerne, som Finanstilsynet introducerede i december 2010. Efter det
i FSP Pensions brev af 1. juli 2011 til Finanstilsynet anførte må det endvidere
lægges til grund, at selskabet ikke inddrog forventede fremtidige levetidsfor-
bedringer i grundlaget for beregningen af hensættelser.

Det fremgår endvidere af notat af 19. november 2010 fra FSP Pensions ansvars-
havende aktuar og referatet af møde den 1. december 2010 i FSP Pensions be-
styrelse, at direktionen og bestyrelsen allerede før Finanstilsynets introduktion af
benchmarkene var klar over, at de hidtidige levetidsforudsætninger var util-
strækkelige i relation til hensættelserne vedrørende gennemsnitsrenteproduk-terne.
FSP Pension besluttede derfor at ”styrke levetiderne” med to år, således at
forskydningen af beregningsgrundlaget G82 blev øget fra tre til fem år. FSP
Pension overvejede endvidere, om denne ”styrkelse” var tilstrækkelig.



/

264

At direktionen og bestyrelsen således var klar over, at levetiderne i en længere
periode havde været stigende i den danske befolkning, fremgår også af de af-givne
forklaringer fra FSP Pensions ledelsesrepræsentanter, herunder FSP Pen-sions
daværende adm. direktør, Vidne 1.

Efter skønsmandens forklaring må det lægges til grund, at FSP Pension ved
modtagelsen af Finanstilsynets brev af 9. december 2010 kunne have foretaget
beregninger ud fra de benchmark-tal for dødsintensiteterne og de forventede
fremtidige levetidsforbedringer, som tilsynet samtidig offentliggjorde, for at finde
ud af, hvorvidt selskabets levetidsforudsætninger var i overensstemmelse med
benchmarkene.

FSP Pension færdiggjorde imidlertid først beregningerne, på nær vedrørende
hensættelserne, den 1. juli 2011, hvor selskabet indsendte sin analyse til Finan-
stilsynet, og dermed først efter afslutningen af pensionsvalget.

Det fremgår endvidere af FSP Pensions ansvarshavende aktuars orienteringsno-tat
af 25. januar 2011 til brug for mødet i FSP Pensions bestyrelse den 2. februar 2011
og referatet af mødet, at FSP Pensions ledelse var bekendt med, at et andet
pensionsselskab havde foretaget en beregning af Finanstilsynets benchmark for
forventede fremtidige levetidsforbedringer, som havde vist en stigning på 2-3 % i
hensættelserne, om end man dog ikke direkte kunne sammenligne FSP Pen-sion og
det pågældende pensionsselskab.

For FSP Pension måtte det på denne baggrund fremstå som en meget nærlig-gende
mulighed, at levetiderne og forventningerne hertil fremover ville stige væsentligt,
og at de hidtil anvendte levetidsforudsætninger, som bl.a. indgik i beregningen af
pensionsydelser i markedsrenteproduktet, fremover ville være utilstrækkelige. FSP
Pension burde således inden og under pensionsvalget i 2011, have været klar over,
at de månedlige pensionsydelser i markedsrente-produktet som følge heraf isoleret
set måtte forventes at blive reduceret.

For så vidt angår grunden til, at medlemmers overtagelse af risikoen for leve-
tidsforudsætningerne ikke blev udtrykkeligt omtalt i de oplysninger, der blev givet
til og var tilgængelige for medlemmerne, har bl.a. Vidne 1 forkla-ret, at FSP
Pension ikke overvejede at oplyse herom, samt at FSP Pension for-ventede, at selv
om levetiderne gradvist ville stige, og dette isoleret set ville re-ducere ydelserne,
ville markedsudviklingen indebære, at de samlede ydelser blev højere, end hvis der
ikke blev skiftet til en markedsrenteordning.

I FSP Pensions årsrapport for 2011, der forelå i foråret 2012, er det endvidere
udtrykkeligt anført, at for medlemmer med markedsrenteproduktet vil deres
”pensionsudbetalinger … i fremtiden også blive påvirket af den stigende leve-
alder. Hvis [FSP Pension] forventer, at medlemmerne generelt lever længere og



/

265

skal have udbetalt alderspension i flere år, kan det medføre behov for at ændre
beregningsgrundlaget, hvilket kan føre til, at udbetalingerne kan blive sat ned, hvis
det opnåede afkast ikke kan dække en længere levealder.” Der er ikke op-lyst om
omstændigheder, der skulle være indtrådt efter gennemførelsen af pen-sionsvalget
i første halvår af 2011 og inden udarbejdelsen af årsrapporten for 2011, og som
først efter gennemførelsen af pensionsvalget gjorde det muligt for FSP Pensions
ledelse at konkludere som gjort i årsrapporten for 2011.

Der er ikke grund til at betvivle, at bl.a. FSP Pension dengang havde den opfat-
telse, at et fald i ydelserne på grund af ændrede levetidsforudsætninger isoleret set
ville blive mindre, end man forventede, at ydelserne ville stige på grund af
antagelser om markedsudviklingen, samt at det for medlemmerne derfor sam-let
set ville være økonomisk fordelagtigt at foretage omvalget. Det foreligger ikke
oplysninger om, at FSP Pension overvejede at oplyse medlemmerne om, at
pensionerne på grund af levetidsforventninger isoleret set måtte forventes at falde,
således at medlemmerne selv fik mulighed for at vurdere, hvorvidt de på denne
baggrund ville skifte til markedsrenteproduktet.

At FSP Pensions medlemmer var eller havde været ansat i banker og sparekas-ser
kan ikke i sig selv indebære, at det kan lægges til grund, at de på grund af deres
arbejde havde en sådan viden om de pågældende komplicerede pen-
sionsprodukter, at de omhandlede oplysninger var overflødige. AP Pension har
endvidere ikke bevist, at en eller flere af de ni sagsøgere i 2011 konkret havde
tilstrækkelig relevant viden om pensionsprodukterne.

På ovennævnte baggrund finder landsretten, at FSP Pension kunne og burde have
oplyst sagsøgerne udtrykkeligt om, at de ved et omvalg overtog ikke blot
investeringsrisikoen, men også risikoen for levetidsforudsætningerne, og at de af
FSP Pension anvendte levetidsforudsætninger fremover formentlig ville være
utilstrækkelige, hvorfor der var en nærliggende risiko for, at pensionsydelserne i
markedsrenteproduktet ville blive reduceret i forhold til størrelsen på ydelser-ne,
hvis disse alene blev fastsat efter markedsudviklingen.

Den omstændighed, at Finanstilsynet i forbindelse med undersøgelserne i 2011 og
2013-2014 af bl.a. det udarbejdede materiale til brug for pensionsvalget ikke har
udtalt kritik af de manglende oplysninger, kan ikke føre til en anden vurde-ring.

Landsretten finder, at FSP Pension ved at have undladt udtrykkeligt at give
sagsøgerne ovennævnte oplysninger har tilsidesat god skik, jf. § 43, stk. 1 og 2, i
lov om finansiel virksomhed, jf. § 4 om udeladelse af væsentlige informationer og
§ 7 om rådgivningsforpligtelsen i den dagældende bekendtgørelse om god skik for
finansielle virksomheder (bekendtgørelse nr. 965 af 30. september



/

266

2009), hvilket indgår med vægt ved vurderingen af, om sagsøgerens omvalg skal
tilsidesættes eller ændres, samt ved det økonomiske opgør.

Selvom FSP Pension burde have givet de nævnte oplysninger, finder landsret-ten
efter de foreliggende omstændigheder – herunder at det ikke er bevist, at FSP
Pension holdt oplysninger skjult for medlemmerne f.eks. for at påvirke re-sultatet
af pensionsvalget – at forholdet ikke har en sådan grovhed, at det stri-der imod
almindelig hæderlighed at påberåbe sig de ved omvalget indgåede aftaler, der
derfor ikke er ugyldige i medfør af aftalelovens § 33.

Ved vurderingen af, om aftalerne eller dele heraf er urimelige efter aftalelovens §
36, stk. 1, lægger landsretten – ud over ovennævnte tilsidesættelse af god skik –
vægt på følgende:

FSP Pension havde som nævnt viden om betydningen af levetidsforudsætnin-
gerne, hvilket sagsøgerne ikke havde. Det var FSP Pension, der fandt, at den
daværende ordning gav problemer for bl.a. selskabet og tog initiativ til og tilret-
telagde pensionsvalget. FSP Pension måtte vide, at et omvalg til markedsrente-
produktet kunne få meget stor betydning for medlemmernes økonomi. FSP
Pension foretog omfattende rådgivning af medlemmerne og fremkom ikke mindst
med en klar anbefaling til dem, og medlemmerne måtte herefter gå ud fra, at
rådgivningen var fuldt dækkende og indeholdt alle væsentlige oplysnin-ger. Det
var ved individuelle valg, at medlemmerne af FSP Pension på dette grundlag hver
for sig besluttede, om de ville overgå fra et gennemsnitsrente-produkt til et
markedsrenteprodukt. Medlemmerne var ved indgåelsen af afta-lerne med FSP
Pension om omvalg derfor – og efter det i øvrigt oplyste om par-ternes forhold ved
aftaleindgåelsen – forbrugere i aftalelovens forstand, hvilket bl.a. indebærer, at
aftalelovens kapitel IV om forbrugeraftaler, herunder § 38 c, finder anvendelse. På
den baggrund havde FSP Pension et særligt ansvar for, at informationsmateriet var
retvisende og dækkende, hvilket efter rettens opfattel-se som nævnt ikke var
tilfældet.

Efter en samlet vurdering af de ovennævnte forhold og sagens omstændigheder i
øvrigt finder landsretten herefter, at det må anses for urimeligt, jf. aftalelovens §
36 og § 38 c, stk. 1, 1. pkt., at sagsøgerne skal bære risikoen for levetidsforud-
sætningerne. Det bemærkes i den forbindelse, at der ikke er fornødent grundlag for
at antage, at sagsøgerne ikke ville have valgt om, såfremt de havde fået de
manglende oplysninger, og den usikkerhed, der måtte være herom, findes i øv-rigt
under de foreliggende omstændigheder at måtte komme AP Pension til skade.

Landsretten finder imidlertid ikke grundlag for helt at tilsidesætte aftalerne om
omvalg til markedsrenteproduktet som urimelige eller i strid med redelig hand-
lemåde, allerede fordi en fuldstændig tilsidesættelse vil medføre, at sagsøgerne



/

267

ikke længere vil skulle bære investeringsrisikoen, selvom de på fuldt oplyst
grundlag accepterede at overtage denne ved omvalget, og således give med-
lemmerne mulighed for at spekulere i markedsudviklingen, der kan udvikle sig
meget hurtigt. Dette gælder også, selv om sagsøgerne er forbrugere.

I stedet må det overvejes, om, og i givet fald på hvilken måde, aftalerne kan
ændres delvist, eller på hvilken måde sagsøgerne i øvrigt kan blive kompense-ret.

I den forbindelse bemærkes det indledningsvist, at en delvis tilsidesættelse af
aftalerne om omvalg ikke kan ske ved, at indholdet af sagsøgernes pensions-
produkter som sådan ændres til en ny type pensionsordning, en slags mellem-ting
mellem de to kendte ordninger – et ”hybridprodukt” som omtalt af skøns-manden
– med virkning også for fremtiden, således at sagsøgerne forbliver på
markedsrenteproduktet, men ikke bærer risikoen for levetidsforudsætninger. Det
følger allerede af, at sagsøgerne ikke har nedlagt påstand herom, men det ville i
øvrigt tillige kræve, at det godtgøres, at det er muligt at etablere pen-
sionsprodukter med et sådant indhold.

I en situation som den foreliggende findes en delvis tilsidesættelse i stedet at måtte
ske ved en ændring, der som udgangspunkt indebærer, at sagsøgerne økonomisk
stilles som om, de ikke havde overtaget risikoen for ændrede leve-
tidsforudsætninger og på denne måde kompenseres for de lavere ydelser, de måtte
have fået på grund af de ændrede levetidsforudsætninger.

Denne kompensation må fastsættes ud fra skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6
for hver af de ni sagsøgere med udgangspunkt i forskellen mellem de faktisk
udbetalte beløb i perioden fra den 1. juni 2011 til den 31. december 2020 (kolonne
A) og de beløb, sagsøgerne ville have modtaget, hvis de ikke havde overtaget
risikoen for ændringer i levetidsforudsætninger (kolonne C).

Den omstændighed, at der ikke eksisterede et ”hybridprodukt” , som sagsøger-ne
kunne have valgt og dermed fået udbetalt de i kolonne C beregnede ydelser, kan på
ovennævnte baggrund ikke føre til et andet resultat.

Efter skønsmandens beregninger er der herefter grundlag for at tilkende seks af
sagsøgerne følgende kompensationsbeløb vedrørende perioden fra den 1. juni 2011
til den 31. december 2020:

· 107.180 kr. til Sagsøger 3, der gik på pension før 2010, livrente (prø-vesag
9).

· 9.330 kr. til Sagsøger 4, livrente, kapitalpension endnu ikke udbetalt
(prøvesag 1)



/

268

· 316.735 kr. til Sagsøger 5, livrente + kapitalpension (prøve-sag 2)
· 381.602 kr. til Sagsøger 6, livrente + kapitalpension (prøvesag 8)
· 184.405 kr. til Sagsøger 7, livrente, (prøvesag 3)
· 336.444 kr. til Sagsøger 9, livrente + alderssum (prøvesag 4)

For denne periode er der ikke grundlag for at tilkende Sagsøger 1 (prøvesag nr. 5)
et beløb, da han endnu ikke er gået på pension og dermed endnu ikke har fået
udbetalt pensionsydelser.

Der er vedrørende denne periode endvidere ikke grundlag for at tilkende Sagsøger
2 (prøvesag nr. 6) og Sagsøger 8 (prøvesag nr. 7) et beløb, da de ifølge
skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6 har fået udbe-talt mere, end de ville have
fået udbetalt, hvis risikoen for levetidsforudsætnin-ger ikke var indgået i
markedsrenteproduktet (summen af de to beløb for hhv. livrente og kapitalpension
i kolonne A er således større end summen af disse to beløb i kolonne C).

Som sagen er forelagt for retten, findes der ikke at være tilstrækkeligt sikkert
grundlag for at ændre de anførte opgørelser efter det anførte om sagsøgernes
tilbøjelighed til delvist at vælge ophørende livrenter og skønsmandens forvent-
ninger herom, herunder skønsmandens besvarelse af spørgsmål 1P, litra e.

Den kompensation, som sagsøgerne fik udbetalt i 2011 i forbindelse med om-
valget, og den yderligere kompensation som en af sagsøgerne – Sagsøger 3 – fik
udbetalt i 2014, kan ikke ændre herpå, da det ikke er godtgjort, at den kompenserer
for den indtrådte realisering af risikoen for levetidsforudsætnin-ger.

Sagsøgerne er af de samme grunde, som er anført ovenfor vedrørende aftale-lovens
§ 36, heller ikke berettigede til højere beløb ud fra bestemmelsen i aftale-lovens §
38 c, stk. 1, 2. pkt., eller ud fra et synspunkt om urigtige forudsætnin-ger eller om
erstatning for mangelfuld rådgivning.

Der skal herefter vurderes, om der tillige skal tilkendes et beløb vedrørende
perioden efter den 31. december 2020.

Sagsøgerne har foretaget et estimat over deres yderligere faktiske tab, hvor der
også er henset til de konkrete pensionsudbetalinger, der er foretaget i 2021, men
ikke i 2022. Skønsmanden har ikke i svaret på spørgsmål 6 foretaget beregnin-ger i
relation til udbetalingerne i 2021, og skønsmandens svar på spørgsmål 1G
sammenholdt med svaret på spørgsmål 5, samt de i øvrigt foreliggende oplys-
ninger, ses heller ikke med tilstrækkelig sikkerhed at give grundlag for, at der



/

269

på nuværende tidspunkt kan foretages en opgørelse efter ovennævnte princip-per i
relation til de allerede foretagne udbetalinger i 2021.

For så vidt angår sagsøgerens krav på dækning af forventet fremtidigt tab fin-der
landsretten, at et sådant ikke kan opgøres skønsmæssigt med den fornødne
sikkerhed, heller ikke på grundlag af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 3-6
og 1G eller i øvrigt AP Pensions opgørelse af ”Forskelle i ydelser” .

Sagsøgerne tilkendes herefter ikke ved denne dom et beløb vedrørende perio-den
efter den 31. december 2020.

Landsretten har ikke herved taget stilling til, om der på et senere tidspunkt kan
rejses et krav om betaling af et faktisk indtrådt tab vedrørende perioden efter den
31. december 2020.

Angående spørgsmålet om passivitet finder landsretten ikke, at indholdet af FSP
Pensions brev til pensionerede medlemmer i december 2011 om ”Din pen-sion –
dækninger og reguleringer” , nytårsbrevet fra december 2011 fra interes-segruppen
”Pensionist i FSP” , FSP Pensions årsrapport for 2011 eller FSP Pen-sions brev til
pensionerede medlemmer i december 2012 om ”Regulering af din pension ultimo
2012” – i det omfang det i øvrigt måtte kunne lægges til grund, at de enkelte
sagsøgere har modtaget disse – eller i øvrigt af andre dokumenter i sagen kan
medføre, at en eller flere af sagsøgerne har fortabt deres krav om kompensation på
grund af de manglende oplysninger om risikoen for levetids-ændringer som følge
af passivitet eller ”manglende reklamation” .

Tilsvarende findes indholdet af førstnævnte brev ikke at kunne føre til, at Sagsøger
9's krav må anses for forældet.

Vedrørende de rejste rentekrav finder landsretten efter sagernes særlige forløb og
karakter, at AP Pension ikke med tilstrækkelig sikkerhed har kunnet fast-lægge,
hvilke oplysninger, der har været nødvendige til bedømmelsen af sagen og
fastsætte størrelsen af de yderligere beløb, sagsøgerne har krav på i pen-
sionsydelser, før skønsmanden afgav sin skønserklæring den 4. februar 2022.
Beløbene kan efter forsikringsaftalelovens § 24, stk. 1, først kræves betalt 14 da-ge
derefter, dvs. den 18. februar 2022, og AP Pension skal således, jf. § 24, stk. 2,
betale procesrenter, jf. rentelovens § 5, stk. 1, af disse beløb fra denne dato. Det
sagsøgerne har anført, herunder i relation til rentelovens § 3, stk. 5, samt den
omstændighed, at sagsøgerne allerede den 28. og 29. maj 2019 anlagde sagerne
med anerkendelsespåstande, hvilke påstande den 23. februar 2022 blev supple-ret
af betalingspåstande, kan ikke føre til et andet resultat.

Ved fastsættelse af sagernes omkostninger finder landsretten, at der ud over værdi
og udfald skal lægges betydelig vægt på sagernes principielle betydning,



/

270

det komplicerede faktum, der har nødvendiggjort anvendelsen af et meget stort
antal advokattimer, et bekosteligt syn og skøn og på sagsøgernes anmodning under
hovedforhandlingen om, at de i vidt omfang bør ligestilles ved udmålin-gen af
omkostningsbeløbene.

Ved landsrettens afgørelse har alle ni sagsøgere fået medhold i hovedspørgsmå-let
om, hvorvidt AP Pension burde have oplyst dem om, at de ved et omvalg overtog
risikoen for ændrede levetidsforventninger, at de hidtidige levetidsfor-udsætninger
var utilstrækkelige, og at aftalerne om omvalg således er urimeli-ge. Ingen af
sagsøgerne har imidlertid fået medhold i deres principale påstand om, at aftalerne i
sin helhed er ugyldige, og at AP Pension som følge heraf skal retablere den
pensionsordning, som sagsøgerne havde inden omvalget eller skal indbetale et
beløb på deres pensionsordning. Seks sagsøgere har i stedet fået tilkendt et
kompensationsbeløb. En af de seks sagsøgere er alene tilkendt et relativt lille
beløb.

Herefter finder landsretten, at AP Pension skal godtgøre Sagsøger 3, Sagsøger 5,
Sagsøger 6, Sagsøger 7 og Sagsøger 9 hver 150.000 kr. vedrørende udgifter til
advokat inkl. moms.

Uanset, at AP Pension ikke tilpligtes at betale et beløb til Sagsøger 1, Sagsøger 2
og Sagsøger 8 og kun et relativt mindre beløb til Sagsøger 4, findes ingen af
parterne i sagerne mellem disse fire sagsøgere og AP Pension helt eller delvist at
skulle godtgøre andre parter deres advokatud-gifter. Der er herved navnlig henset
til sagernes principielle karakter, men også til at disse fire sagsøgere har fået delvis
medhold i hovedspørgsmålet angående aftalelovens § 36.

AP Pension skal til Sagsøger 3, Sagsøger 4, Sagsøger 5, Sagsøger 6, Sagsøger 7 og
Sagsøger 9 godtgøre de en-kelte sagsøgere deres udgifter til retsafgift af det
vundne beløb, dvs. henholds-vis 2.880 kr., 500 kr., 7.920 kr., 9.460 kr., 4.740 kr. og
8.380 kr.

Efter en samlet vurdering af det afholdte syn og skøn, herunder hvem der har
anmodet om syn og skøn, de stillede spørgsmål, skønsmandens svar og sager-nes
udfald og sagsøgernes bemærkninger om, at de i vidt omfang bør ligestilles ved
omkostningsafgørelsen, finder retten, at AP Pension endeligt skal betale halvdelen
af honoraret til skønsmanden, dvs. 529.000 kr. AP Pension har fore-løbigt betalt
339.250 kr. og skal derfor yderligere betale 189.750 kr. i alt til de ni sagsøgere.

THI KENDES FOR RET:

AP Pension Livsforsikringsaktieselskab skal inden 14 dage betale:



/

271

· 107.180 kr. til Sagsøger 3,

· 9.330 kr. til Sagsøger 4,

· 316.735 kr. til Sagsøger 5,

· 381.602 kr. til Sagsøger 6,

· 184.405 kr. til Sagsøger 7 og

· 336.444 kr. til Sagsøger 9

med tillæg af procesrente fra den 18. februar 2022.

Inden samme frist skal AP Pension Livsforsikringsaktieselskab betale følgende i
sagsomkostninger:

· 152.880 kr. til Sagsøger 3,

· 500 kr. til Sagsøger 4,

· 157.920 kr. til Sagsøger 5,

· 159.460 kr. til Sagsøger 6,

· 154.740 kr. til Sagsøger 7 og

· 158.380 kr. til Sagsøger 9.

Inden samme frist skal AP Pension Livsforsikringsaktieselskab yderligere betale i
alt 189.750 kr. i sagsomkostninger til Sagsøger 1, Sagsøger 2, Sagsøger 3,
Sagsøger 4, Sagsøger 5, Sagsøger 6, Sagsøger 7, Sagsøger 8 og Sagsøger 9.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/