Sag om prøvelse af Taksationskommissionens kendelse vedrørende anmodning om fremrykning af ekspropriation, jf. jernbanelovens § 33
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Fast Ejendom;
Forvaltningsret;
Transport og søfart;

VESTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 26. november 2021

Sag BS-39955/2020-VLR
(12. afdeling)

Banedanmark
(advokat Louise Solvang Rasmussen)

mod

Sagsøgte
(advokat Uffe Baller)

Landsdommerne Stig Glent-Madsen, Hanne Aagaard og Niels Deichmann (kst.)
har deltaget i sagens afgørelse.

Sagen er anlagt den 7. februar 2020 ved Københavns Byret og er ved kendelse af
17. april 2020 henvist til Retten i Horsens. Retten i Horsens har ved kendelse af
28. september 2020 henvist sagen til behandling ved landsretten i 1. instans efter
retsplejelovens § 226, stk. 1.

Sagen drejer sig om prøvelse af Taksationskommissionen for Nord- og Midtjyl-
lands kendelse af 8. maj 2019, fremsendt til parterne den 20. august 2019, hvor
Sagsøgtes anmodning om forlods overtagelse af ejendom-men beliggende
Adresse, By 1, blev imødekommet.

Påstande
Sagsøgeren, Banedanmark, har nedlagt påstand om, at Sagsøgte, skal anerkende,
at betingelserne for fremrykket ekspropriation efter § 33 i lov nr. 686 af 27. maj
2015 (jernbaneloven) ikke er opfyldt, og at Ba-nedanmark derfor ikke skal
overtage ejendommen beliggende Adresse, By 1.



2

Sagsøgte har påstået frifindelse.

Sagsfremstilling
Af Taksationskommissionen for Nord- og Midtjyllands kendelse af 8. maj 2019
fremgår følgende:

”...
Indledende oplysninger
Sagen vedrører spørgsmålet, om ejeren er berettiget til at få sin ejendom forlods
eksproprieret i anledning af jernbaneprojektet Ny bane Hovedgård-Hesselager.

Onsdag den 8. maj 2019, ca. kl. 09.00, samledes Taksationskommissionen for Nord-
og Midtjylland på Adresse, By 1. Til stede ved tak-sationskommissionens
behandling af sagen var formanden professor, dr. jur. Person 1, ejendomskonsulent
Person 2, godsejer Person 3, økonomikonsulent Person 4 og landmand Person 5.

Som bistand for Taksationskommissionen mødte den ledende landinspektør Person
6 ved Person 7.

Sagen er indbragt for Taksationskommissionen for Nord- og Midtjylland af lod-
sejer. Lodsejer, Sagsøgte var til stede med sine repræsentan-ter, planteavlskonsulent
Vidne 1 og advokat Uffe Baller fra INTERLEX Ad-vokater I/S.

Anlægsmyndigheden, Banedanmark, gav møde ved jurist Person 8, pro-jektleder
Vidne 2, projektsupporter Person 9 og deres repræsentant, advokat Louise Solvang
Rasmussen fra Advokatfirmaet Poul Schmith, Kamme-radvokaten I/S.

Protokollen blev ført af juridisk sekretær, fuldmægtig, cand. jur. Person 10.

Sagens oplysninger

Ejendommen er en landbrugsejendom beliggende i landzone med et areal på
1.724.010 m², heraf udgør 36.000 m² fredskov og 17.617 m² vejareal. Ved den of-
fentlige ejendomsvurdering pr. 1. oktober 2018 er ejendommen vurderet til
35.000.000 kr., heraf grundværdi på 9.896.300 kr. Ejendommens jorder er direkte
matrikulært sammenhængende med undtagelse af Matrikel nr. 1 på 40.402 m². I det
matrikulært sammenhængende areal er tre andre samlede fa-ste ejendomme samt
kommunevejen Vej 1 beliggende. Adgangen til of-fentlige vejnet fra ejendommens
bygninger er til kommunevejen Vej 2.



3

Via det offentlige vejnet er der vejadgang til ejendommens Matrikel nr. 1 med
vejadgang fra kommunevejen Vej 3.

Den 14. januar 2014 indgik den daværende regering (S, SF og RV) sammen med
Enhedslisten og Dansk Folkeparti aftale om ”En moderne jernbane – udmøntning af
Togfonden DK” . En del af aftalen omfatter ”Timemodellen” , der betyder, at der
skal være 1 times rejsetid i tog mellem København og Odense, Odense og Aarhus,
Odense og Esbjerg samt Aarhus og Aalborg.

Banedanmark traf den 20. december 2016 afgørelse om afslag på forlods overta-
gelse af ejendommen Matrikel nr. 2. Afgørelsen blev af lod-sejer indbragt til Trafik-,
Bygnings- og Boligministeriet, som den 22. juni 2017 meddelte lodsejer afslag på
forlods overtagelse af ejendommen. Den 30. juni 2017 indbragte lodsejer sagen for
Kommissarius ved Statens Ekspropriationer i Jyl-land. Den 12. december 2017 traf
Ekspropriationskommissionen afgørelse i sagen og afviste lodsejers anmodning om
forlods overtagelse af ejendommen. På dette tidspunkt var det
Ekspropriationskommissionens opfattelse, at der ikke var flere klagemuligheder. I
notat af 14. marts 2018 har lovkontoret i Transport-, Byg-nings- og Boligministeriet
taget stilling til klageadgangen til Taksationskommis-sionerne ved fremrykket
ekspropriation. I notatet fremgår det, at det er lovkonto-rets opfattelse, at
Ekspropriationskommissionernes afgørelser om afslag på frem-rykket
ekspropriation kan påklages til Taksationskommissionerne. Kommissari-us ved
Statens Ekspropriationer i Jylland har ved brev af 17. april 2018 vejledt lodsejer om
muligheden for at påklage afgørelsen af 12. december 2017 til Taksa-
tionskommissionen for Nord- og Midtjylland. Lodsejer har herefter påklaget af-
gørelsen til Taksationskommissionen.

Kommissionen besigtigede ejendommen. Parterne havde mulighed for at frem-sætte
deres synspunkter mundtligt for kommissionen.

Parternes påstande og synspunkter

Lodsejer, Sagsøgte, har ved sin repræsentant, advokat Uffe Baller, påstået
ekspropriationskommissionens afgørelse ændret, således at ejen-dommen
eksproprieres i sin helhed.

Lodsejer fremførte, at jernbaneanlæggets linjeføring og markvejens placering øst
herfor intet ændrer ved det forhold, at ejendommen gennemskæres med den
konsekvens, at den fremtidige drift vil give meget betydelige gener i forhold til nu
med heraf følgende værditab, som er opgjort af ejendomsmægler Vidne 3 til
25.000.000 kr. svarende til en værdinedgang på ca. 40 % på grund af
gennemskæringen.



4

Lodsejer fremførte, at jernbanelovens § 33 er en sjældent prøvet bestemmelse, hvor
ejeren under helt særlige forhold kan søge om fremrykket ekspropriation. Det
projekt, der blev visualiseret ude på kommissionens besigtigelse, har den fasthed,
der skal til, for at Taksationskommissionen overhovedet kan prøve spørgsmålet. Der
er flere mulige linjeføringer, men Taksationskommissionen skal se på den, der er
mest indgribende for lodsejer. Ejendommen er karakteriseret ved at være en stor
landbrugsejendom på 172 ha, ejendommen er særdeles velar-ronderet og nærmest
firkantet. Ejendommens bygninger er placeret stort set i midten af ejendommen, og
ejendommen har den fordel, at der foreligger en aftale om aftagelse af spildevand fra
det nærliggende mejeri.

Lodsejer fremførte, at han har helbredsmæssige udfordringer. Lodsejer fremlag-de
dokument med beskrivelse af helbredsmæssige udfordringer og sygdomsfor-løb.
Han har arbejdet, siden han var 16 år. Han vil gerne sælge gården.

Lodsejer fremførte, at de tre betingelser i jernbanelovens § 33 skal ses i sammen-
hæng, så man kan ikke vurdere, om indgrebet er særligt indgribende uden sam-tidig
at skele til, hvordan indgrebet påvirker muligheden for at sælge ejendom-men på
normale vilkår. Når ejendommens pris i handel og vandel falder med 25.000.000 kr.,
er der tale om, at indgrebet er særligt indgribende for ejendom-men. Ejendommens
pris falder med ca. 40 %, hvilket fastslås af to af hinanden uafhængige erklæringer.
Der kan ikke ske en så væsentlig værdiforringelse af ejendommen, der gøres
nærmest usælgelig, uden at der er tale om et særligt ind-gribende indgreb. Når
ejendommen mister ha, kan der tilføres mindre spilde-vand fra det nærliggende
mejeri, hvilket betyder, at indtægten falder, og mejeriet vil miste interessen for
aftalen. Uanset at der etableres en alternativ markvej, vil vejen blive forlænget og
dermed fordyret. Herudover bliver transporten besvær-liggjort. Anlæggelsen af en
markvej råder ikke bod på de ulemper, der opstår. Markvejen vil også inddrage
dyrkbart areal, hvilket medfører yderligere tab i produktionen. Ejendommen kan
ikke afhændes, og den kan slet ikke afhændes på normale vilkår.

Lodsejer fremførte, at den fremlagte vurderingsrapport er meget grundig og om-taler
både størrelse og sammensætning. Man kan ikke skille jord og produktion fra
hinanden. Svin laver gylle, som man skal af med, og det skal man bruge areal til.

Lodsejer fremførte, at Banedanmark i afslaget af 23. november 2016 anfører, at
vilkåret for særlige tilfælde er opfyldt, hvorfor det undrer, at Banedanmark i be-
mærkningerne af 24. marts 2017 siger det modsatte. Baggrunden for fragåelse af
tilsagnet i afslaget af 23. november 2016 hviler på et forkert faktisk og retligt
grundlag. Det er en fejl fra Banedanmarks side at ophøje en eksemplifikation til en
egentlig betingelse for en forlods ekspropriation. Der kan ikke sluttes mod-
sætningsvis fra, at den her foreliggende situation ikke måtte være omfattet af ek-



5

semplifikationen, hvis andre momenter taler for forlods ekspropriation. Der er de
facto et indtægtstab i den foreliggende situation, hvilket fremgår af erklæringen fra
konsulent Vidne 1. Gennemskæringen medfører mange ekstra transporter med heraf
følgende omkostninger til mandskab, brændstof og slitage på maski-ner. Disse
merudgifter er ensbetydende med et tilsvarende indtægtstab, der sam-tidig forringer
ejendommens handelsværdi. Banedanmark har selv erkendt de udfordringer og
gener, dette giver, i deres afgørelse af 20. december 2016.

Lodsejer fremførte, at baggrunden for Banedanmarks bemærkninger om, at der ikke
lides et indtægtstab skyldes, at svineproduktionen produceres med god ef-fektivitet.
Det overses, at jernbaneindgrebet primært berører markdriften.

Lodsejer henviste til bemærkninger i loven om, at forventede prisændringer ikke i
sig selv kan anses for at udgøre en væsentlig økonomisk konsekvens. Disse for-
ventede prisændringer går på konjunkturændringer men ikke på prisændringer, som
skyldes det kommende anlæg.

Lodsejer fremførte, at også vedrørende betingelsen ”særligt indgribende” har
Banedanmark en forkert retsanvendelse, idet man lader spørgsmålet om risikoen for
en totalekspropriation være eneafgørende for, om der kan ske forlods eks-
propriation eller ej. Det er for det første vanskeligt på nuværende tidspunkt at
forholde sig til, om der vil ske en totalekspropriation eller ej. Der foreligger ikke
oplysninger, der danner grundlag for stillingtagen hertil. Det er ikke meningen med
loven, at klageinstansen for spørgsmålet om forlods overtagelse skal forhol-de sig
hertil. Det ville indebære, at der indirekte skulle træffes en afgørelse herom på et
ufuldstændigt grundlag. Dette spørgsmål er ikke eneafgørende for gennem-førelse af
forlods ekspropriation, idet der indgår andre elementer i vurderingen heraf, særligt
anlæggets betydning for den fremtidige drift. Banedanmark ophø-jer en
eksemplifikation i bemærkningerne til en absolut betingelse for forlods
ekspropriation.

Lodsejer fremførte, at i den endelige afgørelse af 20. december 2016 erkender Ba-
nedanmark, at gennemskæringen vil være en udfordring for den fremtidige drift og
vil påføre denne store gener, men Banedanmark fastholder alligevel afslaget med
henvisning til, at der nu agtes etableret en erstatningsmarkvej. Denne markvej vil
ingen forskel gøre i relation til den fremtidige drift og de gener, som
gennemskæringen vil påføre ejendommen.

Lodsejer fremførte, at af de i alt 37 overtagne ejendomme er 5 noteret som land-
brug, men ingen af dem kan tilnærmelsesvis sammenlignes med denne ejendom,
hvor der er tale om et stort produktionslandbrug, der vil blive skåret midt over af
anlægget. I de 5 sager er der tale om mindre landbrug, herunder fritidslandbrug, og
gennemskæringerne er ikke tilnærmelsesvis nær så indgribende som her.



6

Lodsejer fremførte, at Banedanmark har en vilkårlig sagsbehandling. Det er for-kert
retsanvendelse, når Banedanmark ophøjer eksempler til egentlige betingelser for en
forlods overtagelse af ejendommen. Det er faktuelt vildledende, når Ba-nedanmark
anvender den veldrevne svineproduktion som dokumentation for, at der ikke er
noget indtægtstab, idet det herved overses, at gennemskæringen pri-mært påvirker
markdriften. Den veldrevne svineproduktion påvirkes ikke direk-te af
gennemskæringen men giver en afledt effekt for markdriften. De høje pro-
duktionstal medfører et øget behov for gyllekørsler, hvorved omkostningerne øges i
markdriften efter gennemskæringen med heraf tilsvarende indtægtstab, der
kapitaliseret også medfører et værditab på ejendommen bl.a. med den kon-sekvens,
at ejendommens panthaver som følge af gennemskæringen går fra at være sikret
inden for handelsværdien til nu delvist at ligge uden for denne. Ba-nedanmark
forudsætter, at anlægget ikke er politisk vedtaget, selvom der fore-ligger en
anlægslov. Banedanmark har en pligt til at behandle lige tilfælde ens, men det
forekommer åbenbart, at der foreligger et retsbrud fra Banedanmarks side i forhold
til lighedsgrundsætningen. Den eneste grund til, at Banedanmark ikke vil købe
denne ejendom er, at den er meget dyr. Banedanmark har fremført, at der skal være
en betydelig risiko for, at ejendommen på et senere tidspunkt vil blive
totaleksproprieret. Dette er ikke korrekt, og det er et krav, Banedanmark selv har
opfundet.

Lodsejer fremførte, at han, som ejendommen er nu, kan køre al sin interne kørsel
relateret til driften på egne veje. Det er en stor fordel. Han kan køre alt gylle ud via
egne veje, og han kan køre alt korn hjem uden at komme på offentlig vej. Det er en
meget trafikeret offentlig vej, og trafikken bliver kun værre. Imellem kl. 06.00 og kl.
08.00 er det svært at komme ud på vejen. Han skal krydse begge vej-baner, fordi han
skal dreje til venstre. Han modtager ca. 55.000 m  spildevand år-ligt. Mængden er
proportional med arealets størrelse. Hvis jernbanen bliver an-lagt kan han ikke
lægge en pumpeledning under jernbanen. Hvis jernbanen an-lægges, bliver arealet
for lille til at modtage spildevandet. Det er meget ødelæg-gende for produktionen.
Han modtager både spildevand og betaling for at mod-tage spildevandet. Det er en
ren win-win situation. Vand bliver vigtigere og vig-tigere. Der bliver ikke kørt gylle
på de arealer, hvor der udledes spildevand.

3

Anlægsmyndigheden, Banedanmark, har ved deres repræsentant, advokat Loui-se
Solvang Rasmussen, påstået ekspropriationskommissionens afgørelse stadfæ-stet.

Anlægsmyndigheden fremførte, at sagen udspringer af jernbaneprojektet Ny ba-ne
Hovedgård-Hesselager, som blev vedtaget ved et politisk forlig den 14. januar 2014.
Strækningen er en del af det samlede projekt vedrørende etablering af en ny
jernbanestrækning på ca. 23-24 km mellem Horsens og Aarhus, som er en for-
udsætning for at kunne reducere rejsetiden mellem Odense og Aarhus til en time.
Anlægsmyndigheden fremførte, at når man kører med højhastighedstog, der kø-



7

rer 250 km/t, er der skrappe regler for, hvor skarpe kurver, jernbanen må have. Det
sætter en begrænsning for, hvor meget hensyn der kan tages til de enkelte lodsejere.

Anlægsmyndigheden fremførte, at der i en forundersøgelse, der er udarbejdet af
Trafikstyrelsen, er udarbejdet 2 løsningsforslag til linjeføringen i en korridor om-
kring By 2. Banedanmark har i den første høringsperiode modtaget et forslag til en
linjeføring mellem Hovedgård og Gjesing. Forslaget blev taget med som et
alternativ i det videre arbejde. Den endelige linjeføring for hele projektet er ikke
fastlagt. Denne fastlægges ved politisk beslutning efter gennemførelse af VVM.
VVM-redegørelse har været i høring frem til februar 2018, og resultaterne af VVM-
processen i form af beslutningsgrundlag, høringsnotat og endelig VVM-rapport er
udarbejdet. Der er på nuværende tidspunkt ikke truffet beslutning om projektets
gennemførelse og ej heller om linjeføring.

Anlægsmyndigheden fremførte, at de tre foreslåede linjeføringer for jernbanepro-
jektets gennemførelse alle krydser igennem Ejendoms matrikler øst for
hovedejendommen. Den linjeføring, der ligger tættest på lodsejers ejendom, er den
vestlige linjeføring, som løber ca. 63 m fra et skur, der findes øst for siloerne, og ca.
220 m fra beboelsesbygningen. Jernbanen uden for skuret ligger i terræn, men
længere mod syd og mod nord vil jernbanen ligge i afgravning med en dybde på ca.
15 m. Den vestlige og centrale linjeføring vil indebære, at ca. 13,6 ha af
ejendommens jord skal eksproprieres. Den østlige linjeføring vil indebære, at ca.
12,1 ha af ejendommens jord skal eksproprieres. En gennemførelse af den øst-lige
linjeføring indebærer også, at der skal placeres et regnvandsbassin på ca. 0,75 ha
umiddelbart vest for jernbanen og nord for klagers ejendom. Det areal, der skal
bruges til jernbanen og placering af et regnvandsbassin vil udgøre mellem 12,5 ha
og 14,3 ha.

Anlægsmyndigheden fremførte, at Banedanmark i visse tilfælde kan imøde-komme
ansøgning om fremrykket ekspropriation af ejendomme, som forventes berørt
særligt indgribende af et fremtidigt projekt. Dette er reguleret af jernbane-lovens §
33. Jernbanelovens § 33 er en udvidelse i forhold til den normale situa-tion. Ved
afgørelse af 20. december 2016 meddelte Banedanmark afslag på lodse-jers
anmodning om fremrykket ekspropriation, da ikke alle betingelserne i jern-
banelovens § 33 er opfyldt. Betingelsen om, at jernbaneprojektet skal berøre ejen-
dommen særligt indgribende er ikke opfyldt. Det fremgår meget klart af forar-
bejderne til jernbanelovens § 33, at alle tre betingelser skal være opfyldt. Der skal
altså tages stilling til alle tre betingelser, og der skal vurderes på alle tre betingel-ser.
Det er vigtigt at holde fast i, at driften på nærværende ejendom kan opret-holdes,
selvom ejendommen gennemskæres. Der er intet i sagen, som peger på, at man ikke
kan drive ejendommen, når jernbanen er etableret. Betingelsen om, at indgrebet skal
være særligt indgribende, er ikke opfyldt i denne sag.



8

Anlægsmyndigheden fremførte, at det fremgår af Banedanmarks afgørelse, at der
etableres en erstatningsvej for at imødekomme lodsejers kørselsbehov for så vidt
angår spredning af gylle på ejendommens marker. Banedanmarks afgørelse blev
indbragt for Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, der ved afgørelse af 22. juni
2017 stadfæstede Banedanmarks afgørelse. Ved brev af 30. juni 2017 anmo-dede
lodsejer Kommissarius ved Statens Ekspropriationer i Jylland om forlods
ekspropriation af ejendommen, hvilket blev afvist ved afgørelse af 12. december
2017. Ekspropriationskommissionen har lagt afgørende vægt på afstanden fra den
vestlige linjeføring til klagers beboelsesbygninger, og at ejendommens area-ler
fortsat vil kunne benyttes i et ikke ubetydeligt omfang. Ekspropriationskom-
missionen har ligeledes lagt vægt på, at der ved detailprojekteringen vil blive
projekteret en erstatningsvej, således at kravet om fornøden vejadgang efter vej-
lovens § 48, stk. 2 er opfyldt.

Anlægsmyndigheden fremførte, at eftersom ejendommen ikke vil blive berørt
særligt indgribende af jernbaneprojektet, er betingelserne i jernbanelovens § 33 ikke
opfyldt. Banedanmarks afgørelse er tiltrådt af både Transport-, Bygnings- og
Boligministeriet samt Ekspropriationskommissionen. Der er derfor ikke grundlag
for, at Taksationskommissionen kan nå til et andet resultat. Det fremgår af forar-
bejderne til jernbaneloven, at der ved betingelsen særligt indgribende, sigtes til en
situation, hvor transportministeren vurderer, at der er en betydelig risiko for, at den
pågældende ejendom senere vil blive totaleksproprieret. Betingelsen kan også anses
for opfyldt, selv om jernbaneprojektet alene forventes at medføre en delvis
ekspropriation, eller hvis ejeren påføres væsentlige ulemper i forbindelse med
aktiviteternes gennemførelse. Det indebærer imidlertid, at den forventede delvise
ekspropriation eller de ulemper, som aktiviteten indebærer, skal have et betydeligt
omfang. I denne sag forventes jernbaneprojektet ikke at medføre hver-ken en
delekspropriation eller ulemper i betydeligt omfang. Jernbaneprojektets potentielle
linjeføringer vil alene medføre et behov for ekspropriation af mindre end 10 % af
den samlede ejendom, og den linjeføring, der vil komme tættest på ejendommen, vil
forløbe i en afstand på ca. 220 m fra beboelsesbygningen.

Anlægsmyndigheden fremførte, at det vil være muligt at videreføre ejendom-mens
drift også efter eventuelt anlæg af den nye jernbanestrækning. At projektet
forventeligt vil medføre ændrede kørselsforhold på ejendommen, kan ikke føre til, at
ejendommen ikke kan udnyttes på en økonomisk forsvarlig måde. Det skal særligt
fremhæves, at der ved detailprojekteringen i samråd med lodsejer vil bli-ve etableret
en erstatningsvej, så lodsejers krav på fornøden vejadgang oprethol-des. Der vil
således også efter jernbanens etablering være adgang til alle ejen-dommens marker,
uanset at ejendommen i et vist omfang gennemskæres af den nye jernbane. Ved
gennemførelse af større anlægsprojekter er det almindelig praksis, at ulemper
forbundet med gennemskæring søges afhjulpet ved omforde-ling af jordlodder. Der
er stor sandsynlighed for, at de med jernbaneprojektet skitserede ulemper forbundet
med gennemskæring vil få et væsentligt mindre



9

omfang end lagt til grund af lodsejer. Banedanmark er desuden ikke enig med
lodsejer i, at aftalen om modtagelse af spildevand på markerne vil bortfalde som
følge af jernbaneprojektet, og at lodsejer derved mister en indtægt på ca. 500.000 kr.
årligt. I detailprojekteringen vil det således være muligt at projektere omlæg-ning af
ledninger med henblik på at bibeholde denne mulighed. Hvis det viser sig, at
sådanne omlægninger ikke er en mulighed, vil lodsejers mistede indtægt og
eventuelle andre ulemper forbundet hermed kunne rejses som et selvstændigt
erstatningskrav, som vil blive bedømt af de takserende myndigheder. Dette gæl-der
også for lodsejers synspunkter om mistet jagtret, mistet herlighedsværdi mv. Krav i
anledning af jernbaneprojektets gennemskæring, som eventuelt ikke kan afhjælpes
ved f.eks. jordfordeling og etablering af erstatningsveje vil også blive påkendt i
denne forbindelse.

Anlægsmyndigheden bestred, at det forhold, at ejendommen ikke kan sælges på
normale vilkår, er udtryk for, at ejendommen derved berøres særligt indgriben-de.
Hvis lodsejer får medhold i dette synspunkt vil det være i direkte modstrid med
lovens betingelser for fremrykket ekspropriation. En eventuel nedgang i
ejendommens værdi er ikke i sig selv tilstrækkelig til at opfylde betingelsen om
særligt indgribende. En nedgang i ejendommens værdi er imidlertid et forhold, der
kan bedømmes og indgå ved erstatningsfastsættelse med de ordinære eks-
propriationsforretninger.

Taksationskommissionens bemærkninger og afgørelse

Det spørgsmål, Taksationskommissionen for Nord- og Midtjylland skal tage stil-ling
til, er, hvorvidt betingelserne i jernbanelovens § 33 er opfyldte, og om ejen-dommen
beliggende Adresse, By 1, skal forlods eksprop-rieres.

Hjemlen til forlods overtagelse i forbindelse med projektering eller anlæg af nye
statslige jernbaneanlæg fremgår af jernbanelovens § 33, som har følgende ordlyd:

” § 33 Transportministeren kan efter anmodning fra ejeren i særlige tilfælde
overtage en ejendom, der berøres særlig indgribende af en projekterings- eller
anlægsaktivitet i forbin-delse med projekteringen eller anlægget af nye statslige
baneanlæg eller ændring af eksi-sterende statslige baneanlæg, før tidspunktet for de
ordinære ekspropriationer, hvis ejen-dommen ikke kan afhændes på normale vilkår.
Ikke-statslige anlægsmyndigheder kan på samme betingelser som i 1. pkt. overtage
en ejendom, idet anlægsmyndigheden afholder alle omkostningerne hertil.
...
Taksationskommissionen for Nord- og Midtjylland finder, at de tre betingelser i
jernbanelovens § 33 er kumulative, og at alle tre betingelser skal være opfyldt
særskilt for at bestemmelsen kan finde anvendelse.



10

Taksationskommissionen finder, at betingelsen om, at der skal foreligge et ” sær-ligt
tilfælde”  er opfyldt henset til lodsejers alder og sygdomshistorik.

Ligeledes finder taksationskommissionen, at betingelsen om, at ejendommen ik-ke
kan afhændes på normale vilkår er opfyldt. Kommissionen har lagt særlig vægt på
de af lodsejeren fremlagte erklæringer fra ejendomsmægler Vidne 3.

Spørgsmålet er herefter, om den sidste betingelse om, at ejendommen bliver be-rørt
særligt indgribende af anlægget, er opfyldt.

Taksationskommissionen finder, at der på den ene side må lægges vægt på, at
ejendommen, der har karakter af en liebhaverejendom, vil miste en del af sin her-
lighedsværdi, at ejendommen ikke længere vil være nær så velarronderet som følge
af dens deling i to nogenlunde lige store stykker, og at gennemskæringen vil
medføre væsentlige driftsmæssige ulemper. Det bemærkes, at en ekspropria-tion i
overensstemmelse med den mest indgribende linjeføring med sikkerhed vil medføre
et meget betydeligt tab, som ejeren vil kunne kræve erstattet.

På den anden side må der også lægges vægt på, at det kun er en mindre del af
ejendommens samlede areal, der kan forventes eksproprieret, at der vil blive an-lagt
en erstatningsmarkvej efter nærmere aftale med lodsejer, og at det vil være muligt at
fortsætte driften af ejendommen, selvom der etableres en jernbane tværs over
ejendommen.

Et flertal af taksationskommissionen bestående af Person 1, Person 3, Person 4 og
Person 5 finder efter en sam-let vurdering af de anførte omstændigheder, at
ejendommen berøres særligt ind-gribende. Disse medlemmer af kommissionen har
også tillagt det betydning, at ejendommens handelsværdi må antages at være faldet
med et beløb på ikke un-der 5 mio. kr., og at dette forhold i lyset af formålet med
jernbanelovens § 33, stk. 1, må indgå i den samlede vurdering af, om ejendommen
er berørt særligt ind-gribende.

Et mindretal af taksationskommissionen bestående af Person 2 finder efter en samlet
vurdering, at ejendommen ikke berøres særligt indgribende. Med-lemmet bemærker
herved, at det efter dettes opfattelse ikke er tilstrækkeligt sandsynliggjort, at
ejendommen mister herlighedsværdi i et sådant omfang, at dette medfører, at
ejendommen berøres særligt indgribende.

Taksationskommissionens afgørelse er foruden jernbanelovens § 33, stk. 1, truffet i
henhold til § 19, § 22 og § 29 i lovbekendtgørelse nr. 1161 af 20. november 2008
om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom.



11

Taksationskommissionens kendelse kan ikke påklages til højere administrativ
myndighed. Er en part utilfreds med Taksationskommissionens afgørelse, kan sagen
indbringes for de almindelige domstole, jf. herved § 26 i lovbekendtgørelse nr. 1161
af 20. november 2008 om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrø-rende fast
ejendom, hvorefter en sag om erstatning skal indbringes for domstole-ne inden 6
måneder efter, at Taksationskommissionens kendelse er afsendt.

Herefter bestemmes:

Anmodning om forlods overtagelse af ovennævnte ejendom efter jernbanelovens §
33, stk. 1, imødekommes.
...”

Parterne har også for landsretten været enige om, at betingelserne i jernbane-
lovens § 33, stk. 1, om at der foreligger et ”særligt tilfælde” , samt at ”ejendom-
men ikke kan afhændes på normale vilkår” , er opfyldt. Tvisten angår derfor alene
spørgsmålet om, hvorvidt betingelsen om, at ejendommen ”berøres særlig
indgribende” af jernbaneprojektet, ligeledes er opfyldt.

På et kortbilag, der er udfærdiget af Banedanmark, er den del af jernbanepro-
jektet, der berører Sagsøgtes ejendom, illustreret således:

[ Foto udeladt på grund af personfølsomme oplysninger ]



12

Der blev i 1981 med Virksomhed (nu Arla Foods) indgået en overenskomst
vedrørende udsprøjtning af mejerispildevand på ejendommen. Det fremgår, at der
i 2016 blev modtaget ca. 56.000 m  spildevand, som gav en indtægt på ca.
506.000 kr.

3

Den 13. september 2016 skrev ejendomsmægler Person 11 således til Sagsøgte:

”...
Jeg har fået forelagt placering af de 3 projektløsninger vedr. ”Ny bane fra Hoved-
gård-Hasselager” på ”Ejendom” Adresse, By 1.

Jeg er blevet bedt om at vurdere, hvorvidt ejendommen kan afhændes på normale
vilkår med projekterne for ny højhastighedsjernbane på ejendommen.

De 3 projektforslag, og i høj grad de 2 vestligste forslag, som også ligger tæt på
ejendommens bygninger, berører og gennemskærer ejendommens jordarealer på en
meget indgribende måde og medfører, at ejendommen nærmest vil være usælgelig
uden et stort værditab til følge, bl.a. på grund af de 2 vestlige forslag, der ligger tæt
på bygningsparcellen, men ikke mindst på grund af, at ejendom-men jordarealer
bliver gennemskåret af jernbanen, og derved ødelægger helhe-den i ”Ejendom”

Hvis der alligevel gennemføres et salg med de 3 projektforslag ”hængende” over
ejendommen, vil det efter min bedste faglige vurdering betyde et prisnedslag på
minimum 30 til 40 % i forhold til den markedspris, som jeg vurderer, at ejen-
dommen har på nuværende tidspunkt.

Den projekterede jernbane Hovedgård – Hesselager vil derfor uden tvivl medfø-re,
at ejendommen ikke kan sælges på normale vilkår.
...”

Af Banedanmarks afgørelse af 20. december 2016 fremgår følgende vedrørende
spørgsmålet om, hvorvidt ejendommen ”berøres særlig indgribende” af jernba-
neprojektet:

”...
Særligt indgribende
På nuværende tidspunkt er der på din matrikel vist at alle tre linjeføringer for den
nye bane Hovedgård-Hasselager. Såfremt projektet besluttes vil der kun blive valgt
en af linjeføringerne.



13

Efter dit svar på partshøringen har Banedanmark lavet en ny beregning af linjefø-
ringens indvirkning på din ejendom. I din partshøring henviser du til, at din ejendom
inklusiv tilknyttede matrikler har et grundareal på ca. 174 ha.

Den linjeføring, der på ligger tættest på din ejendom er vestlige linjeføring. Denne
ligger på nuværende tidspunkt ca. 63 meter fra det skur, der findes øst for siloer-ne
og ca. 220 meter fra din beboelsesbygning.

Jernbanen udenfor skuret ligger i terræn, men vil lidt længere mod syd og mod nord
ligge i afgravning med en dybde på ca. 15 meter.

De tre foreslåede linjeføringer krydser alle gennem Ejendoms matrik-ler øst for
hovedejendommen. Den vestlige og centrale linjeføring vil have behov for, at ca.
13.6 ha af ejendommens jord eksproprieres, hvilket svarer til ca. 7,7% af det
samlede areal. Den østlige linjeføring vil have behov for, at ca. 12.1 ha eks-
proprieres, hvilket svarer til ca. 6,9%. Endvidere placeres et regnvandsbassin lige
vest for banen og nord for din ejendom. Størrelsen af dette regnvandsbassin er ca.
0,75 ha.

Ud fra nye beregninger vil banens areal inklusiv regnvandsbassin udgøre mellem
12,5 ha og 14,3 ha, hvilket udgør ca. 7-8% af det samlede areal.

Banedanmark anerkender den udfordring, der vil være, såfremt du ikke kan køre
gylle ud på markerne via din markvej. Banedanmark anerkender ligeledes de sto-re
gener, der vil være, såfremt færdslen med gylletankene skal foregå gennem de to
landsbyer Landsby 1 og Landsby 2. Banedanmark vil derfor i den videre detailpro-
jektering, der kommer til at foregå såfremt projektet bliver besluttet, sørge for at
etablere en erstatningsmarkvej til dig, så du kan opretholde din miljøgodkendelse og
dermed også kan opretholde den nuværende drift af Ejendom. Banedanmark vil
derfor tage kontakt til dig i detailprojekteringen for at få tilrettelagt, hvor en så-dan
markvej kan etableres mest hensigtsmæssigt.

Banedanmark vurderer på baggrund af ovenstående, at vilkåret om særligt ind-
gribende er ikke til stede.
...”

Den 5. januar 2017 påklagede advokat Uffe Baller på vegne af Sagsøgte
Banedanmarks afgørelse til Transport-, Bygnings- og Boligministe-riet.

Planteavlskonsulent Vidne 1 afgav den 19. februar 2017 følgende udtalelse til
advokat Uffe Baller til brug for klagesagen:

”...



14

Udtalelse om konsekvenser af en eventuel jernbane gennem Ejendoms area-ler, er
udarbejdet på baggrund af indgående kendskab til bedriftens forhold, da jeg gennem
en årrække har bidraget med rådgivning om plantefaglige spørgsmål på
ejendommen.

Ejendom er en velarronderet Proprietærgård. Det er en særlig kvalitet ved
ejendommen at jorden, der er af god bonitet, er samlet lige omkring ejendommens
bygningsanlæg. Bygningssættet er placeret midt i jordtilliggende, hvilket dels giver
den kortest mulige afstand til alle marker, dels giver ejendom-men et herskabeligt
præg.

Hovedparten af ejendommens marker kan nås ved transport på egne markveje.
Fordelen ved dette er, at der kan køres med maskiner i arbejdstilstand fra ma-
skinhus til mark og fra mark til mark. Maskiner skal således ikke ændres til
transporttilstand ved sammenklapning, afmontering af skærbord og lignende.
Ligeledes er det muligt at køre med fuldt lastet gyllevogn, direkte fra gylletank til
mark. Gyllevognen er ved maksimal læsset tilstand for tung til lovligt at køre på
offentlig vej.

Ejendom har for området at betragte, store reelle vel arrondere marker. Især
markerne øst for ejendommen, der udgør ca. 60 ha. er nemme at dyrke, grundet form
og størrelse. En gennemsnitsstørrelse på marker på 20 ha er absolut et plus.

Ejendom har en særaftale med udsprinkling af mejerispildevand fra det nær-liggende
mejeri. Der modtages vederlag for modtagelsen af spildevandet. Spilde-vandet har
en næringsværdi, men også muligheden for at vande afgrøderne har i nogle år stor
betydning for dyrkningssikkerheden. Det er primært de 3 store marker øst for
ejendommen der anvendes til udsprinkling. Dette skyldes de sær-lige forhold
omkring form og størrelse som tidligere nævnt, men også at de for største delens
vedkommende er plane, hvilket er en forudsætning for tilladelsen til udsprinkling.

Ejendom har en særdeles høj jagtværdi. Dette skyldes blandt andet arealets størrelse
og det at arealet er sammenhængende.

Af vedlagte kort fremgår markernes placering, placering af markveje og den for-
ventede linjeføring af ny jernbane. Det er åbent lyst meget indgribende i driften af
en ejendom, at den skæres over i to dele

Ved gennemførelsen af den planlagte jernbane vil en stor del af det, der gør Ejendom
til en særlig attraktiv ejendom gå tabt. Uanset om der etableres alterna-tiv markvej,
vil adgangen til ejendommens marker blive besværliggjort og for-længet. Der kan
regnes med 2-3 transporter pr ha pr år med jordbehandlingsred-skaber, såmaskine,
gødningsspreder, gyllevogn, marksprøjte, mejetærsker, korn-



15

vogn, halmpresser, halmvogn. Det er altså 120 til 180 transport ekstra på offentlig
vej og 120 til 180 transporter der vil tage længere tid.

Det er vigtigt at være opmærksom på at landbrugsmaskiner ofte sviner når de kø-rer
ud på offentlig vej. Dette er dels en gene for andre trafikanter, men det er også en
merudgift og ekstra arbejde for landmanden at skulle holde vejen ren, under og efter
kørsel i marken.

Det er ikke muligt at afgøre hvor meget ekstra tid, der skal anvendes på trans-port.
Et kvalificeret bud er 5-10 min pr transport i gennemsnit. Transporter hvor der skal
ryddes op på offentligvej eller ændres på maskinindstillinger kan være af større
varighed. Samlet er det et ekstra tidsforbrug på ca. 10 til 20 timer pr år ved den
planlagte linjeføring.

Ved etablering af ny jernbane vil markernes størrelse blive minimeret og samtidig er
der risiko for at dyrkningen bliver besværliggjort eller umuliggjort pga mar-kernes
nye form. Kiler og hjørner i marker giver mere overlap af gødskning og planteværn,
og det er forbundet med væsentlig større omkostninger at drive en mark med kiler,
end et regulært firkantet stykke. Ulemperne ved dette kan ikke afgøres før den
endelige udformning af jernbanen er fastlagt, men mindre marker er under alle
omstændigheder mere tidskrævende at dyrke pr arealenhed og der-for en dårligere
forretning.

Aftalen om modtagelse af spildevand fra mejeri forventes ikke at kunne opret-holdes
ved gennemførelse af den planlagte jernbane. Det er markerne øst for jer-nbanen der
har tilladelse til udsprinkling, da disse marker er flade. Arealerne vil som følge af
den planlagte jernbane blive reduceret. Der kræves ca. 60 ha til ud-spredning, da der
modtages ca. 60.000 m  spildevand årligt, og der maksimalt må udsprinkles 1000
m  pr ha. Med den planlagte jernbane, vurderes det at der kun er 40 ha tilbage der er
egnede til udsprinkling. Mejeriet er beliggende vest for jer-nbanen. Selv en delvis
udnyttelse af mejerispildevand kræver at rør føres under den nye jernbane. Det
forventes ikke at der vil kunne opnås godkendelse til ud-sprinkling af
mejerispildevand på andre af Ejendoms jorde.

3

3

Den jagtmæssige værdi vil ved en opdeling ligeledes være væsentligt forringet.
Dyrenes fri passage er afgørende for en god jagt, og netop denne vil blive reduce-ret
eller helt umuliggjort med den planlagte jernbane
...”

Til brug for klagesagen anmodede advokat Uffe Baller endvidere ejendoms-
mægler Vidne 3 om at vurdere ”ejendommenes markedsværdi på kontantbasis og
på normale handelsbetingelser som going koncern med en salgsperiode på 6-12
måneder før og efter den påtænkte gennemskæring af jer-



16

nbanen” . Af ejendomsmægler Vidne 3's vurderingsrapport af 6. marts 2017
fremgår følgende:

”...
Konklusion:

Ejendom med tilhørende skov har med sin beliggenhed en betydelig herlig-
hedsværdi.

Sammen med de øvrige ejendomme, som tilhører bedriften, er der tale om en
fremtidssikret bedrift, hvor markdriften udgår fra Ejendom.

Gården er på alt 172,4 ha, hvoraf ca. 150 ha er agerjord, som er beliggende tæt på
gårdens bygninger i store gode marker.

Svineproduktionen foregår i moderne og tidssvarende bygninger, og der produ-ceres
med god effektivitet.

Den markante hovedbygning fra 1700-tallet udgør sammen med det øvrige går-
danlæg en særdeles velholdt og attraktiv ejendom.

Driftsbygningerne indgår alle på praktisk vis i gårdens drift. Gården er yderst
velholdt og fremtræder særdeles veldrevet.

Der er derfor tale om en meget attraktiv gård, som med en beliggenhed mellem By 1
og Odder vil kunne finde stærke købere.

Såfremt linjeføringen af jernbanen mellem Århus og Horsens gennemføres, se bi-lag
til vurderingen, vil der ske væsentlige indskrænkninger i gårdens drift.

Der tænkes specielt på:
- Afgivelse af areal til banen
- Afskæring af ca. 60 ha agerjord fra hovedejendom – ejendommen er i dag vel-

arronderet, og efter anlæggelse af banen vil der være adskillige marker, som
bliver skråtskårede og defigurerede

- Uhensigtsmæssig arrondering af de gennemskårne marker
- Vanskelige transportveje
- Udvikling af landbruget vanskeliggøres, da ejendommen bliver ”lukket inde”

mellem banen og de store landeveje By 1-Odder og Århus-Horsens
- Attraktiv aftale om udspredning af procesvand vil ikke kunne opretholdes
- Jagten vil blive væsentlig forringet på grund af, at jernbanen vil hindre fri be-

vægelighed for vildt og jægere og til fare for jagthunde. En jagtlejeindtægt på i
dag 110.000 p.a. ved salg af dagsjagter vil ikke kunne opretholdes i denne form.



17

Herudover sker der en betydelig nedgang i gårdens herlighedsværdier som følge af,
at jernbanen gennemskærer jorden i umiddelbar nærhed af hovedbygning og øvrige
boliger.

Anlæggelse af en markvej som foreslået af Banedanmark vil på ingen måde råde
bod på disse forhold.

Undertegnede er bekendt med rapport udarbejdet af bedriftens planteavlskonsu-lent.
Jeg er enig i rapportens konklusioner.

Ejendommen vil yderst vanskeligt – eller slet ikke – kunne omsættes på ejen-
domsmarkedet nu, hvor der foreligger en plan om banegennemskæring. Erfarin-ger
fra motorvejsbyggerier f.eks. Vejle-Herning og Aarhus-Herning samt ved an-dre
store anlægsarbejder er, at ingen vil interessere sig for ejendomme, som er be-rørt
heraf, før arbejdet rent faktisk er udført, og man ved selvsyn kan se, hvad det
er, man køber. Medmindre – naturligvis – ejendommen er meget billig. I praksis er
mange salg blevet trukket tilbage eller ikke igangsat på grund af denne proble-
matik.

Vurdering:

Efter den foran anførte beskrivelse, kan Ejendom som going koncern uden hensyn til
banegennemskæringen ansættes til:

Kr. 62.450.000 kontant

med følgende fordeling af vurderingssummen:
...
I alt fast ejendom Kr. 49.150.000 

Besætning Kr. 3.300.000
...
Værdi processpildevandskontrakt
500.000 kr./år kapitaliseret ... Kr. 10.000.000 
I alt Kr. 62.450.000
...
Vurdering efter banegennemskæring:

Her er regnet med, at der skal afstås 13 ha agerjord til baneanlæg.
...
I alt fast ejendom Kr. 35.150.000 

Besætning Kr. 3.300.000



18

...
Værdi processpildevandskontrakt Kr. 0
Mistet salg af dagsjagter, -50% ... Kr. -1.000.000 
I alt Kr. 37.450.000 

Til værdien på de 37.450.000 kr. skal lægges erstatning på 13 ha x 180.000 kr./ha =
2.340.000 kr., så den samlede pris inkl. erstatning bliver på 39.790.000 kr.
...”

Af et notat af 14. juni 2017, der er udarbejdet af Banedanmark, fremgår følgen-de:

”...
Svar på departementets henvendelse vedr. klage over Banedanmarks afslag på
fremrykket ekspropriation af Ejendom
...
Beskrivelse
Som erstatningsvej for den afbrudte markvej foreslås at anvende ejendommens
eksisterende adgangsvej ned til Vej 2. I forbindelse med Hovedgaard-Hasselager
projektet forlægges Vej 2, og der etableres en bro hen over ba-nen. Vej 2 benyttes
derfor på en kort strækning til at komme om på østsi-den af den nye bane
Hovedgaard-Hasselager, og herved etableres adgang til ejendommens marker øst for
den nye bane via en ny markvej, der forbindes med ejendommens øvrige markveje
øst for den nye bane. Se nedenstående figur.

[ Foto udeladt på grund af personfølsomme oplysninger ]
...”



19

Af Transport-, Bygnings- og Boligministeriets afgørelse af 22. juni 2017 fremgår
følgende vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt ejendommen ”berøres særlig
indgribende” af jernbaneprojektet:

”...
2. Begrundelse
...
2.3. Ad b) Særligt indgribende

Af de specielle bemærkninger til jernbanelovens § 33 fremgår følgende om betin-
gelsen:
...
Der sigtes altså til en situation, hvor der er en betydelig risiko for, at ejendommen
senere vil blive totaleksproprieret, men fremrykket ekspropriation vil fx også kunne
komme på tale, hvor lodsejeren påføres væsentlige ulemper i forbindelse med
anlægsaktivitetens gennemførsel.
...
Det skal bemærkes, at ministeriet vurderer, at projektets afstand til ejendommens
bebyggelse ikke i sig selv er tilstrækkeligt til, at ejendommen bliver påvirket sær-ligt
indgribende.

Hvad angår mulighederne for at videreføre driften af landbrugsejendommen ef-ter
færdiggørelse af jernbanen, har Banedanmark ved afgørelse af 20. december 2016
vurderet, at dette vil være muligt, idet Banedanmark har besluttet, at der i den videre
detailprojektering vil blive etableret en erstatningsmarkvej. Erstat-ningsmarkvejen
har således til formål at afhjælpe de ulemper, som projektets gennemførsel
indebærer for ejendommen.

I dit klageindlæg af 9. marts 2017 s. 3 bemærker du, at det er uoplyst, hvor
markvejen vil skulle placeres. Det fremgår dog af Banedanmarks afgørelse af 20.
december 2016, at placering af erstatningsmarkvejen vil skulle planlægges i de-
tailprojekteringen, hvor Banedanmark vil inddrage lodsejeren for at få tilrettelagt
etableringen af den nye markvej mest hensigtsmæssigt. På ministeriets fore-spørgsel,
som led i oplysning af sagen, fremsendte Banedanmark den 14. juni 2017 et forslag
til, hvor en erstatningsmarkvej vil kunne etableres, idet Banedan-mark
understregede, at den endelige placering først med sikkerhed vil kunne be-stemmes i
forbindelse med detailprojekteringen.

Ministeriet anerkender, at anlægget af den nye jernbanestrækning vil påvirke
agerjorden varigt og medføre ulemper for driften af landbruget. Det gælder sær-ligt
det forhold, at ca. 60 ha af de i alt ca. 150 ha agerjord vil blive afskåret fra
ejendommens driftsbygninger, ved jernbanens gennemskæring. Ministeriet vur-derer
ligeledes, at gennemskæringen vil indebære, at flere marker bliver defigu-rerede og
skråtskårede. Dette fremgår tillige af Landbrugsmæglernes vurderings-



20

rapport af 6. marts 2017 s. 7, hvori det endvidere bemærkes, at ” anlæggelse af en
markvej vil på ingen måde råde bod på disse forhold” .

I den foreliggende sag, er det imidlertid ministeriets vurdering, at etablering af en
erstatningsmarkvej vil kunne afhjælpe dette forhold. Erstatningsmarkvejens pla-
cering kan fx fastlægges med afsæt i Banedanmarks forslag af 14. juni 2017. Det
afgørende er, at det i detailprojekteringen viser sig muligt, at etablere markvejen på
en måde, så der skabes passende adgang til de marker, der afskæres fra ejen-
dommens driftsbygninger.

Ministeriet bemærker herved, at det ikke er ualmindeligt, at anlægsprojekter på-
virker landbrugsejendomme. Det hænder, at landbrugsejendomme bliver gen-
nemskåret ved etablering af et anlægsprojekt, og i sådanne sager vil det ofte in-
debære, at visse marker bliver defigurerede m.v. Hvor visse markerarealer afskæ-res
og isoleres fra landbrugsejendommens driftsbygninger, er der derfor også udviklet
en praksis ved statens ekspropriationskommissioner og domstolene, hvor problemet
kan søges afhjulpet, fx ved omfordeling af jordlodder, men også – som i den
foreliggende sag – ved at etablere erstatningsveje. Efter omstændighe-derne vil der
tillige kunne tilkendes såkaldt ”omvejserstatning” , hvis en lodsejer efter et projekts
afslutning vil være nødsaget til at køre en betydelig omvej for at nå de afskårne
markearealer.

I forhold til aftalen om modtagelse af spildevand på markerne, er det oplyst, at
denne mulighed vil borfalde, når jernbanen bliver anlagt, da rørføringen fra meje-
riet ligger i anlæggets tracé. Efter det oplyste giver aftalen en indtægt på ca. 500.000
kr. årligt, og er i Landbrugsmæglernes vurderingsrapport s. 8 opgjort til at have en
kapitaliseret værdi af 10 mio. kr. På baggrund af sagens oplysninger vurderer
ministeriet, at det er sandsynligt, at aftalen med mejeriet ikke kan vi-dereføres efter
jernbanen bliver anlagt, medmindre det viser sig at være muligt at omplacere
rørføringen, således at spildevandet fortsat vil kunne udledes på mar-kerne eller dele
deraf, og aftalen derved kan blive opretholdt.

Såfremt det ved detailprojekteringen viser sig, at aftalen ikke kan opretholdes, som
følge af anlæggelse af jernbanestrækningen, vil dette efter ministeriets vur-dering
indebære en varig driftsulempe for landbrugsejendommen. Ministeriet vurderer
imidlertid, at forholdet ikke er så væsentligt, at det sandsynliggør sene-re
totalekspropriation. Videre vurderer ministeriet, at der ikke er tale om en ulempe,
der i sig selv er så væsentlig, eller har et sådant omfang, at den skal føre til, at
anmodningen om fremrykket ekspropriation skal imødekommes.

For så vidt angår jagtlejeindtægter, fremgår det af Landbrugsmæglernes vurde-
ringsrapport s. 7-8, at denne er opgjort til ca. 110.000 kr. årligt, hvilket efter etab-
lering af anlægget vil reduceres til ca. 50.000 kr. årligt. Dette er en yderligere



21

driftsulempe, der dog er af mindre væsentlig karakter, som bliver påført land-
brugsejendommen ved anlægget.

Derudover vurderer ministeriet, at ejendommens herlighedsværdi vil falde, når
jernbanen bliver etableret.

Du har desuden givet udtryk for, at du er af den opfattelse, at det forhold, at
ejendommen ikke kan afhændes på normale vilkår beror på, at ejendommen be-røres
særligt indgribende af projektet. Du skriver bl.a. følgende i dit klageindlæg af 9.
marts 2017, s. 3:

”Når ejendommen ikke kan sælges på normale handelsvilkår, beror det ikke
på markedsmekanismerne, men alene på det forhold, at det forventede eks-
propriative indgreb vil bevirke, at ejendommen ikke kan afhændes på sæd-
vanelige markedsvilkår. Det er netop indgrebets karakter, der medfører et
værdifald på den samlede ejendom.

Det forekommer derfor ulogisk og selvmodsigende, at Banedanmark aner-
kender, at ejendommen ikke kan afhændes på normale markedsvilkår.

Det er netop indgrebets karakter, der medfører værdifald på den samlede
ejendom.”

Det skal bemærkes, at det forhold, at en ejendom ikke kan afhændes på ”normale
markedsvilkår” ikke uden videre fører til, at betingelsen om at anlægsprojektet skal
berøre ejendommen ”særligt indgribende” også er opfyldt. Der er tale om to
selvstændige betingelser, der begge skal være opfyldt, sammen med betingelsen om,
at der skal foreligge et særligt tilfælde.

Ministeriet har forståelse for, at borgere vil opleve det som særligt indgribende, når
deres ejendom falder i værdi som følge af at blive berørt af et anlægsprojekt. Et
værdifald i ejendommen er efter ministeriets vurdering imidlertid ikke til-strækkeligt
til at opfylde betingelsen om, at ejendommen er berørt ”særligt ind-gribende” , jf.
jernbanelovens § 33. Spørgsmålet om erstatning for værdifald i ejendommen, som
følge af anlæggelse af jernbanen, egner sig efter ministeriets opfattelse til at blive
afgjort af Kommissarius i forbindelse med de ordinære eks-propriationsforretninger.

Ud fra en samlet vurdering af sagens konkrete forhold, vurderer ministeriet, at det
ikke er sandsynligt, at ejendommen må forventes totaleksproprieret. Endvi-dere
finder ministeriet, at de ulemper, der bliver påført ejendommen ved jernba-
neanlæggets gennemførelse, ikke er så væsentlige, at betingelsen i jernbanelovens §
33, stk. l, om at ejendommen skal berøres særligt indgribende, er opfyldt. Mini-
steriet lægger ved denne vurdering navnlig vægt på den kommende jernbanes af-



22

stand til ejendommens bebyggelse samt på det forhold, at det efter ministeriets
vurdering vil være muligt at skabe passende adgang til de afskårne markarealer ved
etablering af en markvej.

På den baggrund afvises lodsejerens anmodning om forlods overtagelse, og Ba-
nedanmarks afgørelse af 20. december 2016 stadfæstes.
...”

Advokat Uffe Baller indbragte den 30. juni 2017 på Sagsøgtes vegne ministeriets
afgørelse for Ekspropriationskommissionen.

Ekspropriationskommissionen skrev den 12. december 2017 følgende til advo-kat
Uffe Baller:

”...
Ekspropriationskommissionen har drøftet Deres anmodning indgående og be-sluttet,
at den ikke på det foreliggende grundlag kan imødekomme Deres an-modning om
forlods ekspropriation.

Kommissionen har ved sin beslutning lagt afgørende vægt på afstanden fra den
vestlige linjeføring til Deres klients beboelsesbygninger. Derudover lægger kom-
missionen vægt på at Deres klient, uanset valg af linjeføring, fortsat vil kunne be-
nytte sine arealer i et ikke ubetydeligt omfang. Endelig lægger kommissionen vægt
på det af Banedanmark oplyste i brev af 20. december 2016 om, at Ba-nedanmark i
forbindelse med detailprojekteringen vil sørge for, at der oprettes en markvej, der vil
imødekomme Deres klients behov. Således sikres hensigtsmæs-sige kørselsforhold
til Deres klients ejendom, hvorved kriteriet om fornøden vej-adgang i § 48, stk. 2 i
lov om offentlige veje (lov nr. 1520 af 27/12/2014) anses for opfyldt.

Under hensyntagen til foranstående er det herefter kommissionens vurdering, at
ejendommen ikke vil blive særligt indgribende berørt af projektet, hvorfor an-
modningen om forlods ekspropriation ikke kan imødekommes.
...”

Under sagen er der fremlagt en række yderligere dokumenter, herunder bl.a.
kortbilag, Banedanmarks udkast til afgørelse af 23. november 2016, et notat af 24.
marts 2017, der er udfærdiget af Banedanmark, oversigter over afgjorte sa-ger
efter jernbanelovens § 33, VVM-redegørelse, VVM-høring, Banedanmarks
beslutningsgrundlag dateret september 2019 og et fagnotat om påvirkning af
ejendommen, der er udarbejdet af Banedanmark i februar 2021.

Forklaringer



23

Sagsøgte, projektleder Vidne 2, planteavlskonsu-lent Vidne 1 og ejendomsmægler
Vidne 3 har afgivet forklaring.

Sagsøgte har forklaret, at hans far købte Ejendom i 1947. Det lå i kortene, at han
skulle overtage ejendommen, og han overtog dele af ejendommen i 1972 og resten
i 1987. Soholdet er vokset fra 200 søer til knap 1.000 søer i dag. Det giver 32.000
smågrise om året, som bliver solgt som 30 kg grise. Grisene leverer gylle til
markerne, og markerne leverer foder til grisene. Ca. 20 ha af ejendommen består
af skov og skrænter. Arealet bruges primært til juletræsproduktion og jagt. Der er
et jagtkonsortium med 8 mand. De skyder primært fasaner og ænder. Der er også
meget råvildt, men det skydes ikke på fællesjagterne, men på dagsjagterne som
udlejes. En banegennemskæring vil påvirke dyrelivet, ligesom man ikke vil kunne
skyde hen over banelegemet. Der er meget naturskønt, og ejendommen har stor
herlighedsværdi. Han aftager spildevand fra mejeriet til udsprøjtning.
Spildevandet indeholder kvælstof og fosfor. Han har en miljøgodkendelse til
modtagelse af spildevandet. Hvis der anlægges en jernbane, vil
miljøgodkendelsen til spildevand skulle revurderes. En jernbanelinje vil ikke
påvirke miljøgodkendelsen til hans dyrehold. Spilde-vandet hældes ud på
græsmarker, og græsset kan han sælge. Hvis han ikke længere kan modtage
spildevand, vil det ikke være rentabelt at dyrke græs. Øst for ejendommen vil der i
fremtiden komme flere mindre ejendomme til salg. Det er den bedste del af
gården med de mest reelle marker, der ligger øst for den planlagte banelinje. Han
vil gerne gå på pension. Friværdien i gården er hans pensionsopsparing. Uden
banelinjen er der en friværdi i ejendommen på 18-20 mio. kr. Han modtager
folkepension. Udeladt pga. personfølsomme oplysninger. Han holder sig fra kræ-
vende fysisk arbejde. Ingen af hans tre børn vil overtage gården, som derfor vil
skulle sælges i fri handel. Når han ikke kan sælge gården, vil han gerne have
gården eksproprieret. Han har hørt, at der formentlig vil gå 10 år, inden der
foreligger en afklaring. Han har ikke selv haft en direkte kontakt til Banedan-
mark, da han har haft nogen til at føre sagen for sig. Vidne 1 har været hans
planteavlskonsulent i mange år. Vidne 3 er en kendt ejendomsmægler på egnen og
har ry for at være dygtig. Begge kender han alene på forretningsmæssigt plan.

Vidne 2 har forklaret, at han er civilingeniør og projektleder i Ba-nedanmark,
hvor han har været ansat siden 2014. Han er med til at undersøge projekter i de
tidlige faser. Han kom med på det omhandlede projekt i 2017 som teknisk
projektleder, og han overtog den overordnede projektledelse i 2018. Den
foreslåede jernbane er designet til 250 km/t, hvilket stiller krav til linjefø-ringen,
som skal være ret lige. Ved den vestlige og centrale linjeføring skal der føres en
vej over banen i form af en bro med en højdeforskel på ca. 8 meter. Ba-nen graves
lidt ned for at skabe et så jævnt forløb som muligt. Ud for ejendom-



24

men vil banelinjen ligge nogenlunde i terræn. Banen vil herefter løbe henover en
bro på 400-500 meter. Broen skal etableres med søjler, og der vil kunne køre
traktorer og maskiner under broen. Hvor banen ligger i niveau, vil bredden væ-re
ca. 15 meter. Hvor den ikke ligger i niveau, vil der skulle laves skråninger, så
bredden vil øges med 16-24 meter til hver side. På det bredeste sted vil der så-
ledes skulle bruges et jordstykke på op til 65 meter i bredden. Han mener, at
ejendommen gennemskæres med ca. 1.700 meter i længden. Projektet ligger
fortsat til politisk vurdering. Hvis og når man beslutter at gå videre med en
linjeføring, vil der skulle laves detailplanlægning, og i den forbindelse vil der bl.a.
skulle tages stilling til ordinære ekspropriationer.

Vidne 1 har forklaret, at han har arbejdet som planteavlskonsu-lent siden 1994, og
han har haft sit eget rådgivningsfirma siden 2002. Han har haft Sagsøgte som
kunde i mere end 15 år. Deres relation er alene forretningsmæssig. Ejendom er en
velarronderet gård, og det er usædvanligt at have så store arealer samlet tæt på
ejendommen. Jorden kan drives mere effektivt, da der spares tid, når der ikke skal
køres på offentlig vej til arealerne. Hvis man skal køre på offentlig vej, skal det
ske på lovlig vis, og derfor skal der bruges tid på bl.a. transportindstillinger,
rengøring for jord mv. Det kan også tage lang tid at komme ud på vejen, når der er
meget trafik. Boni-teten vil ikke ændre sig med en banegennemskæring, men
markerne vil blive mindre effektive at dyrke. En ny markvej som foreslået i
Banedanmarks notat af 14. juni 2017 vil ikke have ret stor betydning, da man
stadig vil skulle ud på offentlig vej, og den deler markerne op i to. Med meget
gylletransport vil det være mest hensigtsmæssigt at have en markvej og ikke blot
et spor i marken. Aftalen om spildevand giver tre fordele: Man får penge for at
modtage det, det er vand med næringsstoffer, som man sparer at skulle tilføre på
anden vis, og i visse år er det ekstra vand vigtigt for at sikre et godt udbytte. Hvis
man har en god aftager til græs, kan det være en udmærket forretning at dyrke
græs. Han vil forvente, at det vil kræve en ny miljøgodkendelse vedrørende
spildevand, hvis ejendommen gennemskæres af en jernbane. Det er en sjældenhed
at have en aftale om aftagning af spildevand. Jagt er ikke hans faglige
hjemmebane, men han har talt med nogle kolleger om, hvilken betydning en
jernbanegen-nemskæring kan have for jagten.

Vidne 3 har forklaret, at han er ejendomsmægler, hvilket han har været siden
1995. Tidligere har han også beskæftiget sig med landbrugsforhold, bl.a. som
landbrugschef i Nykredit. Han har ofte beskæftiget sig med sager om
ekspropriation i forbindelse med gennemskæringer, primært vejgennemskæ-
ringer. Han kender mange landmænd, herunder Sagsøgte. Deres kendskab til
hinanden er rent forretningsmæssigt. Ejendom har stor herlighedsværdi, bl.a. fordi
markerne ligger samlet og ikke gennemskæres af offentlige veje eller lignende.
Ejendommen er interessant for andre landmænd, men for de fleste økonomisk
uopnåelig. Visuelt er ejendommen attraktiv, og



25

ejendommen ligger omkranset af en række mindre husmandsbrug, som vil skulle
afhændes på et tidspunkt, hvilket giver mulighed for, at ejeren af Ejendom vil
kunne opkøbe dem og udvide jordbesiddelserne. Han har ikke in-dregnet
herlighedsværdien som et særskilt tal. Svineproduktion og herligheds-værdi er to
begreber, som normalt ikke harmonerer så godt. Hvis der ikke var
svineproduktion på ejendommen, ville han nok have skønnet den til samme værdi
som med produktionen, da herlighedsværdien i så fald ville tiltrække andre
potentielle købere. Ved en gennemskæring af en jernbanelinje vil ejen-dommen
miste værdi, uanset om der er svineproduktion eller ej. Der forsvinder
herlighedsværdi, og produktionen besværliggøres. Aftalen om spildevand in-
debærer, at der er ca. 500.000 kr., der årligt går direkte ind på bundlinjen. Afta-len
har kørt i mange år, og han regner ikke med, at aftalen står over for at blive
opsagt. Ved værdiansættelsen af spildevandsaftalen har han anvendt en kapita-
liseringsfaktor på 20 svarende til den kapitaliseringsfaktor, der i praksis anven-des
i ekspropriationssager om jagtfredninger. Det er hans erfaring fra motor-
vejsprojekter, at salget af ejendomme langs den planlagte strækning går i stå, så
snart projektet bliver offentliggjort. Lige for tiden er det i det hele taget svært at
sælge en svineproduktionsejendom til en god pris. Det er købers marked.

Retsgrundlaget
Ved lov nr. 747 af 25. juni 2014 blev der bl.a. indsat en generel bestemmelse om
fremrykket ekspropriation i jernbaneloven. Bestemmelsen havde følgende ord-
lyd:

”...
§ 2 e. Transportministeren kan på vegne af den myndighed eller det selskab

oprettet ved lov, som har ansvaret for projekteringen af nye baneanlæg eller æn-
dring af bestående baneanlæg, efter anmodning fra ejeren i særlige tilfælde over-
tage en ejendom, der berøres særligt indgribende af en projekteringsaktivitet, der
udføres af myndigheden eller selskabet, før tidspunktet for de ordinære eksprop-
riationer, såfremt ejendommen ikke kan afhændes på normale vilkår. Myndighe-den
henholdsvis selskabet afholder alle omkostninger hertil.
...”

Af forarbejderne til loven fremgik følgende, jf. lovforslag nr. 173 af 26. marts
2014:

”...
2.2. Fremrykket ekspropriation

2.2.1. Gældende ret
...

Fremrykket ekspropriation omfatter den situation, hvor projekteringsmyn-
digheden på ministerens vegne, efter anmodning fra ejeren, under visse betingel-



26

ser kan erhverve en ejendom forud for de ordinære ekspropriationer. Fremrykket
ekspropriation kan dog kun komme på tale, såfremt der foreligger særlige grun-de
hos ejeren, og ejendommen ikke kan afhændes på normale vilkår. Fremrykket
ekspropriation skal således sikre borgere, der er i særlige situationer, en mulig-hed
for at blive eksproprieret allerede i projekteringsfasen.

2.2.2. Transportministeriets overvejelser og lovforslag.

Formålet med at indsætte en generel bestemmelse om fremrykket ekspropria-
tion i jernbaneloven er at sikre mulighed for, at borgere, der er i særlige situatio-ner,
kan anmode om at blive eksproprieret på et tidligt tidspunkt i processen. Ved at
indsætte bestemmelsen i jernbaneloven sikres borgerne en bedre retsstil-ling, når der
skal projekteres baneanlæg, idet muligheden for at anmode om fremrykket
ekspropriation ikke nødvendigvis behøver at afvente vedtagelsen af en
projekteringslov.

Transportministeren kan benytte bestemmelsen, når der er truffet beslutning
om at undersøge et nyt baneanlæg eller ændringer af et bestående baneanlæg
nærmere, f.eks. i form af en projekteringslov. Bestemmelsen vil også kunne ud-
nyttes, såfremt der er truffet beslutning om at undersøge et anlægsprojekt nær-mere
på anden vis end i form af en projekteringslov, f.eks. via en politisk aftale.
...

Med den foreslåede regel i jernbanelovens § 2 e, stk. 1, får ejeren mulighed for
at anmode om fremrykket ekspropriation.

Bestemmelsen vil således kun kunne findes anvendelse, såfremt ejendommen
berøres særligt indgribende af projekteringen, dvs. at der er betydelig risiko for at
ejendommen senere vil skulle totaleksproprieres eller skulle deleksproprieres i et
omfang, som vil påføre ejeren af den pågældende ejendom væsentlige ulem-per.

Fremrykket ekspropriation kan desuden kun komme på tale, såfremt der fore-
ligger særlige tilfælde, dvs. at ejeren har særlige personlige årsager til at ønske
ejendommen overtaget før de ordinære ekspropriationer. Særlige personlige grunde
kan være sygdom, alder, familieforøgelse eller andre sociale årsager.

Desuden er det en betingelse, at ejendommen ikke kan afhændes på normale
vilkår.

Der henvises i øvrigt til de særlige bemærkninger til den foreslåede bestem-
melse i jernbanelovens § 2 e, stk. 1.
...
Til § 2 e



27

Der foreslås indført en ny bestemmelse om fremrykket ekspropriation, tidlige-
re kaldet forlods overtagelse. Der henvises til de almindelige bemærkninger, af-snit
2.2.1 til 2.2.3.

Den foreslåede bestemmelse i stk. 1 indebærer, at transportministeren i særlige
tilfælde efter anmodning fra ejeren, selvom der ikke er nedlagt byggelinjer, på vegne
af den myndighed eller det selskab oprettet ved lov, som har ansvaret for
projekteringen, kan overtage en ejendom, der berøres særligt indgribende af en
projekteringsaktivitet, før tidspunktet for de ordinære ekspropriationer.

For så vidt angår en nærmere beskrivelse af, hvornår bestemmelsen kan finde
anvendelse henvises til de almindelige bemærkninger, afsnit 2.2.2.

Ved ”særligt indgribende” sigtes til en situation, hvor transportministeren
vurderer, at der er en betydelig risiko for, at den pågældende ejendom senere vil
blive totaleksproprieret. Det vil ikke være et krav, at det forventes, at ejendom-men
vil skulle totaleksproprieres. Det vil derfor kunne komme på tale, hvis de øvrige
betingelser er opfyldt, at staten overtager et areal, selv om ejendommen kun delvist
forventes eksproprieret, eller hvis ejeren påføres væsentlige ulemper i forbindelse
med aktivitetens gennemførelse. Det indebærer, at den forventede delvise
ekspropriation eller de ulemper, som aktiviteten indebærer, skal have et betydeligt
omfang.

Selv om kravet om, at ejendommen skal berøres særligt indgribende af aktivi-
teten, er opfyldt, skal også betingelsen om, at der skal være tale om et ”særligt til-
fælde” være opfyldt, førend transportministeren kan ekspropriere de pågælden-de
ejendomme på et tidspunkt før de ordinære ekspropriationer. Som eksempler på
”særlige tilfælde” kan nævnes, at en fremrykket ekspropriation kan afværge
væsentlige økonomiske konsekvenser, f.eks. hvis en erhvervsvirksomhed lider et
betydeligt indtægtstab, hvis der ikke sker ekspropriation før de ordinære eks-
propriationer. Et andet særligt tilfælde kan være, hvis ejeren har særlige person-lige
årsager til at ønske ejendommen overtaget før tidspunktet for den ordinære
ekspropriation. Særlige personlige årsager kan f.eks. være sygdom, alder, fami-
lieforøgelse eller andre sociale årsager. Forventede ændringer i ejendomspriserne
kan ikke i sig selv anses for at udgøre en væsentlig økonomisk konsekvens.

Det er i øvrigt en betingelse, at projektet hindrer afhændelse af den pågæl-
dende ejendom på normale vilkår, hvilket ejeren kan dokumentere f.eks. ved er-
klæring fra en ejendomsmægler.

En fremrykket ekspropriation vil kun komme på tale, hvis ejeren af den på-
gældende ejendom eller erhvervsvirksomhed anmoder herom.
...”



28

Ved lov nr. 686 af 27. maj 2015 blev jernbaneloven ændret, og bestemmelsen om
fremrykket ekspropriation fik sin nuværende affattelse:

”...
§ 33. Transportministeren kan efter anmodning fra ejeren i særlige tilfælde

overtage en ejendom, der berøres særlig indgribende af en projekterings- eller an-
lægsaktivitet i forbindelse med projekteringen eller anlægget af nye statslige ba-
neanlæg eller ændring af eksisterende statslige baneanlæg, før tidspunktet for de
ordinære ekspropriationer, hvis ejendommen ikke kan afhændes på normale vil-kår.
Ikke-statslige anlægsmyndigheder kan på samme betingelser som i 1. pkt. overtage
en ejendom, idet anlægsmyndigheden afholder alle omkostningerne hertil.
...”

Af de særlige bemærkninger til bestemmelsen fremgår følgende, jf. lovforslag nr.
162 af 11. marts 2015:

”...
Til § 33

Bestemmelsen viderefører den gældende jernbanelovs § 2 e, dog med ændrin-
ger i stk. 1, hvor selskaber fjernes fra bestemmelsen. I stedet kommer det til at
fremgå, at ikke-statslige anlægsmyndigheder kan overtage en ejendom, idet an-
lægsmyndigheden afholder alle omkostninger hertil. Bestemmelsen omhandler som
noget nyt muligheden for at overtage en ejendom, der berøres særligt ind-gribende
af både en projekterings- eller anlægsaktivitet. Dette er en ændring, da den gældende
jernbanelovs § 2 e alene omhandler projekteringsfasen.
...

Den foreslåede bestemmelse i stk. 1 indebærer, at transportministeren efter
anmodning fra ejeren i særlige tilfælde kan overtage en ejendom, der berøres særligt
indgribende af en projekterings- eller anlægsaktivitet i forbindelse med
projekteringen eller anlægget af nye statslige baneanlæg eller ændring af eksiste-
rende statslige baneanlæg, før tidspunktet for de ordinære ekspropriationer, hvis
ejendommen ikke kan afhændes på normale vilkår. Ikke-statslige anlægsmyn-
digheder kan på samme betingelser som i 1. pkt. overtage en ejendom, idet an-
lægsmyndigheden afholder alle omkostningerne hertil.
...

Ved ”særligt indgribende” sigtes til en situation, hvor transportministeren
vurderer, at der er en betydelig risiko for, at den pågældende ejendom senere vil
blive totaleksproprieret. Det vil ikke være et krav, at det forventes, at ejendom-men
vil skulle totaleksproprieres. Det vil derfor kunne komme på tale, hvis de øvrige
betingelser er opfyldt, at staten overtager et areal, selv om ejendommen kun delvist
forventes eksproprieret, eller hvis ejeren påføres væsentlige ulemper i forbindelse
med aktivitetens gennemførelse. Det indebærer, at den forventede



29

delvise ekspropriation eller de ulemper, som aktiviteten indebærer, skal have et
betydeligt omfang.

Selv om kravet om, at ejendommen skal berøres særligt indgribende af aktivi-
teten, er opfyldt, skal også betingelsen om, at der skal være tale om et ”særligt til-
fælde” være opfyldt, førend transportministeren kan ekspropriere de pågælden-de
ejendomme før de ordinære ekspropriationer.

Som eksempler på ”særligt tilfælde” kan nævnes, at en fremrykket ekspropri-
ation kan afværge væsentlige økonomiske konsekvenser, f.eks. hvis en er-
hvervsvirksomhed lider et betydeligt indtægtstab, hvis der ikke sker ekspropria-tion
før de ordinære ekspropriationer. Et andet særligt tilfælde kan være, hvis ejeren har
særlige personlige årsager til at ønske ejendommen overtaget før tids-punktet for
den ordinære ekspropriation.

Særlige personlige årsager kan f.eks. være sygdom, alder, familieforøgelse el-
ler andre sociale årsager. Forventede ændringer i ejendomspriserne kan ikke i sig
selv anses for at udgøre en væsentlig økonomisk konsekvens.

Det er i øvrigt en betingelse, at projektet hindrer afhændelse af den pågæl-
dende ejendom på normale vilkår, hvilket ejeren kan dokumentere f.eks. ved er-
klæring fra en ejendomsmægler.

En fremrykket ekspropriation vil kun komme på tale, hvis ejeren af den på-
gældende ejendom eller erhvervsvirksomhed anmoder herom.
...”

Anbringender
Parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for Taksationskom-
missionen, således som de er gengivet i kendelsen af 8. maj 2019.

Banedanmark har yderligere gjort gældende, at sagen angår en prøvelse af
Taksationskommissionens kendelse, men at sagen alene vedrører Taksations-
kommissionens fortolkning af retsgrundlaget. Der er derfor ingen begrænsnin-ger
i landsrettens prøvelse af jernbanelovens betingelser for fremrykket ekspro-
priation eller retsgrundlaget i øvrigt.

Sagsøgte har yderligere gjort gældende, at Taksations-kommissionens afgørelse
bygger på et landbrugsfagligt skøn over indgrebets betydning for den fremtidige
drift sammenholdt med den nuværende, og at domstolene i en sådan situation bør
udvise en vis tilbageholdenhed ved prøvel-se af Taksationskommissionens skøn,
da der er tale om et værdiskøn.

Landsrettens begrundelse og resultat



30

Betingelserne for en fremrykket ekspropriation af ejendommen Adresse, By 1,
fremgår af jernbanelovens § 33, stk. 1. Parterne er enige om, at der under hensyn
til Sagsøgtes personlige forhold foreligger et særligt tilfælde, og at ejendommen
efter mæglervurderingen ikke kan af-hændes på normale vilkår.

Det er herefter spørgsmålet, om ejendommen ”berøres særlig indgribende.” Af
bemærkningerne til lovforslaget fremgår bl.a.:

”Ved ”særligt indgribende” sigtes til en situation, hvor transportministeren vur-derer,
at der er en betydelig risiko for, at den pågældende ejendom senere vil bli-ve
totaleksproprieret. Det vil ikke være et krav, at det forventes, at ejendommen vil
skulle totaleksprorieres. Det vil derfor kunne komme på tale, hvis de øvrige
betingelser er opfyldt, at staten overtager et areal, selv om ejendommen kun del-vist
forventes eksproprieret, eller hvis ejeren påføres væsentlige ulemper i for-bindelse
med aktivitetens gennemførelse. Det indebærer, at den forventede del-vise
ekspropriation eller de ulemper, som aktiviteten indebærer, skal have et be-tydeligt
omfang.”

Af Banedanmarks afslag på ansøgning om fremrykket ekspropriation af 20. de-
cember 2016 fremgår, at jernbanen ved den mest indgribende linjeføring vil væ-re
i en afstand af ca. 63 m fra det skur, der findes øst for siloerne, og ca. 220 m fra
beboelsen. Det fremgår videre, at banens areal inklusive regnvandsbassin vil
udgøre mellem 12,5 ha og 14,3 ha, hvilket udgør ca. 7-8% af ejendommens sam-
lede areal på ca. 174 ha.

I notatet af 14. juni 2017 er Banedanmark fremkommet med et forslag til erstat-
ningsvej for den afbrudte markvej. Vejens endelige placering vil først med sik-
kerhed kunne bestemmes i forbindelse med detailprojekteringen.

Efter bevisførelsen lægges det til grund, at det vil være muligt at fortsætte den
nuværende landbrugsdrift af ejendommen på en økonomisk forsvarlig måde med
anvendelse af de resterende jordtilliggender, uanset at driften vil blive be-
sværliggjort som følge af gennemskæringen. Det er ikke nærmere dokumente-ret,
hvilke konsekvenser anlægget af jernbanen vil have for aftalen om at ud-sprøjte
mejeriets processpildevand på ejendommen.

Under de anførte omstændigheder er betingelsen om, at ejendommen berøres
særlig indgribende, ikke opfyldt. Det bemærkes herved, at det forhold, at ejen-
dommens handelsværdi ifølge mæglererklæringen er faldet betydeligt, ikke er
tilstrækkeligt til at opfylde denne betingelse.

Landsretten tager herefter Banedanmarks påstand til følge.



31

Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part. Landsretten har
ved afgørelsen lagt vægt på, at sagen angår fortolkning af jernbanelovens § 33,
samt at Banedanmark har begæret sagen henvist til behandling ved lands-retten i
1. instans med den begrundelse, at afklaring af retstilstanden har stor betydning
for anlægsmyndigheder, som modtager ansøgninger om fremrykket
ekspropriation.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte skal anerkende, at betingelserne for fremrykket ekspropriation efter
jernbanelovens § 33 ikke er opfyldt, og at Banedanmark derfor ikke skal overtage
ejendommen beliggende Adresse, By 1.

Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.