Sag om, hvorvidt sagsøgte var berettiget til at bortvise sagsøger fra sit ansættelsesforhold eller om sagsøger som konsekvens af den uberettigede bortvisning er berettiget til at modtage... Vis mere
Ret: Retten i Hillerød (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;

/

RETTEN I HILLERØD
DOM

afsagt den 22. november 2021

Sag BS-4017/2021-HIL

Mandatar Ase Lønmodtager for
Sagsøger
(advokat Kristina Haugaard)

mod

Sagsøgte ApS
(advokat Rasmus Lindhardt Jensen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen, der er anlagt den 29. januar 2021, drejer sig om, hvorvidt sagsøgtes bort-
visning af sagsøger var berettiget, og - såfremt det ikke er tilfældet - sagsøge-rens
krav på erstatning og godtgørelse, jf. funktionærlovens § 2 a og Hovedafta-lens §
4, stk. 3.

Sagsøger, har nedlagt påstand om, at Sagsøgte ApS til Sagsøger skal betale
438.896,04 kr. med procesrente fra den 29. januar 2021 af 438.896,04 kr.

Sagsøgte ApS, har nedlagt påstand om frifindel-se, subsidiært frifindelse mod
betaling af et mindre beløb.

Påstandsbeløbet fremkommer således:



/

2

Erstatning efter funktionærlovens § 2, 212.882,93 kr.
inkl. løn for august 2020
Godtgørelse efter funktionærlovens § 2 a 30.246,48 kr.
Erstatning efter Hovedaftalens § 4, stk. 3 195.438,79 kr.
Indeståend e på fritvalgskonto 327,83 kr.
I alt 438.896,04 kr.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Oplysnin gerne i sagen
Sagsøger blev fastansat som klinikassistent i Sagsøgte ApS den 1. oktober 2006.
Det fremgår af ansættelseskontrakten, at funk-tionærlovens opsigelsesvarsler
finder anvendelse på ansættelsesforholdet, og at ansættelsesforholdet er dækket af
overenskomsten mellem HK Privat og Dansk Tandlægeforening.

Sagsøger sygemeldte sig den 14. august 2020.

Den 18. august 2020 blev hun efter en gennemført sygesamtale og via sms bedt
om at

”fremskaffe en lægeerklæring dags dato med vurdering af sygdommens
varighed, så vi ved hvornår vi kan regne med du er klar igen.”

Sagsøger svarede straks, at

”lægeerklæring kan jeg godt skaffe, men jeg har ikke penge til den …..” ,

hvortil Sagsøgte ApS svarede, at

”Vi refunderer beløbet. Du har pligt til selv at lægge ud for den …..”

Der var herefter løbende (sms)korrespondance mellem parterne om fremskaf-
felsen af lægeerklæring, hvorunder Sagsøgte ApS efter at have understreget den
ansattes pligt til at kunne dokumentere, at fraværet var lovligt, bl.a. anførte, at

”….. Jeg skal i den forbindelse gøre opmærksom på at hvis denne doku-
mentation ikke fremsendes kan det have alvorlige ansættelsesmæssige
konsekvenser for dig ….”



/

3

Da det ikke var muligt for Sagsøger at få tid hos lægen før den 20. august 2020,
accepterede Sagsøgte ApS, at lægeerklæringen blev modtaget samme dag,
torsdag.

Torsdag den 20. august 2020 var der fortsat korrespondance mellem parterne om
betalingen for lægeerklæringen, idet Sagsøger fortsat oplyste Sagsøgte ApS om, at
hun ikke havde pengene til at lægge ud for erklæringen.

Sagsøgte ApS skrev i sms af 24. oktober 2020, kl. 05.37, idet Sagsøger samme
morgen havde meddelt, at hun fortsat var sygemeldt, at

”Ok. Vi vil fortsat gerne udbede os en friattest i løbet af i dag så?! Som før
nævnt vil det få alvorlige ansættelsesretlige konsekvenser (afskedigelse/-
bortvisning) for dig hvis vi ikke modtager den meget snart.” ,

hvortil Sagsøger straks svarede, at

”Du kan få den næste mandag, jeg har ikke mulighed før, da jeg ingen penge
har.”

Samme dag kl. 09.13 bortviste Sagsøgte ApS Sagsøger begrundet i den
manglende friattest og den deraf flydende manglende do-kumentation for lovligt
fravær.

Det fremgår af overenskomsten om fravær i forbindelse med sygdom, at

”Når medarbejderen er fraværende på grund af sygdom, kan arbejdsgive-ren
forlange en tro- og loveerklæring. Arbejdsgiveren kan - uden udgift for
medarbejderen - alternativt forlange sygdomsfraværet dokumenteret ved
friattest fra 1. fraværsdag. …..”

Sagsøgers læge, Vidne 1, har under sagen forklaret, at hun ikke udste-der
erklæringer ”på regning” - betalingen skal således falde, før erklæringen af-gives -
ligesom hun har bekræftet, at der var det fornødne lægelige grundlag for at
udstede en friattest til Sagsøger.

Der er enighed mellem parterne om den beløbsmæssige opgørelse af sagen dog
således, at der er uenighed om ”antallet af uger” vedrørende eventuel godtgø-relse
efter Hovedaftalens § 4, stk. 3.

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger, Vidne 2, og læge Vidne 1.



/

4

Forklaringerne gengives ikke i dommen.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende:

”ANBRINGENDER

Erstatning for tilsidesættelse af kontraktens tidsvilkår

Til støtte for den nedlagte påstand vedrørende erstatning for tilsidesættel-se
af kontraktens tidsvilkår, gøres det gældende, at Sagsøger ikke væsentligt
har tilsidesat sine forpligtelser overfor Sagsøgte ApS, og derfor var Sagsøgte
ApS ikke berettiget til at bortvise Sagsøger. Sagsøger er derfor berettiget til
at modtage en erstatning for tilsidesættelse af kontraktens tidsvilkår.

Sagsøger har ikke væsentligt misligholdt sit ansættelsesforhold ved Sagsøgte
ApS, idet Sagsøger indtil flere gange tilbød at fremsende den efterspurgte
dokumentation. Sagsøgte ApS var i henhold til overenskomsten (bilag 2)
forpligtet til at afholde ud-giften og ved Sagsøgte ApS' nægtelse heraf,
forhindrede de Sagsøger i at fremskaffe dokumentationen. Den manglende
frem-sendelse af dokumentation for sygdom kan således ikke tilregnes
Sagsøger.

Sagsøgte ApS har bevisbyrden for, at Sagsøger væ-sentligt har tilsidesat sine
forpligtelser. Denne bevisbyrde er ikke løftet.

Sagsøger er herefter berettiget til at modtage en erstatning opgjort til 6
måneders løn plus løbende måned, jf. Funktionærlovens § 2.

Godtgørelse efter Hovedaftalens § 4 stk. 3

Til støtte for den nedlagte påstand, hvorefter Sagsøger er berettiget til at
modtage en godtgørelse for usaglig afskedigelse, gøres det gældende, at
Sagsøger ikke under sin ansættelse har handlet på en måde, der gav Sagsøgte
ApS grundlag for at opsige ansættelsesforholdet med saglig grund.

Sagsøger er derfor berettiget til at modtage en godtgørelse for usag-lig
afskedigelse jf. Hovedaftalens§ 4, stk. 3.



/

5

Godtgørelsen skal fastsættes til et beløb svarede til 2 uger pr. ansættelses år,
svarede til 28 ugers løn.

Godtgørelse efter Funktionærlovens § 2 a

Til støtte for den nedlagte påstand, hvorefter Sagsøger er berettiget til at
modtage en godtgørelse efter Funktionærlovens § 2 a, gøres det gæl-dende,
at Sagsøgers ansættelsesforhold var omfattet af Funktionær-loven jf.
Funktionærlovens § 1, stk.1, litra b.

Sagsøger havde på tidspunktet for bortvisningen mere end 12 års
anciennitet, hvorfor Sagsøger er berettiget til en godtgørelse, svarede til 1
månedsløn.”

Sagsøgte ApS har i sit påstandsdokument anført følgen-
de:

”Anbringender - det juridiske udgangspunkt

Som anført i svarskriftet, gøres overordnet gældende, at bortvisningen af
Sagsøger var både saglig og berettiget. Sagsøger var i august 2020
fraværende fra sit arbejde på Sagsøgte ApS (”Sagsøgte ApS”). Da Sagsøger
modtog løn under dette fravær, har hun pligt til at dokumentere, at fraværet
er og var lovligt. Trods ad-skillige opfordringer fremsendte/fremskaffede
Sagsøger aldrig den-ne dokumentation til Tandklinikken.

Medarbejderens pligt

Det juridiske udgangspunkt er, at en medarbejder er forpligtet til at do-
kumentere lovligheden af sit fravær fra arbejdspladsen.

I ovenstående sag sygemeldte Sagsøger sig den 14. august 2020. Sagsøgte
ApS forsøgte i den efterfølgende periode at få en friattest/-lægeerklæring fra
Sagsøger, men trods adskillige endog meget klare anmodninger, kunne
Sagsøger ikke fremvise en sådan friattest over-for Sagsøgte ApS.

Som det er anført i svarskriftet, blev Sagsøger bortvist den 24. august 2020,
idet hun endnu en gang – og trods en meget klar understregning af
konsekvenserne – afviste at fremvise en friattest.



/

6

Som det er fastslået adskillige gange i retspraksis, så er det ubetinget bort-
visningsgrund, hvis en medarbejder på opfordring afviser at udlevere en
friattest/lægeerklæring, således rigtigheden af sygdommen kan dokumen-
teres overfor arbejdsgiveren.

At denne bortvisning af Sagsøger var berettiget, underbygges af de faktiske
forhold: (For en uddybning henvises til redegørelsen i svarskrif-tet).

Sagsøger var sygemeldt og havde været det gennem en periode
Hun blev sygemeldt den 14. august 2020, og havde før haft betydeligt sy-
gefravær fra klinikken.

 Sagsøger blev skriftligt anmodet om at fremsende friattesten til
Sagsøgte ApS

Enighed herom mellem parterne. Der anmodes om friattest før-
ste gang den 18. august 2020.

 Sagsøgte ApS gav Sagsøger et rimeligt varsel til at fremkomme
med friattesten

Der blev anmodet om friattest den 18. august 2020, og bortvis-
ningen blev givet den 24. august, da Sagsøger fortsat afvi-ste at
aflevere en friattest.

 Sagsøgte ApS bekræftede at man ville dække udgifterne til friattesten.
Fremgår af SMS af 20. august 2020.

 Konsekvenserne ved manglende efterlevelse af kravet var kendte for
Sagsøger

Sagsøgte ApS havde i SMS af 18. august 2020 meget klart
understreget, at manglende levering af friattest ville have an-
sættelsesretlige konsekvenser, herunder bortvisning.

Konklusionen er således klar: Sagsøger havde/har ansvaret for at
dokumentere lovligheden af sit fravær fra Sagsøgte ApS, og denne
forpligtelse løftede Sagsøger ikke. Sagsøger dokumenterede så-ledes ikke, at
hun havde lovligt fravær.

Anmodningen om fremvisning/udlevering af friattest var utvivlsomt
modtaget hos Sagsøger, og konsekvenserne ved manglende afleve-ring af
friattest var også (flere gange) understreget overfor Sagsøger. Sagsøger
vidste således meget klart, hvad der ville ske, når hun næg-tede udlevering.



/

7

Bortvisningen af Sagsøger var således berettiget.

Ad. sagsøgtes anbringder

Sagsøger har overfor dette meget klare juridiske udgangspunkt gjort
gældende, at Sagsøger i henhold til overenskomsten ikke var forplig-tet til at
udlevere en friattest, før Sagsøgte ApS på forhånd havde af-holdt udgiften til
friattesten. Altså må argumentet være, at Sagsøgte ApS på forhånd skulle
betale for en ydelse uden at have dokumentation for ydelsens eller
omkostningens afholdelse.

Dette anbringende – og Sagsøgers øvrige anbringender – afvises af Sagsøgte
ApS.

Intet sted i Overenskomsten mellem Tandlægeforeningen og HK, eller i den
øvrige lovgivning, fremgår, at Sagsøgte ApS som arbejdsgi-ver har en
forpligtelse til på forhånd at betale/refundere en endnu ikke af-holdt udgift
til en friattest.

Sagsøger anfører i sin stævning at:

” Sagsøgte ApS var i henhold til overenskomsten (bilag 2) forpligtet til
at afholde udgiften og ved Sagsøgte ApS' næg-telse heraf, forhindrede
de Sagsøger i at fremskaffe dokumentationen. Den manglende
fremsendelse af dokumentation for sygdom kan således ikke tilregnes
Sagsøger”

Denne gengivelse og fortolkning af faktum synes at være særdeles kreativ.
Det fremgår intet sted i overenskomsten, at Sagsøgte ApS er ” forplig-tet til
at afholde udgiften” . Det fremgår derimod alene, at lægeerklæringen skal
fremskaffes ” uden udgift for medarbejderen” . Dette er to vidt forskellige
ting, og der er ikke mellem parterne uenighed om, at udgiften slutteligt skal
afholdes af arbejdsgiver. Intet sted er det dog et krav, at arbejdsgive-ren skal
betale medarbejderen forud.

Yderligere virker det ganske besynderligt, at Sagsøger påstår, at det var
Sagsøgte ApS, der forhindrede hende i at fremskaffe dokumenta-tion.
Hvordan mener Sagsøger, at hun er blevet forhindret i at frem-skaffe
dokumentation af Sagsøgte ApS(?). En sådan dokumentation kan jo
sammenlignes med medarbejderen, der nægter at arbejde, med-mindre der
betales løn forud. Som det også fremgår ovenfor, er pengenød ikke en
umulighedsgrund, ligesom det er Sagsøger, der er forpligtet til at
dokumentere lovligheden af fraværet.



/

8

Sagsøgers argumentation finder i øvrigt heller ingen støtte i den øvri-ge
lovgivning eller i rets- eller nævnspraksis, hvor udgangspunktet som ovenfor
anført meget klart er, at medarbejdere selv skal dokumentere lov-ligheden af
deres fravær.

Pengemangel.

Indledningsvis bemærkes, at Sagsøgers fremlæggelse af kontoud-skrifter
mv. således ingen betydning har for nærværende sag, idet man jo altid kan
indrette sin økonomi således, at en bestemt konto går i nul (eller tæt på). Det
er således ikke dokumenteret, at Sagsøger reelt var i en sådan økonomisk
situation, at hun ikke kunne betale lægeerklæringen.

Sagsøger har således på ingen måde dokumenteret forhold omkring sin
økonomi.

Yderligere bemærkes, at selvom Sagsøger midlertidigt skulle have en lav
likviditet, så ændrer det ikke på hendes pligt til at fremskaffe en fri-attest.

Den påståede pengemangel er således ikke en lovlig/saglig begrundelse for
at afvise at dokumentere, at fraværet var lovligt. Med henvisning til
ovenstående er det således Sagsøger, der skal dokumentere lovlig-heden af
fraværet – og ikke omvendt. Helt grundlæggende følger det af almindelig
obligationsret, at pengemangel ikke er en umulighedsgrund. Hvis man fattes
penge/likviditet, har man således selv ansvaret for at skaf-fe eller låne penge
– det er ikke aftalepartens (arbejdsgivers) ansvar, at den anden part
(medarbejderen) mangler penge.

Denne meget klare og utvetydige obligationsretlige regel finder utvivls-omt
også anvendelse i forholdet mellem arbejdstager og medarbejder.

At Sagsøger påstår at hun ikke har penge på kontoen, må således alene
betragtes som et forsøg på at flytte fokus fra, at hun ikke kunne fremskaffe
en friattest fra sin læge.

Det kan i øvrigt bemærkes, at klinikejer Vidne 2 i midten af juli tilbød at
udbetale Sagsøgers augustløn forud – altså i slutningen af juli – men at
Sagsøger afslog dette lån. Sagsøger ønskede alene at låne i klinikkens
”kasse” , hvilket Sagsøgte ApS ikke kunne acceptere.

Sagsøger kan således ikke undskylde sin manglede levering af en friattest
med, at der ikke var penge på kontoen, lige så vel som en arbejds-



/

9

giver heller ikke kan afvise lønudbetaling alene, fordi likviditeten ikke til-
lader det. Det er således heller ikke en umulighedsgrund ikke at have penge
til bussen.

Alt indikerer således, at årsagen til den manglende aflevering af friattest
ikke var manglende likviditet, men derimod enten manglende vilje hos
Sagsøger, eller at lægen nægtede at udarbejde attesten. Sagsøger var jo
tilbudt likviditet fra Sagsøgte ApS.

Det er i øvrigt heller ikke dokumenteret, at Sagsøger har (forsøgt) at få sin
læge til at udskrive en faktura på den pågældende friattest, som Sagsøger så
efterfølgende kunne bruge som dokumentation overfor Sagsøgte ApS. Hvis
Sagsøger reelt var interesseret i at udlevere en friattest til Sagsøgte ApS (og
lægen var indstillet på at udarbejde en friattest), så kan det undre, at
Sagsøger på intet tidspunkt har an-modet sin læge udarbejde erklæringen
mod udstedelse af faktura.

Det må ud fra det oplyste lægges til grund, at Sagsøger på ingen må-de har
ønsket, at der skulle udarbejdes en lægeerklæring, eller at hendes læge ikke
har kunnet/villet udarbejde en friattest.

Denne manglende handling er igen med til at understrege, at Sagsøger
formentlig ikke kunne få en friattest fra sin læge, hvorfor fraværet ikke var
lovligt og bortvisningen dermed helt berettiget.

Omtalen af EAN-numre i denne sag giver ingen mening. EAN-numre er
identifikationsnumre til offentlige myndigheder og har således ingen be-
tydning i forhold mellem 2 private virksomheder.

Ad. Kravet størrelse – subsidiær påstand

Såfremt retten mod forventning kommer frem til, at der skal betales godt-
gørelse i henhold til Hovedaftalens § 4, stk. 3, så gøres det gældende, at en
godtgørelse maksimalt kan udgøre et beløb svarende til 2-6 ugers løn.
Bortvisningen kan, selvom retten skulle kom frem til, at denne var uberet-
tiget, på ingen måde betegnes som så grov, at der skal gives en godtgørel-se
på 24 ugers løn.

Sammenfatning

Til støtte for frifindelsespåstanden gøres det sammenfattende gældende:

At Sagsøger den 24. august 2020 var sygemeldt og havde været det
gennem en periode,



/

10

At Sagsøger den 18. august blev skriftligt anmodet om at frem-sende
friattesten til Sagsøgte ApS,

At Sagsøgte ApS gav Sagsøger et rimeligt varsel til at frem-komme med
friattesten,

At Sagsøgte ApS bekræftede, at man ville dække udgifterne til fri-
attesten,

At Sagsøger trods adskillige anmodningen fortsat afviste at frem-vise en
friattest,

At Sagsøger ikke har dokumenteret, at pengemangel var årsagen til
manglende levering af friattesten, også henset til at Sagsøgte ApS
tidligere har tilbudt at låne penge til Sagsøger,

At selvom Sagsøger måtte være i pengemangel/illikvid, så er pen-
gemangel alene Sagsøgers ansvar og ikke Sagsøgte ApS,

At Sagsøger ikke på anden måde har dokumenteret at have for-søgt
levering/fremskaffelse af friattest, herunder at hun ikke har for-søgt at
få lægen til at udarbejde attesten mod regning, samt

At Sagsøger ikke i øvrigt har dokumenteret, at den manglende le-vering
af friattesten skyldes forhold, som Sagsøgte ApS var an-svarlig for.

Sagsøgte ApS var således berettiget til at bortvise Sagsøger.

Subsidiær

I forhold til kravet størrelse, gøres det gældende, at et godtgørelsesbeløb
maksimalt kan udgøre 2- 6 ugers løn.”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat
Som det fremgår af overenskomsten, kan arbejdsgiveren ved en medarbejders
fravær begrundet i sygdom kræve lægeerklæring/friattest, idet dette skal være
”uden udgift for medarbejderen” .



/

11

Afgørende for sagen er herefter, hvorefter det må forstås som en pligt for ar-
bejdsgiveren til at betale (direkte) for erklæringen, eller om arbejdsgiveren kan
”nøjes” med at refundere medarbejderen udgifterne til erklæringen og således reelt
stille krav om, at medarbejderen skal lægge ud for erklæringen.

Det fremgår af sagen, at Sagsøgte ApS gennem parternes korrespondance var
bekendt med baggrunden for, at Sagsøger i sidste en-de ikke fremkom med den
ønskede erklæring.

Efter ordlyden af overenskomsten - ”uden udgift for medarbejderen” - og un-der
henvisning til princippet i sygedagpengelovens § 36 a, stk. 4, hvor det ud-
trykkelig er bestemt, at (muligheds)erklæringen, der efter bestemmelsens stk. 1
kan kræves af arbejdsgiveren, skal betales af denne, finder retten, at Sagsøger
manglende - og begrundet i pengemangel - fremsendelse af den ønske-de
erklæring ikke kan anses for en sådan tilsidesættelse af hendes pligter i an-
sættelsesforholdet, at bortvisningen er berettiget. Sagsøgte ApS findes under de
foreliggende omstændigheder ikke at kunne henvise Sagsøger til selv et lægge ud
for erklæringen for efterfølgende at refundere hen-de udgifterne.

Der er mellem parterne enighed om den beløbsmæssige opgørelse af kravet
bortset fra kravet vedrørende godtgørelse efter Hovedaftalen, idet Sagsøger har
opgjort kravet svarende til 2 uger pr. års ansættelse, i alt 28 ugers løn, og Sagsøgte
ApS har gjort gældende, at godtgørelsen mak-simalt kan udgøre et beløb svarende
til 2-6 ugers løn.

Retten finder efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder, herunder
Sagsøgers anciennitet (14 år), at godtgørelsen efter Hovedaftalens § 4, stk. 3,
passende kan fastsættes svarende til 28 ugers løn, jf. det af hende anførte.

Herefter, og da det i øvrigt af parterne anførte ikke kan føre til et andet resultat,
gives der således i det hele Sagsøger medhold i den nedlagte påstand.

Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald og med udgangs-
punkt i landsretspræsidenternes takster fastsat til dækning af advokatudgift med
35.000 kr., og af retsafgift med 10.840 kr., i alt 45.840 kr. Ved fastsættelsen af
udgifter til advokat er der taget hensyn til, at Ase Lønmodtager efter det op-lyste
ikke har omkostninger til moms for så vidt angår advokatomkostninger.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte ApS skal til Sagsøger betale 438.896,04 kr. med procesrente fra den 29.
januar 2021.



/

12

Sagsøgte ApS skal til Ase Lønmodtager som mandatar for Sagsøger betale
sagsomkostninger med 45.840 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/

 




/





/