Sagen drejer sig om, hvorvidt SKAT var berettiget til ekstraordinært at genoptage indkomstansættelsen for afdøde for årene 2011-2015 i medfør af skatteforvaltningslovens § 27,... Vis mere
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Skat;

VESTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 23. oktober 2020

Sag BS-25932/2019-VLR
(12. afdeling)

Skatteministeriet
(advokat Steffen Sværke)

mod

Boet efter Afdøde
(advokat Peter Christian Kierkegaard)

Landsdommerne Lars Christensen, Lis Frost og Jakob Julskjær (kst.) har deltaget i
sagens afgørelse.

Sagen er anlagt ved Retten i Holstebro den 28. februar 2019. Ved kendelse af 12. juni
2019 er sagen henvist til behandling ved landsretten efter retsplejelovens § 226, stk. 1.

Sagen drejer sig om, hvorvidt SKAT var berettiget til ekstraordinært at genoptage
indkomstansættelsen for Afdøde for årene 2011-2015 i medfør af
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, herunder om SKAT har overholdt
varslingsfristen på 6 måneder i bestemmelsens stk. 2, 1. punktum.

Derudover angår sagen, om sagsøgte, boet efter Afdøde, er berettiget til eftergivelse af
det rentekrav, som Skatteministeriet eventuelt måtte have, hvis SKAT er berettiget til
at genoptage indkomstansættelsen.

Afdøde afgik ved døden i 2017, og den sagsøgte part er derfor hendes dødsbo.



2

Påstande
Skatteministeriet har nedlagt påstand om, at boet efter Afdøde skal anerkende, at
Afdødes skattepligtige indkomst for indkom-stårene 2011-2015 skal forhøjes med:

2011 53.024 kr. (kapitalindkomst) og 33.788 kr. (aktieindkomst)
2012 333.656 kr. (kapitalindkomst) og 163.974 kr. (aktieindkomst)
2013 677.028 kr. (kapitalindkomst) og 143.185 kr. (aktieindkomst)
2014 268.823 kr. (kapitalindkomst) og 60.467 kr. (aktieindkomst)
2015 256.476 kr. (kapitalindkomst) og 68.755 kr. (aktieindkomst)

Beløbene er størrelsesmæssigt ubestridt.

Boet efter Afdøde har principalt påstået frifindelse.

Frifindelsespåstanden svarer til resultatet af Landsskatterettens afgørelse af 18. fe-
bruar 2019.

Boet har nedlagt subsidiær påstand om, at Skatteministeriet – hvis landsretten giver
ministeriet medhold i, at den skattepligtige indkomst for indkomstårene 2011-2015
skal forhøjes – skal anerkende, at boet er berettiget til at få eftergivelse af de renter, der
vil blive opkrævet i forbindelse med opkrævningen af de yderligere skattebeløb for
indkomstårene 2011-2015.

Skatteministeriet har over for boets subsidiære påstand nedlagt påstand om frifin-delse.

Sagsfremstilling
Landsskatteretten afsagde den 18. februar 2019 følgende korrigeret kendelse:

”…

Klager: Boet efter Afdøde

Klage over: SKATs afgørelser af 29. november 2017

LandsskatterettensKlagepunkt
SKATs afgørelse Boets opfattelse afgørelse



3

2011: Kapitalindkomst.
Forhøjelse som følge af selvan-
givet tab på obligationsbasere-
de investeringsbeviser 53.024 kr. ? 0 kr.
2011: Aktieindkomst.
Forhøjelse som følge af selvan-
givet resultat af aktiebaserede 
investeringsbev iser 33.788 kr. ? 0 kr.
2012: Kapitalind komst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet tab på obli gationsbasere-
de investeringsb eviser 333.656 kr. ? 0 kr.
2012: Aktieindk omst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet tab på akti ebaserede inve-
steringsbeviser 163.974 kr. ? 0 kr.
2013: Kapitalind komst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet tab på obli gationsbasere-
de investeringsb eviser 677.028 kr. ? 0 kr.
2013: Aktieindk omst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af aktiebaserede 
investeringsbev iser 143.185 kr. ? 0 kr.
2014: Kapitalind komst.
Forhøjelse som f ølge af tab på 
obligationsbaser ede investe-
ringsbeviser 268.823 kr. ? 0 kr.
2014: Aktieindk omst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af aktiebaserede 
investeringsbev iser 60.467 kr. ? 0 kr.
2015: Kapitalind komst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af obligationsba-
serede investeri ngsbeviser 256.476 kr. ? 0 kr.
2015: Aktieindk omst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af aktiebaserede 
investeringsbev iser 68.755 kr. ? 0 kr.
2016: Kapitalind komst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af obligationsba-
serede investeri ngsbeviser 1.999.286 kr. ? 0 kr.
2016: Aktieindk omst.
Forhøjelse som f ølge af selvan-
givet resultat af aktiebaserede 
investeringsbev iser 121.129 kr. ? 0 kr.



4

Møde mv.
Dødsboets repræsentant har haft lejlighed til at udtale sig på et retsmø-de.

Faktiske oplysninger
Afdøde afgik ved døden den 1. juli 2017. SKAT har modtaget dødsboets
åbningsstatus, der samtidig er boopgørelsen, den 30. august 2017.

Af åbningsstatus fremgår bl.a., at værdien af afdødes værdipapirer på
dødstidspunktet den 1. juli 2017 udgjorde 187.626 kr.

Ved gennemgangen af åbningsstatus/boopgørelse, er SKAT blevet op-
mærksom på, at afdøde havde store tab ved salg af investeringsbeviser i
investeringsforeningen Danske Invest Engros Flexinvest i indkomståre-ne
2011-2016.

SKAT har om de enkelte indkomstår anført følgende:

Indkomståret 2011

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -53.926 kr.

Tabet bliver nu beregnet til -94 kr. Beløbet overføres ikke til årsopgørel-
sen, da det er under bagatelgrænsen på 2.000 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -27.842 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 5.946 kr.



5

Indkomståret 2012

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -333.656 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 88 kr. Beløbet overføres ikke til årsopgø-
relsen, da det er under bagatelgrænsen på 2.000 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -166.416 kr.

Tabet bliver nu beregnet til 2.442 kr.

Indkomståret 2013

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -677.028 kr.

Tabet bliver nu beregnet til -334 kr. Beløbet overføres ikke til årsopgørel-
sen, da det er under bagatelgrænsen på 2.000 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -141.436 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 1.749 kr.

Indkomståret 2014

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -268.823 kr.



6

Tabet bliver nu beregnet til -66 kr. Beløbet overføres ikke til årsopgørel-
sen, da det er under bagatelgrænsen på 2.000 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -55.538 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 4.929 kr.

Indkomståret 2015

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -254.305 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 2.171 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -53.926 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 14.829 kr.

Indkomståret 2016

Kapitalindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes obliga-
tionsbaserede investeringsbeviser til -1.993.973 kr.

Gevinsten bliver nu beregnet til 5.313 kr.

Aktieindkomst

SKATs værdipapirsystem har tidligere beregnet tab på afdødes aktieba-
serede investeringsbeviser til -103.894 kr.



7

Gevinsten bliver nu beregnet til 17.235 kr.

SKATs afgørelse
Som udgangspunkt kan SKAT ikke sende forslag om at ændre årsopgø-
relsen for personer efter den 1. maj i det fjerde år efter indkomstårets
udløb. Det står i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1.

SKAT kan dog ændre, hvis betingelserne i skatteforvaltningslovens § 27 er
opfyldt.

I skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, står, at SKAT kan sende for-
slag om ændringer af årsopgørelsen uden for fristerne i skatteforvalt-
ningslovens § 26, hvis der foreligger grov uagtsomhed eller forsæt.

Årsopgørelsen kan genoptages, selv om der ikke rejses eller gennemfø-res
en straffesag. Det har Højesteret afgjort i en række domme offentlig-gjort i
SKAT-meddelelserne SKM2006.153.HR, SKM2006.190.HR og
SKM2011.211.HR.

Det betyder, at SKAT kan sende forslag om at ændre afdødes skat for 2011
- 2013 og tidligere i op til 6 måneder, efter forholdet er konstateret, og for
indkomstårene 2014 og 2015 kan SKAT sende forslag om ændring til og
med henholdsvis den 1. maj 2018 og den 1. maj 2019.

Afdøde har købt og solgt værdipapirer siden 2011.

SKAT har for indkomstårene 2011 - 2016 rettet afdødes indkomst vedrø-
rende gevinster ved salg af værdipapirer.

I forbindelse med afdødes registrering af anskaffelsessummer i værdi-
papirsystemet antager SKAT, at det fortrykte 0 i rubrikken ikke er blevet
slettet, hvorved anskaffelsessummen er derfor blevet 10 gange højere, end
hvad den reelt var ved anskaffelsen.

Danske Bank udsender udførlige årsoversigter, hvoraf anskaffelsessum-
men på de enkelte papirer i investeringsforeningen tydeligt fremgår.

Ud fra ovenstående burde afdøde have vidst, at der var sket en fejl ved
grundregistreringen, og at de tab, der opstod ved salg investeringsbevi-
serne, var forkerte. SKAT vurderer derfor, at det i hvert fald er groft



8

uagtsomt, at afdøde ikke har oplyst korrekte anskaffelsessummer ved
grundregistreringen i SKATs værdipapirsystem.

Ud fra ovenstående burde afdøde vide, at der skulle oplyses om gevin-ster
ved salg af værdipapirer. SKAT vurderer derfor, at det i hvert fald er groft
uagtsomt, at afdøde ikke har oplyst sine gevinster.

Årsopgørelserne for 2011 - 2016 er derfor genoptaget vedrørende afdø-des
salg af værdipapirer.

SKAT har modtaget oplysningerne vedrørende 2011 - 2013 den 12. sep-
tember 2017, hvor SKAT har konstateret forholdet. Forslag til afgørelse er
dermed sendt rettidigt inden for fristen på 6 måneder.

SKAT har efter modtagelse af boets indsigelser anført, at idet boet ikke har
bemærkninger til den beløbsmæssig opgørelse og der derfor er enig-hed
om den skattemæssige opgørelse af gevinst ved salg af investerings-beviser
i årene 2011, 2012 og 2013, 2014, 2015 og 2016 fastholdes æn-dring af
afdødes skatteansættelse for de omhandlede år.

SKAT har ved en gennemgang af dets systemer ikke kunnet konstatere en
henvendelse fra afdøde eller afdødes søn vedrørende hjælp til ind-tastning i
SKATs værdipapirsystem, ligesom SKAT desværre heller ikke har kopier
liggende af breve fra banken med anskaffelsessummer på in-
vesteringsbeviserne i Danske Invest Engros Flexinvest i systemerne.

Når man beder SKAT om hjælp til indtastning af anskaffelsessummer, er
det ikke ensbetydende med, at man friholdes fra at kontrollere, om det
indtastede er korrekt. Som skattepligtig borger har man pligt til at rette i sin
årsopgørelse, hvis man opdager fejl i indberetningen eller i be-løbene.
Reglerne står i skattekontrollovens § 16. Dette gælder også, selv-om
indberetningen er foretaget af SKAT.

Hvis man ikke har tilføjelser til sin årsopgørelse, fordi SKAT er i besid-
delse af alle relevante oplysninger til brug for årsopgørelsen, har man
alligevel pligt til at reagere, hvis der er fejl i de indberettede oplysnin-ger,
og dette fører til en for lav skatteansættelse for et givet indkomstår. Reglen
står i skattekontrollovens § 16, stk. 1.

Det fremgår af årsopgørelserne for 2011 — 2016, at afdøde for alle årene
har fået hele forskudsskatten tilbage. Når man får hele den betalte skat



9

tilbage i forbindelse med, man modtager sin årsopgørelse, bør man rea-gere
og undersøge, om alle indberettede tal til brug for årsopgørelsen er
korrekte. Hertil kan henvises til SKM2017.25.VLR, hvor en skatteyder
blev fundet skyldig i skattesvig, fordi han havde undladt at reagere på en
for lav skatteansættelse. Der kan også henvises til Juridisk Vejled-ning,
afsnit A.C.3.2.1.2.7 Om passivitet ved skatteansættelse.

Videre kan der henvises til Juridisk Vejledning, afsnit A.A.4.4.1 Urigtige
forudsætninger og retsvirkning heraf, hvor der bl.a. står: "Hviler myn-
dighedens tilkendegivelse på et ukorrekt faktisk grundlag eller er de
faktiske oplysninger ikke fyldestgørende, vil det normalt betyde, at den
skattepligtige ikke kan støtte ret på tilkendegivelsen. Antages det, at den
skattepligtige samtidig burde indse, at grundlaget ikke er korrekt, taler
dette yderligere for, at der ikke kan støttes ret på tilkendegivelsen".

I SKATs værdipapirsystem er der indberettet anskaffelsessummer på af-
dødes investeringsbeviser i Danske Invest Engros Flexinvest. Anskaffel-
sessummer bliver kun indberettet til SKATs værdipapirsystem én gang,
herefter foretages beregning af gevinst/tab elektronisk af systemet. SKAT
er ikke kommet i besiddelse af nye tal, hvorfor SKAT har en for-modning
om, at det indberettede ikke er korrekt, fordi anskaffelsessum-merne ser ud
til at være indberettet 10 gange højere, end de reelt set var.

Boets opfattelse
Boets repræsentant, der er søn af afdøde, har påklaget SKATs afgørelser for
indkomstårene 2011 - 2016.

SKAT udbetalte i perioden overskydende skat på baggrund af SKATs
computergenererede tal vedrørende afdødes beholdning af værdipapi-rer,
som alle blev administreret af Danske Bank, der indberettede alle re-
levante tal til SKAT.

Repræsentanten har gjort gældende, at afdøde ikke har handlet groft
uagtsomt, og der kan derfor ikke gøres krav gældende så langt tilbage.

Kravene er modtaget den 10. november 2017 (brev dateret 7. november).
Afdøde afgik ved døden den 1. juli 2017, og skifteretten udlagde boet til
forenklet privat skifte og meddelte proklama i Statstidende den 1. sep-
tember 2017. Den 28. oktober 2017, da de otte uger var gået, uddelte re-
præsentanten arven på 434.391 kr. til de fem arveberettigede, hvormed boet
var afsluttet.



10

Som borger må man kunne indrette sig i tillid til SKATs behandling af
sagerne. Det er derfor, der både gælder en frist på 1 år i bekendtgørelsen
om kort frist og en frist på 4 år i skatteforvaltningslovens § 26. Samtidig
gælder fristen for anmeldelse efter proklama i dødsboskifteloven.

Når skattekrav normalt forældes efter 3 år, og fristen for genoptagelse
udløber efter 4 år, selv når der ikke foreligger enkle økonomiske for-hold,
må SKAT kun undtagelsesvis kunne opkræve endnu ældre krav over for
arvinger, der ikke har kendt til kravet. Det gælder især, når af-døde ikke har
haft til hensigt at unddrage sig skat.

Indtastning

Da SKAT indførte værdipapirsystemet, fik afdøde papirer fra Danske Bank
med alt relevant materiale. Da hun ikke kunne overskue de mange tal, bad
hun repræsentanten om at gå til SKAT med papirerne, så SKAT kunne få
de oplysninger, der var brug for til skatteansættelsen. Det må anses for
vanskeligt at være mere ansvarlig eller påpasselig.

Repræsentanten afgiver gerne erklæring under strafansvar om, at disse
papirer blev forelagt for SKAT, og at SKATs medarbejder havde god tid til
at indtaste alle de ønskede tal, mens han ventede. Derefter sagde me-
darbejderen tak og fortalte, at fra nu af ville alt foregå automatisk, hvil-ket
han meddelte afdøde, der blev synligt lettet. Hun havde bekymret sig om,
hvordan hun skulle efterkomme de nye registreringskrav.

Det er således forkert, når SKAT skriver "selvangivet tab på obligations-
baserede investeringsbeviser -268.823 kr." (med indkomstår 2014 som
eksempel. Tilsvarende for de øvrige år med andre tal, mest iøjnefalden-de
for 2016: -1.993.973 kr.). Disse tabsangivelser er ikke selvangivet, men
frembragt af SKATs it-system, der altså rummer fejlagtige oplysninger.
Afdøde har i hvert fald ikke selv indberettet dem.

Det fremgår, at tallene stammer fra TastSelv, hvilket ikke kan passe, da
afdøde hverken havde computer eller kunne betjene en sådan. Hun kan
ikke have besøgt SKATs TastSelv. Der står også "Sagsbehandler
Medarbejdernr." og "Indberetter Dig selv (Tilrettet)".

SKAT må som offentlig myndighed notere væsentlige henvendelser og
skridt i sagen. Det kan ikke komme skatteyderen til skade, at SKAT ikke



11

er i stand til at redegøre for indtastningen. Da det også er SKATs it-sy-
stem, og da SKAT har foretaget indtastningerne, må SKAT kunne oply-se,
hvilke indtastninger der er sket hvornår, og hvem der har gjort det.

Afdødes bidrag til korrekt skatteansættelse bestod i at sørge for, at SKAT
fik korrekte anskaffelsessummer i hænde. Forkerte indtastninger og
angivelser af forkerte oplysninger som "Selvangivet tab", "TastSelv" , "Dig
selv" og muligvis forkerte udbetalinger af overskydende skat er alt sammen
noget, SKAT har foretaget sig.

Grov uagtsomhed

Hvis SKATs antagelse om, at fejlen skyldes forkerte grundregistreringer, er
korrekt, skyldes det en fejl hos SKATs medarbejder, der indtastede tallene.

Det er også SKAT, der har lavet systemet med et fortrykt 0 (i stedet for en
tom rubrik eller et 0, der automatisk forsvinder, når der tastes i fel-tet).

SKAT skriver: "... burde afdøde have vidst, at der var sket en fejl ved
grundregistreringen (...) vi vurderer derfor, at det i hvert fald er groft
uagtsomt, at afdøde ikke har oplyst korrekte anskaffelsessummer ved
grundregistrering i Skats værdipapirsystem."

Repræsentanten oplyste korrekte anskaffelsessummer til SKATs medar-
bejder ved grundregistreringen. Hverken afdøde eller repræsentanten kunne
vide, at SKAT indtastede forkert, og afdøde havde derfor heller ikke pligt
til at reagere på dette.

Som nævnt bad afdøde ham henvende sig til SKAT for at sikre, at alt blev
gjort rigtigt. Hun havde et meget begrænset forbrug og rigelig op-sparing
til sin sidste tid. At hun ikke havde hensigt til snyd, understøt-tes også af
SKATs antagelse om, at det fortrykte 0 ved en fejl ikke er ble-vet slettet.

Det er uantageligt, at en kvinde på 90 år, som aldrig har benyttet en PC, og
som aldrig har forsøgt at snyde SKAT eller andre, skulle snyde ved at
indtaste forkerte værdier — eller for den sags skyld ved ikke at søge for-
holdet opklaret, hvis hun blev opmærksom på det.



12

Repræsentantens 90-årige mor havde ud over investeringsbeviserne i
Danske Bank kun sin folkepension og havde derfor grund til at tro, at
SKAT ville og kunne beregne hendes skat korrekt. Hun havde ingen
mulighed for at kontrollere SKATs egne indtastninger og beregninger. Hun
indleverede ikke selvangivelse, hvilket ikke skulle være nødven-digt, når
indtægt og formue var så stabile, og SKAT fik alle oplysninger.

Afdøde har formodentlig ikke opdaget, at hun fik penge tilbage. Hun lod
Danske Bank administrere sine penge og PBS betale de faste udgif-ter. Et
par gange om måneden tog hun bussen til banken for at hæve et mindre
kontantbeløb til indkøb af dagligvarer. Dersom der medgår et skøn i
afgørelsen om eventuel uagtsomhed, bør det indgå, at afdøde var i alderen
90-95 år, mens SKATs fejl stod på, og at udgangspunktet er SKATs fejl,
ikke forkerte oplysninger fra afdøde.

Om grov uagtsomhed henviser SKAT til sin hjemmeside. Så vidt repræ-
sentanten kan se, har skatteyderen i disse sager enten selv givet SKAT
fejlbehæftede oplysninger, eller der er tale om komplicerede transaktio-ner
med skatteyderens virksomheder eller til konti i lande, hvor skatten er
lavere.

Ingen af delene er tilfældet i sagen om afdødes skat. Afdøde bad ham om at
henvende sig til SKAT, så oplysningerne kunne indtastes rigtigt, og hun
gav ham sine papirer fra banken med, så SKAT selv kunne finde de rigtige
tal.

Der er heller ikke tale om komplicerede transaktioner, som kan give mi-
stanke om snyd. Tværtimod havde afdøde en simpel økonomi, og hun
havde valgt at lade Danske Bank investere sin lille formue i almindelige
danske værdipapirer i laveste risiko-kategori.

Oplysninger i SKATs system

I december 2017 fik repræsentanten adgang til afdødes skattemappe. Ved
gennemgang af afdødes årsopgørelser i Skat.dk for perioden 2007-2016
kan repræsentanten se, at hendes formue har været (depotindeha-vender og
bankkonti adderet): 2007: 832.109 kr., 2008: 623.471 kr., 2009: 707.990
kr., 2010: 740.581 kr., 2011: 659.782 kr., 2012: 729.567 kr., 2013: 711.104
kr., 2014: 787.197 kr., 2015: 784.346 kr. og 2016: 578.512 kr.



13

Det er bemærkelsesværdigt, at SKAT anfører aktie- og obligationsbe-
holdninger pr. 31. december 2011 på i alt 4.637.108 kr. (før ændring), selv
om alle fire årsopgørelser i afdødes skattemappe før og efter æn-dring for
samme år angiver en formue på 659.746 kr. (560.537 kr. + 99.209 kr.), og
Danske Banks indberetning til SKAT lyder på 597.469 kr.

Hvorfor ignorerede SKAT både sine egne årsopgørelser og indberetnin-gen
fra banken, der burde tjene som kontrol, hvis en skatteyder eller alt-så i
dette tilfælde SKATs egen medarbejder har indtastet forkert?

Af afdødes skattemappe fremgår det, at i de seneste fire år forud for 2011,
hvor SKATs oprindelige fejl fandt sted, stemte forskudsopgørelse og
årsopgørelse så godt, at hun fik henholdsvis 362 kr., 0 kr., 670 kr. og 252
kr. tilbage i skat. SKAT var i besiddelse af alle oplysninger og fik
meddelelser fra Danske Bank om årets handler og gevinster/tab. SKAT
havde også kendskab til afdødes formue, hvoraf det fremgik, at der ikke
var store tab år efter år.

SKAT var i besiddelse af alle oplysninger gennem alle årene uden at rea-
gere på disse uoverensstemmelser, som afdøde ikke har kunnet gen-
nemskue, men som SKAT burde have forholdt sig til.

For en skattemedarbejder må det være let at se, at der ikke kunne købes
værdipapirer i 2011 for meget store beløb, og det er lige så let at se, at der
ikke har været store tab. Der har været et betragteligt tab fra 2007 til 2008,
formodentlig som følge af finanskrisen, og afdøde kan have tænkt, at
tilbagebetalingen af skat kunne skyldes dette tab.

Da SKATs tal er behæftet med så stor usikkerhed, har repræsentanten også
været i Danske Bank, hvor han har fået årsoversigterne for 2011-2016.
Tallene herfra er indberettet til SKAT, og der står også, at handel med
værdipapirer er indberettet til SKAT. Formueopgørelsen afviger nogle få
procent fra SKATs årsopgørelse. Repræsentanten ved ikke hvorfor. Tallene
udgør 2011: 674.149 kr., 2012: 743.969 kr., 2013: 652.088 kr., 2014:
700.533 kr. og 2015: 713.940 kr. Her figurerer heller ingen store tab.

Gennem mange år har afdødes økonomiske forhold været ganske enkle:
Folkepension og afkast/tab fra en formue på mellem 652.088 og 743.969
kr., alt indberettet til SKAT af pensionens udbetaler og Danske Bank.



14

SKATs forskudsopgørelser har gennem alle årene normale skøn over
indtægter, nemlig folkepensionen og normale trækprocenter.

Hvis SKAT mener, at der bør føres ekstra kontrol, når store dele af skat-ten
tilbagebetales, burde SKAT selv have udført et minimum af kontrol med
sådanne tilbagebetalinger. I så fald var sagen med SKATs compu-
tergenererede, fiktive underskud gennem 6 år aldrig opstået, afdøde havde
ikke modtaget pengene og arvingerne var ikke blevet sat i en si-tuation,
hvor et betydeligt beløb pludselig skulle tilbagebetales, endda med høje
renter.

Det fremgår af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, at ændringer skal
varsles senest 6 måneder efter, at SKAT modtog de relevante oplysnin-ger.

Som allerede beskrevet har SKAT haft alle oplysningerne i meget længe-re
tid. Det er muligt, at SKAT først har gennemgået dem, da SKAT blev
orienteret om Afdødes død, men SKAT kunne have behandlet sagen på
nøjagtig samme måde længe inden, hvis SKAT selv havde rea-geret på de
årsopgørelser, som SKAT kalder bemærkelsesværdige.

Hvis SKAT havde reageret tidligere, havde man også kunnet spørge af-
døde, om hun havde opdaget, at hun fik skat tilbage, og hvad hun i så fald
havde tænkt om det.

Ændret skatteansættelse

Det er ikke muligt for repræsentanten at afgøre ud fra årsopgørelserne
2011-2016, om SKATs nye skatteansættelser er korrekte. De ændrede tal
bygger på SKATs antagelse om, at skattemedarbejderen glemte at slette et
fortrykt 0 i rubrikken. På baggrund af denne antagelse har SKAT til-virket
6 nye årsopgørelser, hvis skatteansættelser altså er fiktive.

Da der (fortsat) er afvigelser til tallene fra banken, bør de nye tal i det
mindste fastsættes sådan, at skatten med sikkerhed ikke bliver højere end
den ville have været, hvis fejlene fra SKATs side ikke var blevet be-gået.

Renter



15

Under alle omstændigheder mener repræsentanten, at SKAT bør undla-de
at opkræve renter hos sagesløse arvinger efter boets afslutning. SKAT har
tilskrevet renter på 38.750 kr. for de seks år, der fremsættes krav om.
Renterne er meget høje i en tid, hvor et almindeligt bankinde-stående giver
0 %, især når hele miseren er iværksat af SKAT.

SKATs udtalelse
SKAT har den 7. marts 2018 udtalt sig således i sagen:

”…
Arving, afdødes søn, anfører i sin klage, at hans mor ikke har handlet groft uagtsomt,
fordi hun ikke selv har indberettet anskaffelseskurser til SKATs værdipapirsystem.
Arving skriver, at han på vegne af sin mor, har været hos SKAT med alle papirer fra
banken vedrørende anskaffelseskurser på hans mor.
Ifølge SKATs systemer er der ikke registreret henvendelser på afdøde om, at sønnen
har været hos SKAT for at få hjælp til indtastning, derimod fremgår det af
hændelsesforløbet i skattemappen, at afdøde eller en på hendes vegne har væ-ret
logget på skattemappen lørdag den 14. april 2012 i tidsrummet 20:01-20:21, hvor der
først er indberettet mailadresse på afdødes søn. I dette tidsrum er der ligeledes dannet
en ny årsopgørelse. Se hertil vedlagte bilag "Udskrift over hæn-delser i skattemappen
2012"

Af oplysninger bagom værdipapirsystemet kan vi se, at der er indberettet an-
skaffelseskurser i tidsrummet 20:11-20:13. Vi anser der for sandsynligt, at det og-så
er afdøde eller sønnen, der har foretaget grundregistrering af anskaffelseskur-ser i
værdipapirsystemet, da grundregistreringen ligger midt i tidsrummet, hvor der først er
indtastet mailadresse og hvor der i umiddelbar forlængelse af grun-dregistrering er
dannet ny årsopgørelse for 2011. Se hertil vedlagte bilag "Ud-skrift bagom
værdipapirsystemet".
I tilknytning hertil kan vi også henlede opmærksomheden på at Danske Bank i marts
2012 udsendte udførlige vejledninger til skatteydere med investeringer i Danske
Invest Engros Flexinvest, om hvordan man som skatteyder selv kunne indberette
anskaffelseskurser til SKATs værdipapirsystem, ligesom de med-sendte en oversigt
over de anskaffelseskurser, der skulle indberettes til værdipa-pirsystemet.

Arving anfører, at det er iøjnefaldende, at der i 2016 fremgår et tal på -1.993.973 kr.
Det er netop der, vi mener en skatteyder bør reagere, og efter skat-tekontrolloven har
pligt tit at reagere.



16

Arving anfører i sin klage, at hans mor ikke havde eller kunne betjene en computer,
men som det fremgår af hændelsesforløbet i skattemappen i 2012, så er der for
indkomståret 2011 tilvalgt papirudgaven af årsopgørelsen, så denne har afdøde været
bekendt med, og afdøde har af den grund, haft mulighed for at reagere på en forkert
skatteansættelse. Af årsopgørelsen fremgår det tydeligt, at man har pligt til senest 4
uger fra modtagelsen årsopgørelsen at underrette SKAT, hvis ansættelsen af ens
indkomst eller ejendomsværdiskat er for lav. Undladelse heraf kan medføre
strafansvar, medmindre du er under den krimi-nelle lavalder. Fristen på 4 uger regnes
dog tidligst fra udløbet af selvangivelses-fristen. Reglen står i skattekontrollovens §
16.
Afdøde har haft alle muligheder for at reagere på en for lav skatteansættelse. Det
fremgår også af hændelsesforløbet i skattemappen i 2012, at sønnens mailadresse er
tilknyttet afdødes skattemappe, her gør det sig ligeledes gælden-de, at afdøde/sønnen
har haft alle muligheder for at reagere.

Arving anfører endvidere, at hverken han eller hans mor kunne vide, at der var
indberettet anskaffelseskurser i værdipapirsystemet, der var 10 gange højere end, den
reelle anskaffelseskurs, fordi der ikke var slettet et fortrykt 0 i feltet. Det er korrekt, at
der i den version af værdipapirsystemet var et fortrykt O, som man, som indberetter,
selv skulle være opmærksom på at slette, men det betyder ikke, at man som
skatteyder blot kan læne sig tilbage, og lade være med at kontrollere sin årsopgørelse,
når den kommer, eller at man ikke skal dobbelt tjekke de, beløb der bliver indberettet
til værdipapirsystemet, hvad enten man selv indberetter eller andre gør det for en.
Man har efter skattekontrollovens § 16 altid pligt til at kontrollere sin årsopgørelse og
reagere, hvis den er forkert. Når man får den tilsendt på papir, har man alle
muligheder for at tjekke den. I indkomstårene efter 2011 er papirudgaven af
årsopgørelsen fravalgt igen, mens Arvings mailadresse fortsat er tilknyttet fra 2012 og
frem efter, han får dermed besked om at årsopgørelsen er klar, og har mulighed for at
kontrollere den alene eller sammen med sin mor. Afdøde samt hendes søn har derfor
stadig alle muligheder for at reagere på en forkert årsopgørelse.

Arving hævder, at han fremmødte hos SKAT personligt med sin mors papirer. Det
fremgår imidlertid ikke af SKATs systemer, at afdødes søn har væ-ret i kontakt med
SKAT for at få hjælp til indberetning af anskaffelseskurser, og vi kan derfor hverken
påvise eller afvise om dette rent faktisk er sket. Der ligger heller ikke nogen kopier i
SKATs systemer, hvor anskaffelseskurserne fremgår. Vi har derfor en formodning om,
at det ikke er SKAT der har foretaget indberet-ninger til SKATs værdipapirsystem, da
alle hændelser i forbindelse med indtast-ning af mailadresse, indberetning af
anskaffelseskurser og dannelse af ny årsop-gørelse er sket en lørdag aften i april i
2012. Det er usandsynligt, at der har været en SKAT medarbejder på arbejde en
lørdag aften, og har passet en telefon eller



17

været på arbejde på et skattecenter. Der var ikke overarbejde i forbindelse med
årsopgørelsen i 2012 på hverken skattecenter eller telefon. Der var måske frivil-ligt
overarbejde på mailen, men hvis der var tale om en henvendelse på en email, ville den
fremgå af vores systemer.
Arving anfører, at hans mor ikke opdagede, at hun fik penge tilbage i skat, da de blot
blev indsat på hendes konto, og Danske Bank i øvrigt admini-strerede hendes penge,
og hun derfor ikke kunne reagere på det. Hun tog alene bussen til banken et par gange
om måneden for at hæve penge til indkøb, og havde ellers ikke overblik over sine
penge.
Afdøde havde for 2011 tilvalgt papirudgaven af årsopgørelsen, og har derfor haft al
mulighed for at se en udbetaling af overskydende skat. I de efterfølgende år har
afdødes søn fået meddelelse om når årsopgørelsen var klar. Det har der-for været
muligt for afdøde, at gøre sig bekendt med sin årsopgørelse samt at re-agere på denne,
hvis den var forkert.

Der var ikke tale om komplicerede transaktioner i afdødes værdipapirer, derfor burde
afdøde/hendes søn kunne gennemskue, at der var noget galt, når der fra indkomståret
2011 og frem forekom store udbetalinger af overskydende skat hvert år. Det er noget
man som skatteyder bør reagere på og undre sig over.

Arving anfører i sin klage, at SKAT har anført afdødes formue som 4.637.108 kr.
Dette tal er ikke en tilkendegivelse af afdødes formue i 2011. Dette tal er en
tilkendegivelse af afdødes anskaffelseskurs på værdipapirer på bag-grund af
indberetning til SKATs værdipapir system. Der er i den af SKAT trufne afgørelsen
ingen tilkendegivelser af afdødes formue forhold, der er alene tilken-degivelser af
afdødes skattemæssige anskaffelseskurser til beregning af ge-vinst/tab på afdødes
værdipapirer. De bilag Arving har vedlagt klagen, tjener alene til brug for oplysning
om, hvad afdødes værdipapirbeholdning er værd et givet indkomstår pr. 31/12, samt
hvad der er udbetalt i udbytte fra vær-dipapirerne.

Som Arving anfører i sin klage, så har afdøde i årerne forud for 2011 ale-ne fået små
beløb udbetalt i overskydende skat. Netop dette gør, at afdøde/hen-des søn, burde
reagere på, at der lige pludselig blev udbetalt overskydende skat-ter svarende til
forskudsskatten. Det er alt andet lige påfaldende, at disse store udbetalinger sker
netop efter, der er sket indberetning af anskaffelseskurser til SKAT. Det er ligeledes
bemærkelsesværdig, at afdøde/hendes søn ikke reagerer, på at afdøde tilsyneladende
lider relativt store tab på sin investering.

Arving anfører, at afdøde havde store tab i 2007 til 2008. Disse tab, ses ifølge afdødes
skattemappe, som almindelige forskelle i kursværdi på værdipa-pirer fra år til år.
Afdøde har ifølge skattemappen ikke selvangivet gevinst/tab i



18

hverken 2007 eller 2008, hvorfor der af den grund heller ikke kan forekomme en
overskydende skat på grund af dette. Afdødes værdipapirbeholdning har været stort
set konstant siden 2007. Det er først fra 2011, der forekommer regelmæssige køb/salg
i afdødes værdipapirbeholdning. En udbetaling af overskydende skat i 2011, kan
derfor ikke skyldes tab, der kan tilbageføres til 2007/08.

Arving skriver i sin klage, at Danske Bank har indberettet køb og salg til SKAT i
henhold til de bilag, som han har medsendt klagen. De bilag, der er medsendt klagen,
fortæller alene noget om hvad værdipapirerne er værd på 31/12 et givet indkomstår,
hvad der er indberettet til SKAT af udbetalt udbyttet fra værdipapirerne, samt hvilke
køb/salg, der er indberettet til SKAT. Papirerne indeholder ingen oplysninger om
gevinst/tab. Hertil bruges værdipapirsyste-met, som i 2012, har fået en forkert
indberetning, så anskaffelseskurserne fejlag-tigt er blevet 10 gange højere end hvad
de reelt er.

Selv om afdøde, som Arving anfører det, havde simple forhold, er man stadig
forpligtet til at reagere på en for lav skatteansættelse, det står på årsopgø-relsen med
henvisning til skattekontrollovens § 16.

Arving anfører, at SKAT selv burde have ført kontrol med udbetaling af store skatter.
Det er korrekt, at der er en stor udbetaling af skat for en enlig da-me, der kun har en
pension og nogle værdipapirer, men i det store system i SKAT, er udbetalingerne i
denne sag ikke store, og har derfor ikke udløst ekstra kontrol. Som bekendt foretager
SKAT ikke ligning af hver enkelt borger længe-re, ligning bliver alene foretaget på
baggrund af særligt opsatte udsøgningskrite-rier og projekter. Afdøde har ikke været
omfattet af nogle af disse udsøgnings-kriterier eller projekter, hvorfor der aldrig har
været foretaget ligning af afdøde. Selv om SKAT ikke længere foretager ligning af
hver enkel borger eller kontrol med hver enkel udbetaling af skat, er det ikke
ensbetydende med, at man kan læne sig tilbage og regne med alt er i orden, og det
friholder stadig ikke skattey-der fra selv at kontrollere sin årsopgørelse.

Arving skriver, at ændringerne ikke kan gennemføres, da de tal SKAT har indberettet
i forbindelse med ændringerne, ikke stemmer overens med Dan-ske Banks tal - ifølge
de oversigter, der er vedlagt klagen. De bilag, der er ved-lagt klagen, fortæller ikke
noget om anskaffelseskurser til brug for beregning af gevinst/tab på værdipapirerne.
De fortæller alene noget om kursværdi pr. 31/12 et givet indkomstår, udbetaling af
udbytter, samt hvilke køb/salg, der er indbe-rettet til SKAT. Det er herefter
værdipapirsystemet, der på baggrund af grundre-gistrering af anskaffelseskurser, der
beregner gevinst/tab, som så herefter over-føres til årsopgørelsen. På årsopgørelsen
fra indkomståret 2014 og fremefter, står



19

der at de overførte gevinster/tab er forslag, og at man skal rette den, hvis de er
forkerte.
Til orientering, så har Danske Bank har i marts måned 2012 udsendt udførlig oversigt
over anskaffelseskurser på værdipapirer i Danske Invest Engros Flexin-vest, til dette
brev var der vedlagt en vejledning i hvordan man skulle indberette anskaffelseskurser
til SKATs værdipapirsystem. Vi kan se at afdøde/hendes søn har indberettet til
skattemappen i april 2012.

Vi mener derfor, at SKAT kan gennemføre de foretagne ændringer, da afdøde eller
nogen på hendes vegne ud fra ovenstående oplysninger har handlet groft uagtsomt, og
at SKAT har gennemført ændringerne inden for fristerne i skatte-forvaltningslovens
bestemmelser.
…” .

Repræsentantens bemærkninger til SKATs udtalelse
Repræsentanten har den 17. marts 2018 haft følgende bemærkninger til
SKATs udtalelse:

"Jeg skriver mine bemærkninger i en rækkefølge, der følger Skats bemærkninger i
brev til Skatteankestyrelsen dateret 7. marts 2018.

Grundregistreringen i værdipapirsystemet blev foretaget af Skats medarbejder, og jeg
afgiver som tidligere nævnt gerne forklaring under strafansvar om, at jeg forelagde
Skat de papirer, min mor havde modtaget fra banken, at medarbejde-ren havde god tid
til indtastningen, og at jeg fik at vide, at alt fra da af ville fore-gå automatisk. På S28
ses "Grundregist. 31-12-2009, antal 991, købesum 999.840,00". Vil eller kan Skat
ikke oplyse, hvornår grundregistreringen er påbe-gyndt, og hvem (anonymiseret) der
har indtastet disse tal?

Jeg kan godt huske at have logget ind på min mors vegne i Skats system, men har
ikke haft bemærkninger dertil, da jeg ikke mente, at det kunne have betyd-ning i
sagen. Som jeg husker det, har jeg været inde for at lave en udskrift. Min mor kan
have bedt om det efter at have set i fjernsynet, at årsopgørelsen var klar. Der var en
periode, hvor det så ud, som om gamle mennesker uden pc var ladt i stikken, så jeg
havde rekvireret NemID til min mor for at kunne hjælpe hende. Jeg har også anmodet
om papirversioner fra offentlige myndigheder til min mor, så hun har formodentlig
læst sine årsopgørelser, hvis Skats printsy-stem og papirhåndtering samt postvæsenets
udbringning har fungeret. Jeg hu-sker ikke, hvad jeg har foretaget mig den 14. april
2012 om aftenen (jeg går ud fra, at der registreres realtid for indtastning, ikke tiden
for hovedcomputerens senere behandling). Hvis jeg har foretaget andet end at lave en
udskrift, må det



20

have drejet sig om en anmodning fra Skat eller en supplerende oplysning fra banken,
måske et tal for 2011, som jeg har påtaget mig at indtaste for min mor.

Tallet -1.993.973 opdagede jeg i det materiale, Skat har sendt i sagen i november
2017 (S20), og min indvending går på, at Skat kalder det "selvangivet tab ", hvad det
under ingen omstændigheder er. I lighed med en række andre besynderlige tal er det
genereret af Skats computersystem, som altså rummer fejlagtige tek-ster. Skat
forklarer heller ikke angivelserne"Sagsbehandler Medarbejdernr." og "Indbe-retter
Dig selv (Tilrettet)".

Skat skriver nu om de -1.993.973: "Det er netop der, vi mener en skatteyder bør
reagere", men det kan skatteyderen jo ikke uden at have set tallet. Jeg kan ikke finde
tallet -1.993.973 i årsopgørelsen på Skat.dk, og det har min mor selvfølgelig heller
ikke kunnet. Hverken hun eller jeg har kunnet tjekke eller dobbelttjekke tallene, som
Skat forlanger, for grundregistreringens tal har været skjult. Jeg har først set tal fra
grundregistreringen på S28-29 i det materiale, Skat sendte til mig dateret 29.11.2017.
Grundregistreringen er dateret 31-12-2009. Det var ikke nytårsaftensdag, jeg
henvendte mig, men Skat må kunne oplyse, hvem der har foretaget indtastningen, og
hvornår det er sket, også selv om man har forsømt at registrere min personlige
henvendelse med anskaffelsessummerne.

Det undrer mig, at Skat nu skriver: "l indkomstårene efter 2011 er papirudgaven af
årsopgørelsen fravalgt igen", for jeg har ved anmodning til de relevante myn-digheder
søgt at hjælpe min mor med at få papirudgaver. Da jeg i forbindelse med hendes
flytning til plejehjem søgte om boligsikring elektronisk på hendes vegne, dukkede der
en meddelelse op på min skærm om, at i medfør af den elektroniske ansøgning ville
min mor fra nu af få meddelelser i sin e-Boks. Jeg måtte altså søge om papirudgave
igen, så jeg spekulerer på, om Skats it-system har foretaget en tilsvarende beslutning,
uden at jeg har opdaget det. Der har og-så været en overgang, hvor man skulle søge
om papirudgave hvert år, måske kan det have glippet. Hvis hun ikke har fået dem, har
hun ikke kunnet læse års-opgørelserne, medmindre hun har bedt mig om at udskrive
dem.

Skat: "...da alle hændelser i forbindelse med (...) indberetning af anskaffelseskur-ser
(...) er sket en lørdag aften i april 2012." Jeg vil gerne vide, hvilke tal jeg skul-le have
indtastet i april 2012. Det kan vel ikke være de forkerte tal, som Skat har anført fra
2009, 2010 og 2011?

Skatteåret 2011 er interessant, fordi anomalierne første gang optræder her. Der er
lavet 4 årsopgørelser, og i den første ser tallene normale ud. På blanketten står: "Vær
opmærksom på rubrik 30 og 66. Skat mangler oplysninger fra dig".



21

Denne tekst eller en servicemeddelelse fra banken må have fået min mor til at bede
mig om at videregive de forlangte oplysninger.
Årsopg. 2011/2 fra 14.4.2012: Rubrik 30 er forsynet med et A og beløbet -53.024,
rubrik 66 har også et A og beløbet -34.606. Det er vist de to eneste ændringer. Hvad
betyder A? Er det mig, der har skrevet det? I så fald må jeg have fået talle-ne fra
banken. Jeg har ikke digtet dem ud i den blå luft, og de ender ikke på 0, så jeg kan
ikke have glemt at slette et 0. Formueopgørelsen ser normal ud. Der fore-kommer
ikke tal fra grundregistreringen.
Årsopg. 2011/3 fra 25.4.2012: "Beløb markeret med # har du selv indtastet". Ru-brik
66 # -27.842. Det øvrige ser uændret ud. Ifølge dette skulle jeg have indtastet et tab,
der er mindre end det fra 14.4.2017.
Hvad er forskellen på markeringerne A og # ?
Årsopg. 2011/4 fra 7.12.2017: "Beløb markeret med * er indberettet af skattecen-tret."
Rubrik 66* 5.946. Skat har foretaget ny beregning af skatten gennem seks år ved at
dividere grundregistreringens tal med 10. Skat er blevet opmærksom på sin fejl efter
min mors død seks år senere. Skat har i modsætning til min mor haft tallene hele
tiden, og Skat har ikke modtaget nye oplysninger.

Jeg skrev ikke, at min mor ikke opdagede, at hun fik penge tilbage i skat, men at hun
formodentlig ikke opdagede det, for jeg søgte en forklaring på, at hun ikke reagerede.
Ifølge det, der nu efter hendes død foreligger oplyst fra Skat, har hun fået penge
tilbage, som hun ikke skulle have haft, men jeg mener stadig, at det er sket på Skats
foranledning og ansvar.

Jeg skrev ikke, at Skat har anført afdødes formue som 4.637.108, men at Skat an-førte
aktie- og obligationsbeholdninger per 31.12.2011 som 4.637.108 (S34-35), og det
finder jeg i modstrid med Skats formueangivelse på 659.746. Skat skriver nu, at
bilaget tjener til "...oplysning om, hvad afdødes værdipapirbeholdning er værd et
givet indkomstår pr. 31/12" Min mor har ikke kunnet se tallet 4.637.108, men jeg
forstår ikke, at Skat ikke opdagede, at der var noget galt. Hvordan kun-ne min mor
have værdipapirer for over 4½ million den 31/12, når hendes for-mue kun var
659.746 kr.?

Det undrer også, at Skat ikke har reageret på de handeler, de har fået oplyst med
datoangivelse fra banken. På S40 optræder salgssummer på 22.243 og 22.374 for
obligationer, der skulle være købt for henholdsvis 169.894 og 208.379. Et sådant tab
på obligationer er usandsynligt, men kun Skat har kunnet sammenholde dis-se tal, og
kun Skat har kunnet formode, at købssummerne var registreret forkert.

Skat'. " ...bemærkelsesværdigt, at afdøde/hendes søn ikke reagerer på, at afdøde
tilsyneladende lider relativt store tab ..." Hverken min mor eller jeg har haft mu-
lighed for at opdage tab, der ikke var reelle, men for det første var fiktive og for



22

det andet kun optrådte i Skats system. Jeg har ikke set Skats tal før november 2017,
og jeg har ikke haft bekymringer om min mors formue.

Skat skriver, at værdipapirsystemet i 2012 har fået en forkert indberetning (og
antyder, at den skyldes mig), som skulle gøre anskaffelsessummerne 10 gange højere,
men de forkerte 4.637.108 optræder jo allerede den 31.12.2011. Hvad har jeg
indberettet, og hvordan skulle det kunne gøre tidligere anskaffelsessummer højere?

Jeg har hverken modtaget "Udskrift over hændelser i skattemappen 2012" eller
"Udskrift bagom værdipapirsystemet". Jeg vil bede Skat sende dem til mig, men
havde foretrukket at få disse udskrifter ved Skats første henvendelse. Det inter-esserer
mig selvfølgelig at se, hvem der har foretaget forkerte indberetninger og
indtastninger, ikke mindst, hvis noget skulle stamme fra min hånd, for jeg plejer at
være omhyggelig. Jeg erindrer dog om, at Skats system rummer fejlagtige tek-ster,
f.eks. de mange "selvangivet" på siderne S3, 11, 12, 19, 20, 46, 47. Min mor kan ikke
have gjort det, og jeg har ikke gjort det.

Jeg går ud fra, at Skat kan se, hvilken person eller hvilken computer der er log-get ind
og har ændret i skattemappen, så man ikke forestiller sig, at det er mig, blot fordi min
mailadresse står noteret. Den blev vel stående de følgende år.

Vi mangler stadig at få oplyst, hvem (anonymiseret) der har indtastet de forkerte
grundregistreringer, der ser ud til at være årsag til forkerte udbetalinger. Jeg hå-ber, at
Skat snart vil fremlægge, hvad man har, så vi kan komme til bunds i sa-gen, for jeg er
naturligvis interesseret i en hurtig afgørelse. Jeg erkender, at min mor har fået penge
tilbage, som hun ikke skulle have haft, og at min mor har været uagtsom, men
omstændighederne og hendes alder taget i betragtning ikke groft uagtsom. Jeg kan
også se, at jeg kunne have hjulpet min mor mere, men vil dog ikke påtage mig
ansvaret for hendes skatteforhold. Det havde været nem-mere for mig at undlade
enhver hjælp, men lade Skat og min gamle mor finde ud af tingene sammen.

Skat lå i modsætning til min mor inde med stærkt modstridende formueangivel-ser og
tilbagebetalte hele kildeskatten gennem fem år, uden at det gav Skat an-ledning til at
søge fejlen rettet før fem måneder efter hendes død som 95-årig. Jeg mener også, at
den forkerte grundregistrering skyldes Skat. Derfor mener jeg, at Skat har overskredet
fristen for at ændre ligningen hele syv år tilbage og desuden tilskrive høje renter."

Repræsentanten har efterfølgende fremsendt yderligere bemærkninger:



23

"Den oprindelige grundregistrering blev foretaget af Skats medarbejder, som fik
forelagt alt relevant materiale. Det oprindelige materiale var en ret tyk stak papi-rer
fra Danske Bank med ganske mange tal. Min mor kunne ikke overskue, hvil-ke tal
Skat ville have oplyst, og jeg havde ikke tid til at sætte mig ind i det. Der-for forsøgte
jeg at hjælpe min mor ved at gå til Skat med papirerne. Skat anmo-des om at gøre
rede for, hvornår kravet om grundregistrering oprindelig blev fremsat.

På et senere tidspunkt skete der en forenkling, formodentlig som følge af en ind-sats
fra Skat og/eller Danske Bank. Der blev sendt en vejledning fra banken i lø-bet af
foråret 2012 (oplyst af Skat, og jeg har fået det bekræftet af Danske Bank), hvoraf det
fremgik, at ganske få tal skulle indtastes. Det er sandsynligt, at jeg har indtastet disse
tal i april 2012, for jeg har et par gange indtastet simple ting for min mor. Det er
derimod usandsynligt, at jeg skulle have glemt at slette et 0 (nul) i felterne, for jeg
plejer at være meget omhyggelig, og jeg plejede som lærer at få øje på fejl i
elevberegninger med et enkelt blik.

Skat har stadig ikke redegjort for de mange andre posteringer, der ikke er foreta-get af
mig, men er forsynet med initialer eller "sagsbehandler Medarbejdernr.', ej heller de
mange med teksten "selvangivet" på siderne S 3, 11, 12, 19, 20, 46 og 47. Skat har
heller ikke redegjort for "selvangivet tab", f.eks. -268.823 på S19 eller -1.993.973 på
S20. Hverken min mor eller jeg har selvangivet sådanne falske tab.

I min mors skattemappe er jeg faldet over følgende bemærkelsesværdige poste-ringer:
Alle oplysninger for 2011, s. 3: Aktiebeholdning (ikke optaget til handel), Aktienr.,
antal 450, kurs 3.200, R.dato 18/1-12. Feltet med kursværdi er tomt, men den ville jo
være 1.440.000 kr.
For 2012, s. 3: Aktienr. (formodentlig samme aktie, selv om reg.nr. er ændret), antal
450, kurs 0, R.dato 23/1-13. Også her er feltet med kursværdi tomt, men den ville jo
være 0 kr. Det er mærkelige poster med et stort tab, hvis det var reelt. Skat bedes
redegøre for, hvem der har indtastet det. Det omfattende talma-teriale ligner det, som
min mor fik tilsendt fra banken, da Skat oprindelig for-langte anskaffelsessummerne
indberettet.

[MJ] skriver på side 2: "At dømme ud fra Arvings indsigelse og klage fremstår han
ikke uvidende om skatteforhold, hvorfor jeg også mener, at han burde kunne regne
ud, at der var noget galt med afdødes skatteansættelser i alle årene." Jeg har ikke
noget fagligt kendskab til skatteforhold, men jeg læser avis som en almindelig oplyst
borger. Det er en kedelig insinuation, at jeg "burde kunne regne ud", for det det ville
kræve, at jeg kendte de forkerte grundregistre-ringer eller de forkerte, fiktive tab eller
de tilbagebetalte beløb gennem årene. In-



24

gen af delene er tilfældet, og jeg har derfor ikke haft mulighed for at regne ud, at Skat
begik fejl.

[MJ] skriver på side 3, at "skatteyder selv i min sag fra start har siddet med alle
oplysninger,..." De relevante tal må ganske rigtigt være fremgået af de omfatten-de
papirer fra Danske Bank, og de blev jo forelagt Skat til indtastning, hvorefter jeg fik
at vide, at fra nu af ville alt foregå automatisk. Derimod har hverken min mor eller jeg
kunnet kontrollere de indtastede tal. Hvis jeg har indtastet nye tal i april 2012, har jeg
heller ikke senere kunnet kontrollere tallene. Grundregistre-ringen har jeg ikke kunnet
se, før jeg fik tilsendt Skats krav i november 2017. Den fejlagtige grundregistrering
fremgår heller ikke af årsopgørelserne, som jeg har set efter at have fået adgang til
min mors skattemappe i december 2017.

Hvis Skat sender mere materiale til Skatteankestyrelsen, vil jeg gerne have en kopi
tilsendt, så jeg har mulighed for at korrigere.

Skat har hele tiden haft alle oplysninger. Oplysningerne ser ud til at være fejlbe-
hæftede, formodentlig grundet tastefejl. Skat har ikke fået nye oplysninger, men har
ændret skatteansættelsen seks år tilbage. Hverken min mor eller jeg har haft
oplysninger, der pegede på fejl i skatteansættelsen bortset fra følgende ene for-hold:
Hvis min mor havde været opmærksom på tilbagebetalingerne af skat gennem de
sidste år, hun levede."

Repræsentanten har efterfølgende anført, at han ikke har tilstrækkelig
indsigt i afdødes skatteforhold til at kunne anlægge et rimeligt skøn over
resultatet af afdødes investeringer, men han mener, at de rigtige tal i nogen
grad stemmer overens med SKATs talmæssige opgørelse.

Landsskatterettens afgørelse
Det fremgår af bl.a. bekendtgørelse nr. 534 af 22. maj 2013 om en kort frist
for skatteansættelse af personer med enkle økonomiske forhold, at uanset
fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, 1. pkt., skal SKAT afsende
varsel om foretagelse eller ændring af en ansættelse af ind-komst- eller
ejendomsværdiskat for fysiske personer senest den 30. juni i det andet
kalenderår efter indkomstårets udløb, jf. § 1. Fristerne i § 1 gælder ikke,
når betingelserne for ekstraordinær ansættelse efter skatte-
forvaltningslovens § 27 er opfyldt, jf. § 3.

Landsskatteretten finder, at forhøjelsen for indkomståret 2016 er foreta-get
rettidigt.



25

Af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, fremgår bl.a., at uanset fri-
sterne i § 26 kan en ansættelse af indkomstskat ændres efter told- og
skatteforvaltningens bestemmelse, hvis den skattepligtige eller nogen på
dennes vegne forsætligt eller groft uagtsomt har bevirket, at skattemyn-
dighederne har foretaget en ansættelse på et urigtigt eller ufuldstændigt
grundlag.

Af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, fremgår bl.a., at en ansættelse kun
kan foretages i de i stk. 1 nævnte tilfælde, hvis den varsles af told- og
skatteforvaltningen eller genoptagelsesanmodning fremsættes af den
skattepligtige senest 6 måneder efter, at told- og skatteforvaltningen
henholdsvis den skattepligtige er kommet til kundskab om det forhold, der
begrunder fravigelsen af fristerne i § 26.

Landsskatteretten finder, at afdøde eller nogen på hendes vegne har handlet
groft uagtsomt ved at undlade at reagere på de urigtige skatte-ansættelser,
hvorved afdøde uberettiget har fået udbetalt overskydende skattebeløb, der
efter hendes forhold udgjorde væsentlige beløb. Betin-gelserne for
fristgennembrud efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, er
herefter opfyldt.

To retsmedlemmer, herunder retsformanden, bemærker, at kundskabs-
tidspunktet efter § 27, stk. 2, må anses for at være det tidspunkt, hvor
SKAT er kommet i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til, at der fo-
relå grundlag for ekstraordinær ansættelse efter § 27, stk. 1, nr. 5, jf.
SKM2018.481.HR og SKM2018.520.HR. SKAT har i denne sag i hele for-
løbet været i besiddelse af alle relevante oplysninger, og der fremkom-mer
ikke nye oplysninger ved indsendelse af åbningsstatus i dødsboet.
Oplysningerne om værdien af aktiebeholdningen er oplyst løbende fra
banken. Det forhold, at SKAT først på dette tidspunkt vælger at beskæf-
tige sig med oplysningerne og påbegynde sagsbehandling udskyder ik-ke
fristen i stk. 2.

To retsmedlemmer finder, at SKAT er kommet til kundskab om forhol-det i
den foreliggende sag ved modtagelsen af åbningsstatus/boopgørel-se, idet
det ikke tillægges betydning ved vurderingen, at SKAT, hvis de havde
foretaget ligning af afdødes skattemæssige forhold, kunne have konstateret,
at hendes selvangivelser var urigtige.



26

Ved stemmelighed er retsformandens stemme afgørende, hvorfor fristen i §
27, stk. 2, ikke anses for iagttaget. Forhøjelsen vedrørende 2016 stad-
fæstes.

…”

Der er fremlagt nogle årsoversigter fra Danske Bank for årene 2011-2016 – alle date-
ret den 31. december i de pågældende år – med opgørelse af kursværdi og afkast
vedrørende Afdødes værdipapirer. Danske Bank har løbende indberettet de
oplysninger, der fremgår af årsoversigterne, til SKAT. Det fremgår af årsoversig-terne,
at Afdøde havde et depot med investeringsforeningsbeviser og et opbevaringsdepot
med aktier.

Der er endvidere fremlagt årsopgørelser fra SKAT for årene 2011-2016.

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2011, at depotet med investerings-
foreningsbeviser dette år blev opgjort til 532.733,52 kr., og at opbevaringsdepotet med
aktier blev opgjort til 64.735,50 kr. I 2011 solgte Afdøde aktier for 6.764,76 kr. og
investeringsforeningsbeviser for 16.964 kr. Hun købte investerings-foreningsbeviser
for 28.076 kr.

Det fremgår af Afdødes årsopgørelse fra SKAT for 2011, at det er opgørelse nr. 2, og
at skattemappedatoen er 14. april 2012. Under rubrik 16 fremgår, at Afdødes indkomst
blev opgjort til 135.816 kr., og under rubrik 30 at hun havde et tab på obligationer i
investeringsforeninger på 53.024 kr. Under rubrik 66 fremgår, at hun havde et tab på
aktier på 34.606 kr. Hendes overskydende skat blev opgjort til 17.390 kr.

Den 14. april 2012 rettede Arving med anvendelse af Afdødes Ne-mID henvendelse til
SKAT og anmodede om, at hendes årsopgørelser fremover blev sendt til hende i
papirform pr. brevpost.

Skatteministeriet har fremlagt et bilag med overskriften ”Bagom værdipapirsyste-met”
og oplyst, at bilaget blandt andet viser, at der ved anvendelse af Afdødes NemID er
registreret nogle oplysninger i SKATs værdipapirsystem den 14. april 2012.

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2012, at depotet med investerings-
foreningsbeviser dette år blev opgjort til 561.562,29 kr., og at opbevaringsdepotet med
aktier blev opgjort til 80.398,50 kr. I 2012 solgte Afdøde investerings-



27

foreningsbeviser for 60.394 kr., og hun købte investeringsforeningsbeviser for 62.290
kr.

Af hendes årsopgørelse fra SKAT for 2012 fremgår under rubrik 16, at hendes ind-
komst blev opgjort til 139.752 kr., og under rubrik 30, at hun havde et tab på obliga-
tioner på 296.245 kr. Det fremgår videre, at hun havde et tab på aktier på 166.416 kr.
Hendes overskydende skat blev opgjort til 43.939 kr., hvilket svarede til hele hendes
forskudsskat for dette år.

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2013, at depotet med investerings-
foreningsbeviser dette år blev opgjort til 559.952,41 kr., og at opbevaringsdepotet med
aktier blev opgjort til 92.136 kr. Afdøde købte i 2013 investeringsbevi-ser for 155.255
kr. og solgte investeringsbeviser for 154.737 kr.

Af hendes årsopgørelse fra SKAT for 2013 fremgår under rubrik 16, at hun havde en
indkomst på 141.984 kr., og under rubrik 30 at hun havde et tab på 677.028 kr. på
obligationer. Under rubrik 66 fremgår, at hun havde et tab på 141.436 kr. på aktier.
Hendes overskydende skat blev opgjort til 44.779 kr., hvilket svarede til hele hendes
forskudsskat for dette år.

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2014, at depotet med investerings-
beviser blev opgjort til 575.127,45 kr., og at opbevaringsdepotet med aktier blev op-
gjort til 125.406 kr. Afdøde købte i 2014 investeringsbeviser for 69.793 kr. og solgte
investeringsbeviser for 71.960 kr.

Af hendes årsopgørelse fra SKAT for 2014 fremgår under rubrik 16, at hendes ind-
komst blev opgjort til 144.540 kr., og under rubrik 30 at hun havde et tab på obliga-
tioner på 268.823 kr. Under rubrik 66 fremgår, at hun havde et tab på aktier på 55.538
kr. Hendes overskydende skat blev opgjort til 46.082 kr., hvilket svarede til hele
hendes forskudsskat for dette år.

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2015, at depotet med investerings-
foreningsbeviser blev opgjort til 578.952,29 kr., og at opbevaringsdepotet med aktier
blev opgjort til 134.988 kr. Afdøde købte i 2015 investeringsforeningsbevi-ser for
136.538 kr. og solgte investeringsforeningsbeviser for 138.888 kr.

Af hendes årsopgørelse SKAT for 2015 fremgår under rubrik 16, at hendes ind-komst
blev opgjort til 147.096 kr., og i rubrik 30 at hun havde tab på obligationer på 254.305
kr. I rubrik 66 fremgår, at hun havde et tab på 53.926 kr. Hendes oversky-dende skat
blev opgjort til 48.997 kr., hvilket svarede til hele hendes forskudsskat for dette år.



28

Det fremgår af årsoversigten fra Danske Bank for 2016, at depotet med investerings-
foreningsbeviser blev opgjort til 17.979,04 kr., og at depotet med aktier opgjort til
162.648 kr. Afdøde købte i 2016 investeringsforeningsbeviser for 176.643 kr. og solgte
investeringsbeviser for 762.651 kr.

Af hendes skatteopgørelse for 2016 fremgår i rubrik 16, at hendes indkomst blev op-
gjort til 149.544 kr., og i rubrik 30 at hun havde tab på obligationer på 1.993.973 kr.
Hendes overskydende skat blev opgjort til 48.314 kr., hvilket svarede til hele hendes
forskudsskat for dette år.

Afdøde afgik ved døden den 1. juli 2017. Af en åbningsstatus af 3. august 2017
vedrørende hendes dødsbo fremgår, at boets aktiver navnlig bestod af nogle bankkonti
i Danske Bank med indeståender på i alt 256.999 kr. og aktier og andels-beviser for i
alt 187.626 kr. Skatteministeriet har oplyst, at SKAT modtog åbnings-statussen den 30.
august 2017.

Af en mail af 12. september 2017 fra Person 1 til Person 2, der begge var ansatte i
SKAT, fremgår, at Person 1 var blevet kontaktet af en anden ansat i SKAT, Person 3,
der havde gjort ham opmærk-som på, at der vedrørende boet efter Afdøde var sket en
forkert grundregi-strering i aktieberegningssystemet. De grundregistrerede købspriser
var blevet regi-streret med et 0 for meget og var derfor for høje. Det havde bevirket, at
der var for-trykt nogle store tab i Afdødes kapitalindkomst, og at hun havde fået ud-
betalt hele sin A-skat siden 2011.

Boet har i sin duplik opfordret Skatteministeriet til at oplyse, fra hvilken kilde Person 3
fik oplysningen om, at der var grundregistreret forkert i aktieberegnings-systemet.

Skatteministeriet har til besvarelse af opfordringen i sit processkrift I oplyst følgen-de:

”Ved SKATs modtagelse af boets åbningsstatus den 30. august 2017 ef-
terprøver og tilsikrer SKAT, jf. dødsboskattelovens § 87, stk. 1, at Afdøde
ikke har betalt for lidt i skat vedrørende indkomstår forud for dødsåret.

Det er i den forbindelse, at SKAT opdager, at Afdøde har afhæn-det alle
sine værdipapirer i 2016 (året før dødsåret) og undrer sig over de
systemmæssige store anskaffelsessummer grundregistreret i værdipapir-



29

systemet (VPS) for disse værdipapirer, samt det store tab på 1.993.973 kr.,
der fremgår af Afdødes årsopgørelse for 2016.

Forholdet undersøges derfor nærmere hos den enhed, som stod bag VPS.
SKAT opdager i den forbindelse, at der er tale om en fejlindberetning i
2012, hvor anskaffelsessummerne er fejlregistreret 10 gange højere. Dette
medfører ligeledes, at værdipapirerne fremgår, som var de handlet til en
kurs, der var 10 gange højere end den kurs, som denne type værdipapi-rer
normalt handles til. På den baggrund var det muligt for SKAT at kon-
statere, at der var noget galt, samt at registreringen skulle ændres.”

Det er oplyst, at SKAT den 7. november 2017 sendte en agterskrivelse angående
genoptagelse af skatteansættelsen, og at SKAT den 19. november 2017 traf afgørel-ser
om, at skatteansættelsen for blandt andet årene 2011-2015 kunne genoptages.

Den 3. april 2019 rettede Arving henvendelse til Skattestyrelsen (tidligere SKAT) og
spurgte, om Skattestyrelsen vil opkræve rente, hvis det viser sig, at der er et skattekrav,
og i givet fald om Skattestyrelsen af hensyn til rentetilskrivning vil la-de et beløb
svarede til det omtvistede krav deponere hos sig, til sagen er afgjort. Den 31. oktober
2019 svarede Skattestyrelsen, at der vil blive opkrævet rente i for-bindelse med en
eventuel kommende opkrævning, og at Skattestyrelsen ikke kan tilbyde at opbevare
penge.

Forklaringer
Arving har afgivet forklaring.

Arving har forklaret, at han er uddannet cand.scient. i biologi med bifag i dansk, og at
han har været gymnasielærer. Han gik på pension i 2013. Han har ikke beskæftiget sig
professionelt med skat eller økonomi.

Hans mor, Afdøde, havde en realeksamen fra 1938. Hun har arbejdet på et kontor, men
han kender ikke til hendes stillings nærmere indhold. Han ved dog, at hun ikke har
beskæftiget sig med skat.

I 2010 var hun ude for et alvorligt fald. Hendes hørelse blev gradvist dårligere, og til
sidst var hun nærmest døv. Hun var ikke senil, men hun tænkte langsomt som følge af
høj alder, og det var vanskeligt at kommunikere med hende. Hun levede beskedent og
brugte kun få penge og kunne formentlig leve af sin folkepension. Hun boede til leje i
et alment boligbyggeri.



30

Hendes opkøb af investeringsforeningsbeviser stammer tilbage fra hans fars tid. Han
ved ikke, hvornår hun anskaffede sine investeringsbeviser. Det var måske i 80’erne.
Hun lod Danske Bank administrere investeringerne. Han ved ikke, om hun fulgte med
i, hvor mange penge hun havde. Hun har muligvis set nogle af de opgø-relser, som
banken sendte ud. Han ville ikke involveres i hendes investeringer, og han gennemgik
ikke hendes bankoplysninger eller årsopgørelser. Han ved ikke, om banken spurgte
hende angående handlerne.

Han mødte på et tidspunkt op hos SKAT for at give nogle nærmere oplysninger an-
gående hendes værdipapirer. Han havde fået udleveret en stor mængde papirer fra
Danske Bank, som en medarbejder hos SKAT tastede ind for ham. Det var muligvis
den 15. december 2010.

Det var ham, der den 14. april 2012 anmodede SKAT om, at Afdødes års-opgørelser
fremover blev sendt til hende pr. brevpost. Det er muligt, at det var ham, der den
samme dag indtastede nogle anskaffelsessummer vedrørende hendes vær-dipapirer ved
brug af hendes NemID. Anskaffelsessummerne havde han fået oplyst fra Danske
Bank. Det drejede sig om et enkelt A4-ark med fire beløb. Han er meget omhyggelig,
og det er utænkeligt, at han skulle have indtastet fire beløb, der er ti gange for store.
Hvis han har begået en fejl, kan det kun skyldes, at han ikke kunne se de fulde beløb
på sin skærm på grund af forkert skærmopløsning. Han lagde ik-ke mærke til, om der
blev genereret en ny årsopgørelse for 2011 i den forbindelse.

Afdøde modtog sin årsopgørelse for 2012 pr. brevpost men ikke de efterføl-gende år.
Han tror, at det skyldes en fejl hos SKAT. Hvis hun havde set årsopgørel-serne, ville
hun muligvis have bemærket, at hun havde fået for mange penge tilbage i skat. Hun
skiftede ikke levevis i forbindelse med, at hun fik overskydende skat udbetalt.

Retsgrundlaget

Skatteforvaltningslovens § 27 er sålydende:

”§ 27. Uanset fristerne i § 26 kan en ansættelse af indkomst- eller ejen-
domsværdiskat foretages eller ændres efter anmodning fra den skat-
tepligtige eller efter told- og skatteforvaltningens bestemmelse, hvis:

…



31

5) Den skattepligtige eller nogen på dennes vegne forsætligt eller groft
uagtsomt har bevirket, at skattemyndighederne har foretaget en ansæt-telse
på et urigtigt eller ufuldstændigt grundlag.

…

Stk. 2. En ansættelse kan kun foretages i de i stk. 1 nævnte tilfælde, hvis
den varsles af told- og skatteforvaltningen eller genoptagelsesanmod-ning
fremsættes af den skattepligtige senest 6 måneder efter, at told- og
skatteforvaltningen henholdsvis den skattepligtige er kommet til kund-skab
om det forhold, der begrunder fravigelsen af fristerne i § 26.

…”

Af Højesterets dom af 30. august 2018 i sag 163/2017 (UfR 2018.3603 HR), som Hø-
jesteret har henvist til i sag 254/2017 (UfR 2018.3845 HR), har Højesteret blandt an-
det anført:

”…

Det følger af § 27, stk. 2, 1. pkt., jf. stk. 1, nr. 5, at varslingsfristen på 6 må-
neder begynder at løbe fra det tidspunkt, hvor SKAT er kommet til
kundskab om, at en skatteansættelse er urigtig eller ufuldstændig, og at
dette skyldes groft uagtsomt eller forsætligt forhold hos den skattepligti-ge
eller dennes repræsentant. Højesteret finder herefter, at kundskabs-
tidspunktet må anses for at være det tidspunkt, hvor SKAT er kommet i
besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til, at der forelå grundlag for ek-
straordinær ansættelse efter § 27, stk. 1, nr. 5.

…”

I bemærkningerne til lovforslag nr. 201 af 22. april 2009 om ændring af aktieavance-
beskatningsloven, skattekontrolloven, kildeskatteloven, ligningsloven og forskellige
andre love (Folketingstidende 2008/09, Tillæg A, side 7169) er bl.a. anført:

”Som de nugældende regler er udformet, modtager SKAT ikke automa-tisk
alle de oplysninger om aktier og investeringsforeningsbeviser, som er
nødvendige for, at SKAT automatisk kan beregne gevinst og tab på så-
danne papirer og fortrykke disse gevinster og tab på årsopgørelsen. For at
beregne automatisk er det nødvendigt, at SKAT får såvel købs- som
salgsoplysningerne. SKAT modtager i dag ikke købsoplysninger fra



32

fondshandlerne. Da SKAT således ikke har mulighed for fortryk af ge-
vinster og tab på årsopgørelsen, er det den enkelte skatteyder selv, der skal
beregne gevinster og tab og selvangive disse.”

I bemærkningerne til lovforslaget (Folketingstidende 2008/09, Tillæg A, side 7173) er
der endvidere anført:

”Det bemærkes, at for aktier købt før ikrafttrædelsen af de nye indberet-
ningsregler, er det en forudsætning for, at SKAT kan foretage automatisk
beregning af gevinster og tab, at skatteyderen selv giver SKAT en række
oplysninger. Det drejer sig om oplysningerne om købstidspunkt, anskaf-
felsessum og status i forhold til overgangsregler, herunder om aktierne er
omfattet af aktieavancebeskatningslovens § 44 om skattefrihed for
børsnoterede aktier, der indgik i en lille beholdning den 31. december
2005. Der vil blive iværksat en kampagne for at disse oplysninger bliver
registreret, og der vil blive etableret mulighed for, at skatteyderen selv via
SKATs hjemmeside kan afgive oplysningerne digitalt. Det bemærkes, at de
købsoplysninger m.v., skatteyderen afgiver, ikke vil blive undergi-vet
ligning i forbindelse med registreringen af købsoplysningerne m.v. SKAT
vil således kunne tage stilling til de afgivne købsoplysninger i for-bindelse
med skatteansættelsen for salgsåret, hvor købsoplysningerne m.v. får
betydning for beregningen af gevinst og tab og beskatningen heraf,
herunder inden for genoptagelsesfristerne for dette år.”

Anbringender
Skatteministeriet har til støtte for sin påstand overordnet gjort gældende, at betin-
gelserne for ekstraordinært at genoptage indkomstansættelsen for Afdøde for årene
2011-2015 er opfyldt, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, da hun eller nogen
på hendes vegne groft uagtsomt har bevirket, at SKAT har foretaget urigtig ansættelse,
og da SKAT har overholdt varslingsfristen på 6 måneder jf. stk. 2, 1. punktum.
Skatteministeriet har til støtte for sin frifindelsespåstand over for bo-ets subsidiære
påstand vedrørende eftergivelse af renter overordnet gjort gældende, at der ikke er et
retligt grundlag for at eftergive renter.

Med hensyn til spørgsmålet, om der er udvist grov uagtsomhed, har Skatteministe-riet
anført, at der skal foretages en konkret vurdering af sagen. I denne sag er der ikke tale
om nogen vanskelig juridisk problemstilling. Fejlen kan konstateres ved at kigge på
årsopgørelsen, og en almindelig skatteyder, der gennemgår sin årsopgørel-se, vil
opdage det. Der er tale om betydelige beløb i forhold til Afdødes



33

økonomi. Det er ikke påvist, at hendes helbredsmæssige tilstand kunne begrunde, at
hun ikke kunne gennemgå sine årsopgørelser og herved opdage fejlen.

Den 14. april 2012 sendte Arving på vegne af sin mor en anmodning til SKAT om, at
hendes årsopgørelser for fremtiden blev sendt til hende pr. brevpost. Det var i den
forbindelse, at han indtastede fire anskaffelsessummer i værdipapirsy-stemet, der var
for høje. De forhøjede anskaffelsessummer bevirkede, at der straks blev genereret en
ny årsopgørelse for 2011. Dette medførte, at hans mor 6 dage se-nere fik udbetalt ca.
17.000 kr.

Da de afgørende tal blev registeret i værdipapirsystemet den 14. april 2012, har det
ingen betydning, hvem der indtastede nogle oplysninger i systemet den 15. decem-ber
2010.

Styresignalet SKM2014.302.SKAT har ingen betydning for sagen, da de problemer,
der er beskrevet, er opstået som følge af manglende oplysninger om selskabshæn-
delser, f.eks. ændring af aktiers styk-størrelse mv. Statsrevisionens kritik i Statsre-
visorernes bemærkning af 15. november 2019 drejer sig om ikke-børsnoterede aktier
og har derfor heller ingen betydning for sagen.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2,
1. punktum, er overholdt, så følger det af UfR 2018.3603 HR, at fristen først be-gynder
at løbe, når SKAT konstaterer, at ansættelsen er urigtig, og når SKAT får kendskab til,
at der foreligger grov uagtsomhed.

I dette tilfælde begyndte fristen først at løbe, da SKAT fik de rigtige anskaffelses-
summer, og dem fik SKAT aldrig. Det kunne muligvis lade sig gøre at beregne de
rigtige anskaffelsessummer med de oplysninger, SKAT havde, hvis SKAT foretog
ligning. SKAT havde imidlertid ikke pligt til at foretage ligning. Det følger af be-
mærkningerne til forslag til Lov om ændring af aktieavancebeskatningsloven, skat-
tekontrolloven, kildeskatteloven, ligningsloven og forskellige andre love (LFF 2009-
04-22 nr. 201), at SKAT ikke skal ligne anskaffelsessummer vedrørende værdipapi-
rerne, som er anskaffet før 1. januar 2010. Det er skatteyderens ansvar at give de
korrekte oplysninger.

SKAT blev først klar over, at der var noget galt, da SKAT modtog boopgørelsen.
Bankoplysningerne indeholdt ikke oplysning om anskaffelsessummen, og SKAT havde
ikke forud for nogle møder, som blev afholdt den 11. og 12. september 2017, kendskab
til, at anskaffelsessummerne ikke var korrekte.



34

Skatteministeriet har ikke gjort gældende, at SKAT modtog nye oplysninger i for-
bindelse med genansættelsen. Skatteministeriet gør alene gældende, at fristen be-
gyndte at løbe den 11. september 2017 i forbindelse med, at SKAT blev klar over, at
der var foretaget forkerte registreringer i værdipapirsystemet. Afgørelsen SKM
2014.335.VLR viser, at SKAT kan være i besiddelse af oplysninger, om forhold, der
kan begrunde genansættelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, uden at
fristen i stk. 2, 1. punktum begynder at løbe.

Fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, 1. punktum er herefter overholdt.

Med hensyn til spørgsmålet om eftergivelse af renter følger det af kildeskattelovens §
61, stk. 2, at der ved betaling af restskat skal betales renter til staten. Der er ikke ef-ter
gældsinddrivelseslovens § 13 hjemmel til at eftergive gæld i den foreliggende si-
tuation. Det, der fremgår af Skatteministeriets udspil til ”Retssikkerhedspakke V – et
opgør med urimelige regler” angående deponering, er en politisk udmelding og skaber
ikke i sig selv et grundlag for, at der kan ske deponering, eller at der kan ske
eftergivelse af gæld i situationer, hvor deponering er blevet nægtet.

Boet efter Afdøde har til støtte for sin frifindelsespåstand overordnet an-ført, at
betingelserne for at genoptage skatteansættelsen for Afdøde for 2011-2015 i medfør af
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5 ikke er opfyldt, idet hverken Afdøde eller
nogen på hende vegne har handlet groft uagtsomt, og at SKAT ikke har overholdt
varslingsfristen i bestemmelsens stk. 2, 1. punktum. Hvis skatteansættelsen
genoptages, og der rejses yderligere krav, bør SKAT i dette særlige tilfælde eftergive
de påløbne renter.

Med hensyn til bedømmelsen af, om der foreligger grov uagtsomhed, skal det ind-gå,
at der var særlige omstændigheder, idet Afdøde i perioden var 90-95 år, og at hun
havde været ude for en ulykke. Hendes uagtsomhed skal bedømmes ud fra hendes
subjektive forhold. Det følger f.eks. af UfR 2006.1710 HR, hvor der blev taget højde
for, at skatteyderen havde en skattefaglig uddannelse.

Afdøde har gjort, hvad hun kunne for at give skattemyndighederne de op-lysninger, de
skulle bruge. Ifølge Statsrevisorernes beretning af 15. november 2019 vedrørende
Skatteministeriets indsats på aktieområdet har kun en meget lille andel af skatteyderne
givet skattemyndighederne de fornødne oplysninger med hensyn til anskaffelsen af
værdipapirer.

Den forkerte registrering skyldes formentlig, at der var et fortrykt 0 i rubrikkerne, hvor
anskaffelsessummerne skulle oplyses. Det er derfor en undskyldelig fejl, og denne fejl
må forekomme i andre tilfælde. Boet har forsøgt at belyse denne pro-



35

blemstilling med en procesopfordring, men Skatteministeriet har i forbindelse med
besvarelsen af opfordringen ikke undersøgt, om fejlen er forekommet i andre tilfæl-de.

Da Afdøde er død, kan det ikke belyses, hvordan hun forholdt sig til den overskydende
skat. Bevistvivlen herom må komme SKAT til skade. Hun havde ikke med sin
livsførelse nogen grund til at rejse tvivl om opgørelsen. Med Arvings mellemkomst er
sagen landet mellem to stole. Det følger af TfS 1992.19 ØLD, at det er afgørende,
hvilken grad af tilregnelse, der i forbindelse med en positiv fejl må kræves af
skatteyderen.

Der er på den baggrund ikke tale om grov uagtsomhed. Hvis der er handlet groft
uagtsomt, er der tale om et grænsetilfælde, som skal føre til, at der ikke kan ske
genansættelse.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2,
1. punktum, er overholdt, så følger det af højesteretsafgørelserne UfR 2018.3603.HR
og UfR 2018.3845 HR, at fristen løber fra det tidspunkt, hvor skatte-myndighederne er
kommet i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at fastslå, at der er en fejl i
skatteansættelserne. Det betyder, at fristen begynder at løbe, når SKAT har
oplysningerne, uanset om SKAT analyserer oplysningerne eller i øvrigt forholder sig
til dem.

SKAT fik løbende af oplysninger vedrørende Afdødes værdipapirer gen-nem Danske
Banks indberetninger. Det er på baggrund af indberetningerne evi-dent, at SKAT fra et
meget tidligt tidspunkt var i besiddelse af oplysninger, der gjorde, at SKAT kunne
konstatere, at der forelå et grundlag for genansættelse. Det må komme
Skatteministeriet til skade, at ministeriet ikke har indkaldt en medarbej-der, der kan
redegøre for, hvilke oplysninger, SKAT kunne få fra værdipapirsyste-met.

SKAT har reelt ikke haft behov for anskaffelsessummerne for at kunne konstatere
fejlen, og anskaffelsessummerne fremgår ikke af boets åbningsstatus. Skatteministe-
riet har ikke oplyst, hvilken kilde Person 3 har haft, for at konstatere fejlen.
Besvarelsen af procesopfordringen på det punkt må forstås således, at der ikke er
kommet nye oplysninger i forbindelse med SKATs sagsbehandling af åbningssta-
tussen. SKAT opdagede fejlen på baggrund af de oplysninger, SKAT havde på for-
hånd. SKAT har gennem hele forløbet haft de oplysninger, der var tilstrækkelige til at
kunne konstatere grundlaget for genansættelsen.

SKAT har under sagen givet flere begrundelser for, hvorfor SKAT genoptog skatte-
ansættelsen. Af SKATs oprindelige afgørelse fremgår, at de modtog oplysningerne



36

vedrørende 2011-2013 den 12. september 2017. For Landsskatteretten har SKAT an-
ført, at de fik de nye oplysninger ved modtagelsen af åbningsstatussen vedrørende
boet. Skatteministeriet har i sin replik anført, at SKAT fik oplysningerne telefonisk fra
en anden medarbejder hos SKAT. Nu har Skatteministeriet igen oplyst, at de nye
oplysninger kom fra åbningsstatussen.

I de to højesteretsdomme fra 2018 og alt anden praksis vedrørende dette spørgsmål er
genansættelsen sket på baggrund af nye oplysninger. I de afgørelser, hvor der ik-ke
forelå nye oplysninger, f.eks. SKM2012.168ØLR og SKM2014.214.ØLR har skatte-
myndighederne meddelt borgerne en frist til at fremkomme med yderligere oplys-
ninger, og i de tilfælde løber fristen efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, 1.
punktum, først når fristen til at fremkomme med disse oplysninger er udløbet, uden at
borgeren har reageret.

SKM.2014.355.VLR, som Skatteministeriet har henvist til, følger den nævnte praksis,
idet det fremgår af denne afgørelse, at fristen begyndte at løbe fra det tidspunkt, hvor
SKAT havde det tilstrækkelige materiale.

Det fremgår af lovbemærkningerne, som er citeret i UfR 2018.3603 HR, at formålet
med fristreglen i § 27, stk. 2, er at skabe klarhed om længden af fristen og beskytte
borgerne mod efter længere tids forløb at blive stillet over for yderligere skattekrav.
Den klarhed opnås ikke, hvis der er usikkerhed om, hvornår fristen begynder at lø-be.
Når skattemyndighederne ikke kan dokumentere eller begrunde, hvornår de er kommet
i besiddelse af nye oplysninger, kan der ikke ske genansættelse.

Med hensyn til spørgsmålet om eftergivelse af renter, har boet navnlig gjort gæl-dende,
at et eventuelt rentekrav bør eftergives som følge af, at SKATs begrundelse og
dokumentation vedrørende grundlaget for genansættelsen har været uklar.

Landsrettens begrundelse og resultat
Sagen angår, om SKAT var berettiget til ekstraordinært at genoptage indkomstan-
sættelsen for Afdøde for 2011-2015 efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, jf.
stk. 2, 1. punktum, ved fremsendelse af en agterskrivelse den 7. novem-ber 2017.

Landsretten lægger ligesom Landsskatteretten til grund, at Afdødes værdi-papirer blev
registreret i SKATs værdipapirsystem med for høje anskaffelsessum-mer, og at det
medførte, at hun blandt andet i 2011-2015 uberettiget fik udbetalt overskydende skat,
der efter hendes forhold udgjorde væsentlige beløb.



37

Landsretten tiltræder, som anført af Landsskatteretten, at Afdøde eller no-gen på
hendes vegne handlede groft uagtsomt ved at undlade at reagere på de urig-tige
skatteansættelser. Arvings forklaring kan ikke føre til et andet resultat.

Betingelserne for ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for 2011-2015 ef-ter
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, er dermed opfyldt.

Herefter er spørgsmålet, om SKAT har overholdt varslingsfristen på 6 måneder i
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, 1. punktum.

Det følger af denne bestemmelse, at varslingsfristen på 6 måneder begynder at løbe fra
det tidspunkt, hvor skattemyndighederne er kommet til kundskab om, at en
skatteansættelse er urigtig eller ufuldstændig, og at dette skyldes et groft uagtsomt eller
et forsætligt forhold hos den skattepligtige eller dennes repræsentant. Det føl-ger af
Højesterets afgørelser UfR 2018. 3845 HR og UfR 2018.3603 HR, at kundskab-
stidspunktet er det tidspunkt, hvor skattemyndighederne er kommet i besiddelse af
tilstrækkelige oplysninger til at konstatere, at der forelå et grundlag for ekstraordi-nær
ansættelse efter § 27, stk. 1, nr. 5.

Skatteministeriet har oplyst, at SKAT ikke på noget tidspunkt kom i besiddelse af de
korrekte anskaffelsessummer vedrørende Afdødes værdipapirer, men at SKAT løbende
modtog indberetninger med de oplysninger, der fremgår af årsoversigterne fra Danske
Bank – herunder en årlig opgørelse af værdipapirdepo-terne. Af årsoversigterne fra
2015 og 2016, der begge er dateret den 31. december de pågældende år, fremgår, at
den samlede værdi af Afdødes depoter udgjor-de 713.940,29 kr. i 2015 og 180.627,04
kr. i 2016. Af Afdødes årsopgørelse fra SKAT for 2016 fremgår blandt andet, at hun
havde et tab på obligationer på 1.993.973 kr.

Det fremgår af boets åbningsstatus, som SKAT efter det oplyste modtog den 30. au-
gust 2017, at værdien af Afdødes værdipapirer udgjorde 187.626 kr. Mini-steriet har
oplyst, at SKAT først i forlængelse af at have modtaget åbningsstatussen blev
opmærksom på, at Afdøde i 2016 havde solgt en stor del af sine vær-dipapirer, og at
hun som følge af, at der var registreret meget store anskaffelses-summer i
værdipapirsystemet, havde et tab på 1.993.973 kr. på obligationer i 2016. SKATs
nærmere undersøgelser af disse forhold førte til, at SKAT på nogle møder den 11. og
12. september 2017 fik kendskab til, at de registrerede anskaffelsessum-mer var for
høje, og at der var grundlag for at foretage genansættelse af Afdødes indkomst.
Ministeriet har oplyst, at SKAT i øvrigt ikke modtog nye oplysnin-ger i forud for
genansættelsen.



38

Landsretten lægger herefter til grund, at SKAT allerede forud for den 11. eller 12.
september 2017, hvor SKAT konstaterede, at de registrerede anskaffelsessummer var
for høje, var i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at konstatere, at der var et
grundlag for genansættelse. Landsretten bemærker, at det ikke kan tillægges
betydning, at SKAT først i forlængelse af modtagelsen af boets åbningsstatus blev
opmærksom på, at Afdøde havde solgt en stor andel af sine værdipapirer, idet dette
umiddelbart kan udledes ved at sammenholde årsoversigterne for 2015 og 2016 fra
Danske Bank.

Det er ikke nærmere oplyst, hvornår SKAT fik oplysningerne fra Danske Bank, eller
hvordan SKAT behandlede oplysningerne. Herefter har Skatteministeriet ikke be-vist,
at SKAT ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at konstatere, at der var grundlag for
at genansætte Afdødes indkomst for 2011-2015 tidligere end 6 måneder forud for, at
agterskrivelsen den 7. november 2017 blev sendt, og ministe-riet har således ikke
bevist, at fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, 1. punk-tum, er overholdt.

Landsretten bemærker endvidere, at det ved bedømmelsen af fristen i denne be-
stemmelse ikke kan tillægges betydning, hvornår SKAT eventuelt havde pligt til at
foretage ligning af de indberettede oplysninger.

Landsretten frifinder derfor boet efter Afdøde.

Efter sagens udfald skal Skatteministeriet i sagsomkostninger betale 55.000 kr. til boet
efter Afdøde, der er til dækning af udgifter til advo-katbistand inkl. moms. Ud over
sagens værdi er der ved fastsættelsen af beløbet ta-get hensyn til sagens omfang og
forløb, hovedforhandlingens varighed og sagens betydning.

THI KENDES FOR RET:

Boet efter Afdøde frifindes.

I sagsomkostninger for landsretten skal Skatteministeriet inden 14 dage betale 55.000
kr. til Boet efter Afdøde. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.