Landsretten ændret byrettens afgørelse til en samlet straf på fængsel i 30 dage og en bøde på 40.000 kr. for dyremishold og trusler
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Dyreværn;
Forbrydelser mod offentlig myndighed;

/

D O M

afsagt den 6. december 2022 af Vestre Landsrets 5. afdeling (dommerne Henrik Estrup,

Cecilie Maarbjerg Qvist og Mette Hartmann Andresen (kst.) med domsmænd) i ankesag

V.L. S – 0302 – 22 og V.L. S – 0451 – 22

Anklagemyndigheden

mod

Tiltalte

Født 1972

(advokat Anja Velbæk Mouridsen, Aarhus)

Ved Retten i Aalborgs dom af 25. januar 2022 (rettens nr. 2-4740/2021) er tiltalte straffet med

fængsel i 30 dage, som blev gjort betinget med vilkår om samfundstjeneste, for over-trædelse

af straffelovens § 119, stk. 1.   

Ved Retten i Aalborgs dom af 17. februar 2022 (rettens nr. 11-4329/2021) er tiltalte straffet

med en bøde på 40.000 kr. og en betinget frakendelse af retten til at beskæftige sig med dyr

for overtrædelse af dyrevelfærdsloven.   

Påstande

Tiltalte har i forhold til dommen af 25. januar 2022 påstået frifindelse, subsidiært formil-

delse.   

Anklagemyndigheden har påstået skærpelse, således at straffen gøres ubetinget.   

Tiltalte har vedrørende dommen af 17. februar 2022 påstået frifindelse, subsidiært formil-

delse.



/

- 2 -

Anklagemyndigheden har påstået skærpelse, således at der udmåles en bøde på ikke under

130.000 kr., og at frakendelsen gøres ubetinget.

Supplerende oplysninger

Der er også for landsretten vist videomateriale optaget i forbindelse med kontrolbesøget den

14. januar 2020.   

Forklaringer

Tiltalte og vidnerne politiassistent Vidne 1, embedsdyrlæge Forurettede, em-bedsdyrlæge

Vidne 2 og dyrlæge Vidne 3 har for landsret-ten i det væsentlige forklaret som i 1. instans.   

Tiltalte har vedrørende forholdet omfattet af dommen af 25. januar 2022 supplerende for-

klaret, at der var nogle uenigheder i forhold til Fødevarestyrelsens kontrol, og han bad om

dokumentation i forhold til vejledningen. Forurettede havde modtaget en mail fra ham

vedrørende medicindokumentation, som hun ikke havde videresendt. Det foregår altid stil-le

og roligt, når der er kontrol hos ham. Han har klaget over kontrollerne, og han har i vidt

omfang fået medhold. Han har fortalt politiassistent Vidne 1, at han havde sagt til

Fødevarestyrelsen, at han ønskede en anden end Forurettede til at udføre kontrollerne. Han

har ikke talt nedladende til Forurettede eller omtalt hende som kællingen. Han har sagt til

betjentene, som var med på kontrolbesøget, at han ikke bryder sig om Forurettede. Han kan

ikke mindes, at han skulle have omtalt hende med skældsord. Han kan ikke få at vide af

politiet, hvorfor de er med til kontrollerne. Politiet har sagt, at de er med, fordi

Fødevarestyrelsen har bedt om det. Politiassistent Vidne 1 har ringet utallige gan-ge for at få

ham til afhøring. Dagen efter kontrolbesøget ringede han til Vidne 1. Det var en rolig og kort

samtale, hvor de talte om dagen før. Han kunne ikke være med til kontrollen, da han skulle

modtage grise den dag. Han sagde under telefonsamtalen til Vidne 1, at Forurettede ikke

forholdt sig til vejledningen. Han mindes ikke, at de i øvrigt talte om Forurettede. Under

telefonsamtalen den 15. januar 2021 var han ved at læsse grise. Han husker det som en kort

samtale på 2 minutter, hvor han bad Vidne 1 om at ringe på et andet tidspunkt. Han har ikke

sagt noget om at skyde Forurettede eller om en vådeskudsulykke. Han har måske sagt noget

om grise, som skulle



/

- 3 -

skydes. Han tænker, at der er tale om et lommeopkald, hvor Vidne 1 overhørte, hvad han

sagde til grisene og vognmanden, mens han jog grisene ud. Han har ikke sagt noget om en

vådeskudsulykke. Første gang han talte med Vidne 1, sagde han, at der er jagt på hans

ejendom. Foreholdt sin forklaring som gengivet byrettens dom side 2, første nye afsnit, har

han forklaret, at han troede, at han blev afhørt om et andet telefonop-kald. Han tror, at han må

have lagt telefonen i lommen uden at lægge på.

Han har forsøgt at tale med Fødevarestyrelsen, herunder direktøren, men der er ikke nogen,

som vil tale med ham. Når han ringer, får han at vide, at han skal tale med de dyrlæger, som

udfører kontrollen. Han har ved tidligere kontroller følt, at der var den fornødne dia-log. Det

er frustrerende for ham, at der ikke er dialog.

Vedrørende forholdene omfattet af dommen af 17. februar 2022 har tiltalte forklaret, at han

stadig har grise. Han havde på det tidspunkt to ansatte. Person 1 tog sig af staldopgaver, og

den anden ansatte havde foderopgaver. Han selv var i stalden stort set hver dag. Alle grise

blev kontrolleret hver dag. Hvis en gris fejlede noget, blev den behandlet efter dyrlægens

forskrifter. Det er lovpligtigt at have en aftale med en dyrlæge. Han har siden i sommer haft

en anden dyrlæge end Vidne 3, idet Vidne 3's klinik fremover kun skal beskæftige sig med

kvæg. Han har nu en aftale med DanVet. I en besætning som hans skal dyrlægen komme 12-

13 gange årligt. Vidne 3 ringede normalt dagen inden for at aftale, at han kom på besøg. Når

han var der, foretog de en besætningsgennemgang. Der blev lavet besøgsrapporter og

kvartalsrapporter i forbindelse med besøgene. De skal selv give grisene medicin, og hans

medarbejdere har et medicinhåndteringskursus.   

Han tror, at han var på gården omkring middagstid på dagen for kontrolbesøget, som sagen

drejer sig om. Han var der kun ganske kort, da der kl. 12 kom en vogn med nye grise.   

Brok er noget, de dagligt tager stilling til. De afliver cirka 350 grise med brok om året, og det

er en daglig procedure at håndtere dem. Brok kan ikke behandles. Brok kan udvikle sig fra

dag til dag.   

Besætningsdiagnoser stilles af besætningsdyrlægen i forbindelse med besøgene. Det er de

diagnoser, de må behandle for, og det er foreskrevet, hvornår og hvordan de skal behand-les.

Alle de dyr, som anmeldelsen vedrører, var i behandling, hvilket kan ses i et elektro-nisk

system. Fødevarestyrelsen har sagt, at de ikke kan læse den slags filer, og han har til-



/

- 4 -

budt at udskrive oplysningerne til dem. Han forstod den besked, han fik fra Fødevaresty-

relsen efter, at han havde aflivet grisene sådan, at der ikke ville ske mere. Han havde ikke

forventet en politianmeldelse. Om kontrolrapporten af 14. januar 2020, ekstrakten side 79, har

han forklaret, at han fik rapporten læst højt. Han havde indtryk af, at han ikke ville bli-ve

politianmeldt. Han regnede med, at påbuddet var det eneste, som ville ske.

Han er ikke enig i, at sygestierne var tilsølede. Han er enig i, at der var fugtigt, og at grise-ne

havde skidt på de faste arealer, men efter vejledningen var arealet ikke tilsølet. Ved det første

kontrolbesøg havde de gummimåtter i alle sygestier. Han fik af Forurettede at vide, at der

skulle være et tykt lag strøelse. Ved de efterfølgende besøg blev strøelsen be-skrevet som våd

og fugtig, men det er svært at undgå, da der efter loven skal være over-brusning af stierne. De

var nødt til at skrabe strøelsen ud hver dag, og de kunne ikke bruge 20 cm strøelse hver dag.

Han mener, at den ansatte er blevet forstyrret i arbejdet med at gøre stierne rene og strø af

kontrolbesøget, og at det er derfor, at der ikke var strøelse i stierne. Kontrollen tog flere timer,

hvor grisene gik uden strøelse.

Han har ikke set, at man forsøgte at skubbe brokket tilbage. Ved halebid skal man finde ud af,

hvad problemet er. Man skal også vurdere, om det er bedst at tage grisen ud af stien og flytte

den til en sygesti eller at lade den blive i stien. Ved de grise, som sagen omhandler, var det

vurderet, at der ikke var sket nye bid.   

Politiassistent Vidne 1 har vedrørende forholdet omfattet af dommen af 25. januar 2022

supplerende forklaret, at han er i Nordjyllands Politis dyrevelfærdssektion på politi-stationen i

By 2. Han er faglig koordinator og har beskæftiget sig med området i 10-12 år. Afdelingen i

By 2 blev oprettet i 2019, og han har været der siden. Han har haft kontakt med tiltalte i den

forbindelse. Han har været på to besøg hos tiltalte og var efterfølgende sagsbehandler på

sagerne. Han har ud over de to besøg haft telefonisk kontakt med tiltalte. Det telefonopkald,

sagen drejer sig om, var med henblik på, at tiltalte kunne gennemgå sagsakter. Der var tale

om en enetale fra tiltalte om, hvad han var utilfreds med. Han valgte at lade tiltalte få luft.

Han er ikke i tvivl om, at der blev talt om en vådeskudsulykke, og at ”hun ” ville blive skudt.

Tiltalte talte om ”den kælling ”, og sådan har tiltalte også omtalt Forurettede på de to besøg,

hvor vidnet har været med på ejendommen. Han var ikke i tvivl om, at det var Forurettede,

der blev henvist til. Da tiltalte fremkom med truslerne, spurgte han tiltalte, om han måtte

citere ham for dem. Tiltalte svarede hertil, at det ikke var ham, som ville komme til at skyde.

Tiltalte sagde, at hun ikke skulle vise sig derude. Han



/

- 5 -

tror ikke, at han sagde til tiltalte, at han ville gå videre med forholdet. Selvom han har væ-ret

ved politiet i mange år, blev han paf over tiltaltes udtalelser. Han har skrevet mailen til

anklageren, mens telefonsamtalen var frisk i hans erindring. Han så det som sin pligt at gøre

noget i anledning af tiltaltes udtalelser, og derfor kontaktede han en jurist. Han tog på

opfordring fra anklageren kontakt til Fødevarestyrelsen for at orientere om udtalelserne. Han

orienterede en afdelingsleder ved Fødevarestyrelsen, og efter samråd med hende ori-enterede

han selv Forurettede. Han rettede i sommer telefonisk henvendelse til tiltalte i anden

anledning, og i den forbindelse sagde tiltalte, at han ville komme til at mærke, at han havde

løjet i byretten, og at telefonsamtalen aldrig havde fundet sted. Udtalelserne frem-kom under

en telefonsamtale mellem ham og tiltalte. Der var ikke tale om en form for lommeopkald. Det

er rigtigt, at han efterfølgende fik at vide af tiltalte, at når man afliver grise på ejendommen,

giver man grisene navne på embedsdyrlæger, og at det nok var det, han mente. Tiltalte bruger

ikke altid skældsord, men samtalerne kan eskalere. Så snart der kommer ukvemsord, bryder

vidnet ind og siger, at det vil han ikke høre på. Han fik ikke opfattelsen af, at udtalelserne var

nogle, han skulle viderebringe til Forurettede.

Embedsdyrlæge Forurettede har vedrørende forholdet omfattet af dommen af 25. janu-ar

2022 supplerende forklaret, at hun kender tiltalte gennem sin ansættelse ved Fødevare-

styrelsen. Grunden til de opfølgende kontroller hos tiltalte var, at der blev konstateret dy-

reværnsmæssige overtrædelser, som blev politianmeldt, og at der skulle følges op på de

forhold. De har normalt ikke politiet med på deres kontrolbesøg. Det første besøg forløb

egentlig ok, men da hun efterfølgende skulle følge op, havde hun en kollega med, og under

det besøg blev tiltalte opfarende, ubehagelig og vred. Hun drøftede derfor efterfølgende med

ledelsen og juristerne, at de skulle have politiet med fremadrettet.  Det var både for at sikre

adgang til tiltaltes besætning og ro og orden under besøget. Hun har været utryg i forbindelse

med besøgene, da hun ikke vidste, hvilket humør tiltalte var i. Tiltalte omtalte hende som

kællingen over for politiet og hendes kollega. Hun hørte om truslen ved, at hun blev ringet op

af sin chef, som fortalte, at de var blevet orienteret om, at tiltalte havde truet med at skyde

hende, hvis hun mødte op på hans ejendom, og at han havde aftalt med en nabo, at de ville få

det til at se ud som en vådeskudsulykke. Hun har også talt med politias-sistent Vidne 1 om

truslen. Han fortalte det samme, som hun havde fået at vide af sin chef. Hun blev bange, da

hun hørte om truslen. Hun syntes, at det var ubehageligt og chokerende, herunder at tiltalte

havde udtalt det over for politiet, da det virkede utilregne-ligt.



/

- 6 -

Embedsdyrlæge Vidne 2 har vedrørende forholdene omfattet af dommen af 17. februar 2022

supplerende forklaret, at der er nogle fejl i gengivelsen af hendes forkla-ring i byrettens dom.

I dommen, side 11, 1. afsnit i hendes forklaring, skal sætningen: ”Det kan forekomme, at

tarme falder ned i brokket, hvilket er meget smertefuldt.” rettelig være: ”Det kan forekomme,

at tarmene falder ud af brokket, hvilket vil bevirke, at grisen dør under store smerter ”. I andet

afsnit skal sætningen: ”Underlaget afhænger af hvilke type grise der var tale om ” ændres til:

”Underlaget afhænger af, om en gris er syg eller ej ”, da en syg gris skal have et blødt

underlag, uanset hvilken gris der er tale om. I 3. linje på side 14, hvor det fremgår: ”Det er

vidnets vurdering, at skaden ikke var blevet opdaget under kontrol.” skal sætningen ændres

til: ”Det er vidnets vurdering at skaden ikke var blevet opdaget ved ejerens gennemgang af

besætningen.” I tredje afsnit samme side skal sætnin-gen ”Grisen kunne kun lige akkurat røre

ved gulvet ” ændres til: ”Grisen havde så mange smerter, at den prøvede at undgå at røre

gulvet.” På side 16 skal 3. sidste linje ”Kontrol-rapporten vedrørte alene de ni grise der skulle

aflives ” ændres til: ”Kontrolrapporten ved-rørte alle de syge dyr og omtalte de manglende

forhold ved sygestiernes indretning. ”

Hun blev uddannet dyrlæge i 1990. Hun har været ansat i Fødevarestyrelsen siden 2011. Indtil

maj 2022 var hun ved Fødevarestyrelsens veterinære rejsehold. Fra maj 2022 har hun haft en

anden stilling i Fødevarestyrelsen. Det veterinære rejsehold bistår med større og mere

komplicerede dyreværnssager. Som udgangspunkt er de ikke to dyrlæger på kontrol-besøg,

men hvis de i forvejen ved, at der er problemer på en besætning, er de to afsted for at kunne

vurdere forholdene. I dette tilfælde havde der desuden været pression i forhold til hendes

kollega Forurettede. Det var første gang, at hun var på gården. Kontrolbesøget i januar var en

følge af tre forudgående kontroller i besætningen. De skulle se, om forhol-dene var rettet. Der

bliver ved med at komme opfølgende kontroller, indtil forholdene er rettet. Det var politiet,

som havde kontakten til tiltalte under kontrolbesøget. Tiltalte var meget imod, at de skulle ind

på besætningen. Hun stod ved siden af politimanden og kunne høre, at tiltalte råbte højt i

telefonen. De startede kontrollen omkring kl. 9. Da tiltalte om-kring kl. 11.30 kom til stede,

var han meget aggressiv over for dem og råbte. Det var navn-lig rettet personligt mod

Forurettede, som han kaldte kælling, ligesom han sagde, at hun ikke kunne være dyrlæge.

Hun lukkede derfor døren ind til staldafsnittet, hvor tiltalte stod sammen med betjentene, så

de kunne arbejde i fred. Det var ikke muligt at have kom-munikation med tiltalte. De søger

altid at komme i dialog med besætningsejeren, men det var ikke muligt. De talte med den

ansatte Person 1, som forsøgte at svare på deres spørgsmål. De gennemgik alle grisene og så

over 3.000 dyr den pågældende dag. De har kun medtaget



/

- 7 -

de allermest oplagte tilfælde i sagen. Alle grise, hvor tilstanden kunne være akut og der-med

f.eks. opstået over natten, har de ikke taget med.   

Brok er en meget hyppig lidelse blandt svin. Den hyppigste form er navlebrok, som disse

grise havde. Det er ikke altid smertefuldt for en gris at have brok, og det er det, som gør det

vanskeligt at have brokgrise. Man skal være omhyggelig med at undersøge grisene og med

opstaldningen af dem. Brokket er udsat for, at der kan komme sår ved at skrabe mod un-

derlaget eller ved, at de andre grise træder på brokket eller bider i det. Man mærker på

brokket for at finde ud af, om det er spændt og ømt, eller om det er blødt og eftergiveligt.   

I en sygesti skal der være god plads, blødt underlag, ekstra varme og let adgang til vand og

foder. Blødt underlag kan være bløde gummimåtter eller et tykt lag halm.   

Når en gris er støttehalt, er den så ømbenet, at den kun lige sætter tåen i. Hvis en gris er

springhalt, vil den slet ikke sætte benet ned. Lemmelidelser kan behandles, hvis de opdages

tidligt nok. Hvis betændelsen har stået på så længe, at der er kommet kroniske forandrin-ger,

nytter det ikke at behandle. Muskelsvind betyder, at muskulaturen svinder ind, da der ikke er

den normale belastning, idet grisen har smerter og dermed ikke brugt benet nor-malt. Det

udvikles over tid. Hale/ørebid kan behandles, hvis man gør det i det akutte stadie. Det gælder

om at finde den gris, som bider, og finde ud af, hvorfor grisen bider. Hvis der er infektion i

bidet, kan man tage grisen fra og give den medicin. De andre grise vil være meget interesseret

i blod og vil opsøge grisen med halebid. Grisen vil så blive bidt endnu mere, og det gør meget

ondt. Ved øresår vil de andre grise tilsvarende være meget interes-seret i såret. Grisen med

øresår var ikke kommet under behandling.

De mærkede på alle broksækkene under kontrollen, men de kan ikke under en kontrol se, om

de kan skubbe indholdet op i broksækkene igen. Hun kan ikke udtale sig om, hvad det

betyder, hvis der er en åben brokkanal. Over tid vil et brok forandre sig og blive større i takt

med, at grisen vokser. Hvis der er en åben brokport med tarmfremfald, vil størrelsen på

brokket ændre sig, men det kan ikke ske hurtigt. Det vil ske over tid.   

Når en støttehalt gris er blevet behandlet det foreskrevne antal dage, må man ikke bare

behandle videre, men skal kontakte sin dyrlæge eller aflive dyret. Hun vurderer umiddel-bart

ikke, at det var der, tiltalte var nået til vedrørende de støttehalte grise, som de så ved

kontrollen, idet grisenes skader var nået til det kroniske stadie. De kunne ikke under besø-



/

- 8 -

get få historikken at vide vedrørende grisene. I kontrolrapporten angav de, at forholdene ville

blive politianmeldt. De fortalte tiltalte, at de var nødt til at politianmelde, da forholde-ne ikke

var blevet bedre. De var tværtimod blevet værre. Forurettede havde ved den sidste kontrol

fundet en bedring, men under denne kontrol var der ikke en bedring, men en forværring.

Dyrlæge Vidne 3 har vedrørende forholdene omfattet af dommen af 17. februar 2022

supplerende forklaret, at når en gris har ledbetændelse, skal den tages ud og anbringes i

sygesti og behandles. Grisen behandles i tre dage. Man vurderer undervejs i

behandlingsforløbet, om grisen bliver dårligere og må aflives. Hvis behandlingen hjælper,

vurderer man efter behandlingsophør, om behandlingen har hjulpet tilstrækkeligt. Tiltalte

kunne ikke selv fortsætte behandlingen efter de tre dage. Hvis behandlingen ikke hjalp, skulle

der enten ske aflivning, eller han skulle kontaktes for at vurdere, om behandlingspe-rioden

skulle forlænges. Der har været behandling af ledbetændelse, som har været håndte-ret

korrekt af tiltalte. Det skete, at behandlingen efter samråd med ham blev fortsat efter de tre

dage. Det var typisk i forbindelse med hans månedsbesøg, at de talte om, om en be-handling

kunne fortsætte. Det er sjældent, at han bliver kaldt ud for at vurdere en enkelt gris, da det er

for dyrt. Grisene aflives, hvis behandlingen ikke virker.

Indholdet i brok er foranderligt. Nogle brok kan forsvinde, hvis grisen får lidt mindre foder i

en periode. Det er typisk ved mindre brok, at det kan ske. Større brok kan også blive stør-re

eller mindre. Hvis der er tarme i broksækken, kan de returneres. Det kan ske hurtigt.

Halebid behandles ikke altid i sygesti. Det vil være en vurdering på baggrund af alvoren af

halebiddet. Ved meget lette halebid kan man måske nå at sætte tiltag i værk, så man ikke

behøver at tage grisen ud af stien. Han mener, at der har været strøet, som der skal være, når

han har været på besætningen. Han er ikke længere dyrlæge for tiltalte. Det skyldes

økonomiske uoverensstemmelser og ikke, at han ikke længere beskæftiger sig med grise.

Landsrettens begrundelse og resultat

Skyldsspørgsmålet

Dommen af 25. januar 2022



/

- 9 -

Af de grunde, som er anført af byretten, tiltrædes det også efter bevisførelsen for landsret-ten,

at tiltalte under telefonsamtalen med politiassistent Vidne 1 udtalte sig som beskrevet i

tiltalen om embedsdyrlæge Forurettede i anledning af hendes arbejde, og at udtalelserne

havde karakter af trusler. Landsretten finder, at tiltalte under de foreliggende omstændigheder

og under hensyn til politiassistent Vidne 1's tjenstlige relation til Forurettede må have indset

det som overvejende sandsynligt, at hans udtalelser ville blive viderebragt til Forurettede.

Landsretten tiltræder derfor, at tiltalte er fundet skyl-dig som sket.

Dommen af 17. februar 2022

Af de grunde, som er anført af byretten, tiltrædes det også efter bevisførelsen for landsret-ten,

at tiltalte er fundet skyldig som sket.

Straf- og frakendelsesspørgsmålet

Det tiltrædes, at straffen for forholdet omfattet af dommen af 25. januar 2022 skal udmåles til

fængsel i 30 dage. Efter karakteren og grovheden af forholdet er der ikke grundlag for at

fravige udgangspunktet om, at overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, straffes med ube-

tinget fængsel.   

Under hensyn til karakteren, omfanget og grovheden af forholdene omfattet af dommen af 17.

februar 2022, og at der er tale om en tillægsstraf til bøden på 60.000 kr. i dom af 23. marts

2021, tiltræder landsretten, at bøden skal fastsættes til 40.000 kr.   

Landsretten fastsætter på den baggrund den samlede straf, der er en tillægsstraf, jf. straffe-

lovens § 89, til dommen af 23. marts 2021, til ubetinget fængsel i 30 dage og en bøde på

40.000 kr. Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 20 dage.

Af de grunde, som er anført af byretten, tiltræder landsretten bestemmelsen om betinget

rettighedsfrakendelse i dommen af 17. februar 2022.   

Med de anførte ændringer stadfæster landsretten byrettens domme.



/

- 10 -

T h i  k e n d e s  f o r  r e t:

Tiltalte, straffes med en samlet straf på fængsel i 30 dage og en bøde på 40.000 kr.   

Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 20 dage.

Bestemmelsen om betinget rettighedsfrakendelse i dommen af 17. februar 2022 stadfæstes.   

Dommenes afgørelser om sagsomkostninger stadfæstes.

Tiltalte skal betale sagernes omkostninger for landsretten.

Henrik Estrup Cecilie Maarbjerg Qvist Mette Hartmann Andresen
(kst.)



/