Sag om samvær og bopæl for forældres 3 fælles børn
Ret: Retten på Bornholm (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

RETTEN PÅ BORNHOLM
DOM

afsagt den 23. marts 2022

Sagen er behandlet for lukkede døre

 

Sag BS-37504/2021-BOR

Mor
(advokat Rikke Solberg Bruun)

mod

Far
(advokat Anne-Marie Juhl Andersen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande

Familieretten har modtaget sagen den 1. oktober 2021.

Der har deltaget en børnesagkyndig under behandlingen af sagen.

Mor fremsatte følgende påstand:

Fællesbørnene Barn 1, Barn 2 og Barn 3 har ret til samvær med Far.

Omfanget af samværet
Løbende samvær



/

2

Ulige uger fra fredag med afhentning i skole til søndag med afleve-
ring hos mor kl. 18. 00.

Påske:
Ulige år fra onsdag før skærtorsdag med afhentning i skole til tirs-
dag efter 2. påskedag med aflevering i skole.

Vinterferie:
Lige år fra fredag før ferien med afhentning i skole til mandag 10
dage senere med aflevering i skole.

Ferien følger skoleferien på det sted, hvor børnene bor.

Sommerferie:
14 dage i skolernes sommerferie. Ferien begynder en fredag og slut-
ter fredag
14 dage senere.

Placering af sommerferie:
Kan forældrene ikke blive enige om sommerferiesamværets place-
ring, bestemmer Far placeringen af sin ferie først i de lige år.
Mor bestemmer placeringen af sin fe-rie først i de ulige år. Den, der
vælger først, skal give den anden forælder skriftlig besked om feriens
placering senest den 1. februar. Hvis fristen ikke bliver overholdt, må
den anden forælder vælge først og skal give skriftlig besked senest
den 1. marts.
Den, der vælger sidst, skal give skriftlig besked senest den 1. maj.

Sommerferiesamværet placeres efter nærmere aftale. Det henstilles,
at forældrene indgår en skriftlig aftale inden den 1. april.

Efterårsferie:
Ulige år fra fredag før ferien med afhentning i skole til mandag 10
dage senere med aflevering i skole.

Jul/nytår:
Ulige år fra den 23. december, kl. 12. 00, til den 27. december, kl. 12.

Lige år fra den 27. december kl. 12.00 til den 2. januar, kl. 12. 00/af-
levering i skolen.

Kristi Himmelfart, Pinse, Store Bededag:



/

3

Falder weekendsamværet i forbindelse med disse helligdage, udvi-
des weekendsamværet til også at omfatte helligdagen - for Kristi
Himmelfartsferiens vedkommende også med fredagen. Samværet
begynder og slutter på samme klokkeslæt som weekendsamværet.

Bortfald af samværet:
Weekendsamvær bortfalder helt, hvis samværet helt eller bare del-
vist ligger i bopælsforælderens ferier med Barn 1, Barn 2 og Barn 3.

Far har påstået frifindelse.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Oplysningerne i sagen

Parterne har fælles forældremyndighed.

Børnesagkyndig og Dommer har holdt samtaler med Barn 3, Barn 2 og Barn 1.

Hovedindholdet af samtalen med Barn 3 fremgår af notat af 9 som følger:

”Barn 3 bliver fulgt ind i lokalet af sine to brødre. Vi hilser på alle tre
børn. Barn 3 ses forsigtig og tilbageholden og holder sig tæt til sine
brødre. De følger hende hen til hendes stol, og vi aftaler at brødrene
venter udenfor i en sofa, imens vi taler med Barn 3. Barn 3 har medbragt
et tøjdyr, som hun holder tæt ind til sig, og en taske med et hæfte hun selv
har lavet, hvori hun har skrevet og tegnet sine følelser. Vi taler indled-
ningsvis om hendes tøjdyr, og aftaler, at vi kikker i hæftet sammen, når vi
er kommet i gang med samtalen.

Barn 3 ses i starten noget genert, nedtonet, tilbageholden og stille. Der ses
en ok kontakt, og hun ser på ut, når vi taler sammen. Hun fremkommer få
gange med et smil, når der bl.a. tales om hendes Fritidsinteresse 1 og
samværet med hendes bedsteforældre, fætre og kusiner, samt når vi taler
om Barn 3's brødre. Barn 3 taler lavt og forsigtigt, men som samtalen
skrider frem, kommer der flere ord på, og hun bliver mere meddelsom,
hvor hun også selv bidrager med oplysninger og fortæller spontant.

Barn 3 orientereres om samtalens formål; at vi ønsker at møde hende og
høre, hvordan hun har det, samt høre hvad hun har at sige ift. samvær med
både mor og far. Barn 3 nikker, og siger at hun giver udtryk for, at



/

4

hun forstår formålet med samtalen. Hun orienteres om at vi efterføl-gende
vil referere samtalen i retten for begge hendes forældre, men at hun har
mulighed for at sige til os, hvis der er noget, hun ikke ønsker at
forældrene skal høre.

Barn 3 svarer på spørgsmål om skolen, veninder, fritidsinteresser, hjem-
met, hverdagen, og ferier. Der stilles spørgsmål om hendes relation til
forældre, søskende og bedsteforældre. Barn 3 synes at sagtens at kunne
svare på spørgsmål og Barn 3 fortæller indimellem frit. Til nogle spørgs-
mål svarer Barn 3 ”det ved hun ikke” , og trækker skulderne op.

Adspurgt fortæller Barn 3, at hun kan lide sin skole, hvor hun følger med i
timerne, men at de ikke får lektier for. Lærerne er søde, og Barn 3 har
veninder, hun altid kan lege med i skolen.

Hun fortæller om Fritidsinteresse 1 - hvorledes hun kan lide at være på
Sports- og fritidsinstitution, hvor hun Personfølsom oplysning om
fritidsinteresse.

Ift. samvær fortæller Barn 3, at hun helst vil være hos mor hele tiden. Hun
fortæller at det er bedst hjemme hos mor, hvor hun hygger sig med mor,
og de ser film sammen, og laver kreative ting sammen, tegner mv. Barn 3
og mor laver ofte pigehygge sammen. På forespørgsel om hvorfor hun vil
være hos mor hele tiden, fortæller Barn 3, at det er fordi hun savner sin
mor, når hun er hos sin far. Men at hun ikke savner far når hun er hos sin
mor.
Om hverdagen hos mor fortæller Barn 3, at når brødrene er hjemme, så
spiller de indimellem spil sammen, de spiser mad sammen, mor laver god
mad. Barn 3 leger indimellem med især Barn 2, men at det ikke er altid at
drengene gider at lege med hende. Barn 3 fortæller at hun rigtig godt kan
lide sine brødre. På forespørgsel fortæller Barn 3 at hun ikke har ve-
ninder på besøg hjemme hos mor.

På forespørgsel om samvær med far, ved Barn 3 ikke rigtig hvor meget,
og hvornår hun synes der skal være samvær med far. Hun vil helst selv
bestemme, og det fortæller Barn 3, at moderen også synes hun skal have
lov til.
Barn 3 er bekendt med, at far også gerne vil have, at Barn 3 er hjemme
hos ham. Der spørges ind til hvad der foregår, når hun er på samvær hos
far, hvortil hun ikke umiddelbart kan fortælle noget. Hun fortæller efter
nærmere overvejelse, at det er ok hos far, og at fars kone er sød. Når der
spørges ind til fars kones datter, fortæller Barn 3 at de to hygger sig, og
leger meget sammen. Udendørs hopper de på trampolin, og de besøger
veninder sammen. Barn 3 har indimellem også veninder på besøg



/

5

hjemme hos far. Ift. hendes to brødre synes Barn 3 de leger for lidt sam-
men med hende, drengene vil helst selv spille spil sammen, hjemme hos
far. Barn 3 fortæller at de alle spiser sammen og at far og hans kone begge
laver mad. Det er ikke så ofte at Fars kones søn er sammen med dem, og
når han er hjemme, er han ofte på sit værelse.
Ift. om Barn 3 nogle gange laver noget sammen med far, fortæller Barn 3,
at hun er alene med far når han henter hende og bringer hende, når de er
ude og købe ind, og når far er sammen med hende på Sports- og
fritidsinstitution. Far kører hende altid til Fritidsinteresse 1, og så taler de
sammen. Barn 3 fortæller, at hun altid er hos far, når hendes to brødre
også er der, men om mandagen er Barn 2 ofte hos mor og sove, fordi han
spiller Fritidsinteresse 2. På forespørgsel om hun synes det er ok at Barn 2
ikke er hos far en aften, siger Barn 3 at det er helt fint.

Om ferier fortæller Barn 3 at de har besøgt bedsteforældre, hos farmor og
farfar var der også kusiner og det var sjovt. Barn 3 fortæller at farmor og
farfar kommer på besøg hos far på Bornholm, og det er hyggeligt. Barn 3
fortæller, at det er planen, at mormor og morfar snart skal flytte til
Bornholm og bo, og vi taler om, at det bliver hyggeligt, at de kommer til
at bo tættere på.

Barn 3 viser os det hæfte, hun selv har skrevet og tegnet. Hun bladrer selv.
og fortæller om det der er på tegningerne, og ut spørger yderligere ind til
det hun fortæller. Hun fortæller at det handler om hendes følel-ser, hvor
hun er ked af det, har ondt i maven og snakker om at dø. Vi taler om at det
ikke er rart at have det sådan, og at det er godt, hun for-tæller det til de
voksne (især mor og far, men også lærerne hvis hun op-lever de følelser i
skolen), så de voksne kan hjælpe hende. Der spørges ind til om hun også
har nogle gode følelser indimellem, hvortil hun si-ger at hun mest har
dårlige følelser. Vi bekræfter hende i at det må være svært at have det
sådan.

Til slut spørges Barn 3 om der er mere hun vil fortælle os, noget hun sy-
nes vi ikke har spurgt hende om, hvortil hun siger nej. Der synes ifølge
Barn 3 ikke at være noget fra samtalen, som forældrene ikke må høre.
Hun roses for at komme og have delt sine tanker og følelser med os, og
hun spørges om det har været ok at deltage i samtalen, hvortil hun nik-ker.

Barn 3 vurderes sårbar og være belastet med følelsesmæssige udfordrin-
ger, som der givetvis skal tages hånd om. (Barn 3 er ved at blive under-
søgt i børneforvaltningen, men undersøgelsen foreligger endnu ikke).
Barn 3 ses at indgå i samtalen, og hun ses at live op og blive mere tryg og
meddelsom, som samtalen skrider frem.



/

6

Hendes hverdag med de aktiviteter der indgår i skolen, fritiden, med
veninder, søskende henholdsvis hos både mor og far synes at være gan-
ske fornuftige, hvor både mor og far er deltagende og aktive. Barn 3 vir-
ker ikke glad og sprudlende, men synes dog at hygge sig med de for-
skellige aktiviteter der foregår både hos mor og far. Hun er glad for sine to
søskende, som hun dog ønsker vil lege mere sammen med hende. Hun
giver tydeligt udtryk for helst at være hos mor hele tiden, fordi hun savner
mor, når hun er hos far. Endvidere ønsker Barn 3 selv vil be-stemme
hvornår, og hvor meget hun skal se sin far, hvilket ifølge Barn 3, mor er
enig i. Barn 3 opleves umiddelbart som en pige der gerne vil styre og
bestemme. Hun ses også at falde til ro og blive tryg igennem samta-len,
som er en ganske struktureret og voksenstyret samtale.”

Hovedindholdet af samtalen med Barn 2 fremgår af notat af 9 som følger:

”Barn 2 fremtræder kvik, frisk og glad. Han er venlig, men oplyser også,
at han ikke er specielt interesseret i at skulle til samtale. Synes det er lidt
irriterende, og vil hellere bruge tiden på noget andet. Han svarer hur-tigt
på spørgsmål, og fortæller selv frit, og bringer selv emner på banen.

Barn 2 orientereres om samtalens formål; Barn 2 er helt klar over formålet
med samtalen. Han orienteres om, at vi efterfølgende vil referere samta-
len i retten for begge forældre, men at han har mulighed for at sige til os,
hvis der er noget, han ikke ønsker at forældrene skal høre.

Barn 2 svarer på spørgsmål om skolen, venner, fritidsinteresser, hjemmet,
hverdagen, og ferier. Der stilles spørgsmål om hans relation til foræl-dre,
søskende.

Han fortæller, at skolen er lidt kedelig, men han laver sine ting og føl-ger
med. Han er glad for sport og bevægelse og så er han meget optaget af
sine kammerater, som han har mange af, og som han bruger meget tid
sammen med.
I fritiden dyrker han både Fritidsinteresse 3 3 gange om ugen, og
Fritidsinteresse 2 to gange om ugen. Han har spillet Fritidsinteresse 2
længe, men i øjeblikket er han mest glad for Fritidsinteresse 3, hvor han
indimellem også spille turne-ring mod de andre Klubber på Bornholm.
Tidligere har Barn 2 også gået til Fritidsinteresse 1, men han synes det
blev for meget, fordi han også ville have tid til at være sammen med
vennerne.
Barn 2 og hans venner er primært sammen efter skole, og før han skal til
sport. Barn 2 hænger ud med vennerne rundt omkring i By 1, og nogle
gange er de hjemme hos hinanden. Men det er sjældent de er hjemme hos
Barn 2.



/

7

Barn 2 fortæller at det er hyggeligt hjemme hos mor. Hun laver god mad
og Barn 2 har også en ugentlig maddag, hvor han står for madlavningen.
Hjemme hos mor har de faste opgaver, han støvsuger også. I weeken-den
ser de film og hygger sig. Barn 2 hygger sig også sammen med begge sine
søskende, hvor han og Barn 1 spiller computer, og Barn 2 siger at han
indimellem også er sammen med Barn 3. Han er glad for sine søskende.
Det er nemt at være hjemme hos mor da skole og venner er tæt på.

Ift. samvær med far synes Barn 2, det er hyggeligt at være hos far, hvor de
alle spiser sammen, og der falder ro på, og de taler sammen - dette selv
om de er 5 børn og to voksne. Barn 2 synes at fars kone og hendes børn er
flinke. Den ældste dreng, er ofte ikke hjemme, og det er begræn-set, hvor
meget Barn 2 har med ham at gøre. Barn 2 hygger sig og spiller spil med
Barn 1, og han hygger sig indimellem også med Barn 3, men hun leger
mest med den jævnaldrende pige, og pigerne deler samme væ-relse.
Det er både far og hans kone der laver mad, god mad, og børnene hjæl-per
naturligt til, selv om de ikke har faste opgaver i hjemmet hos far. Barn 2
synes, at samværet hos far kolliderer med al den sport, han går til. Han
synes det er nemmere bare at tage hjem til mor og spise og sove. Det er så
kort tid han er hos far. Forespurgt fortæller Barn 2, at far altid gerne vil
hente og bringe, men indimellem er det irriterende, at han ikke bare selv
kan gå hjem. Der spørges ind til anden transport med bus eller cykel, hvor
Barn 2 ikke synes at overveje disse alternativer. Han for-tæller, at det er
sjældent at han tager bussen, men at det kan lade sig gøre. Han fortæller,
at afstandene i By 1 er så korte at han bare går, han bruger slet ikke cykel.
Barn 2 oplyser at han ofte sover hos mor om mandagen, fordi han kom-
mer sent fra Fritidsinteresse 2, men at far altid prøver at lokke han hjem
til sig, og tilbyder at hente ham, når Barn 2 ringer til far. Barn 2 overvejer,
om det ville være lettere at være mere hos mor, så han ikke altid først
skulle aftale med far, hvor han var. Barn 2 synes. at far kan være svær at
tale med. Han forstår ikke, hvorfor ikke bare han kan sove hos mor, når
det er lettest.
Barn 2 siger ikke noget om, hvor lidt og hvor meget samværsordningen
skal være, ej heller på forespørgsel. Han er optaget af at få sin frihed, og
at hverdagen bliver lettere og være tættere på vennerne. Dette selv om far
gerne henter i bil, men Barn 2 synes det er irriterende, at skulle hentes på
et bestemt tidspunkt, fx når både han og Barn 1 begge skal hentes. Barn 2
oplyser, at han ikke er sammen med sine venner om aftenen efter sport.
Men ser dem blot om eftermiddagen.

Til slut spørges Barn 2 om der er mere han vil fortælle os, noget han sy-
nes vi mangler at spørge om. Hvortil Barn 2 siger, at han synes det er un-



/

8

derligt at skulle bo med nogen han ikke selv har valgt, og henviser til fars
kone og børn. Han gentager, som han tidligere har fortalt, at de er flinke
og de hygger sig, men han har mere lyst til kun at være sammen med far
og sine søskende alene. Der synes ifølge Barn 2 ikke at være no-get fra
samtalen, som forældrene ikke må høre.

Barn 2 vurderes at være en meget frisk og aktiv dreng, der naturligt er
optaget af sine venskaber. Han udtrykker at være glad for sin familie og
det fungerer godt i hjemmet hos mor hvor alt er lettere når han er tæt på
venner, skole og sport. Han er også glad for at være hjemme hos far, men
synes det er besværligt pga afstanden hjem fra sport og langt fra sine
venner. Han ønsker at hverdagen skal være lettere, og han har mere frihed
og ikke først skal drøfte det med far. Barn 2 giver også ud-tryk for at han
har lyst til at være mere sammen alene med far og hans søskende.”

Hovedindholdet af samtalen med Barn 1 fremgår af notat af 9 som følger:

”Barn 1 ses smilende, lidt stille, venlig og imødekommende. Han svarer
på spørgsmål, og indgår let i dialog. Han ses tænke sig godt om, inden han
svarer.

Barn 1 orientereres om samtalens formål; hvilket han angiver at være helt
klar over. Han orienteres om at vi efterfølgende vil referere samtalen i
retten for begge hans forældre, men at han har mulighed for at sige til os,
hvis der er noget, han ikke ønsker at forældrene skal høre.

Barn 1 svarer på spørgsmål om skolen, venner, fritidsinteresser, hjemmet
og hverdagen. Barn 1 fortæller, at han har en god hverdag. Han sover
godt, spiser altid morgenmad og så afsted i skole. Han synes ikke det er
svært at komme op og i gang om morgenen.
Barn 1 synes det går ok i skolen, han laver ikke altid alt han skal, men nok
til at han følger med, og klarer sig godt. Han har kammerater i sko-len,
oplyser at nogle er bedre end andre, men kan omgås alle. Hans bedste ven
er flyttet væk fra Bornholm, hvilket han synes er ærgerligt, men de holder
hyppigt kontakt, og besøger hinanden.

I fritiden spiller Barn 1 Fritidsinteresse 3 flere gange om ugen, det går han
op i, og han synes det er hyggeligt, og han har også venner der. Ellers
hyg-ger han sig med venner i fritiden, hvor de spiller computer og
Playsta-tion.

Barn 1 er glad for sin mor, og synes det er både hyggeligt og nemt, når
han er hos mor, fordi han kan gå til alt, og vennerne bor tæt på. Det er



/

9

sjældent at Barn 1 har venner på besøg hjemme hos mor. Hjemme hos
mor hygger familien sig når de er sammen. De spiser sammen, ser film og
kan spille spil sammen. Han spiller især med sin lillebror Barn 2. Han
fortæller at han ikke leger så meget med Barn 3, det er mere Barn 2, der er
sammen med Barn 3.

Hjemme hos far oplever Barn 1, at det er ok at være. De er mange der-
hjemme, når alle er samlet. De hygger sig og spiser sammen. Barn 1 for-
tæller, at faderens kones søn går i skole i By 2, og at han ikke er så meget
derhjemme. Han er ældre end Barn 1. Barn 3 leger meget sammen med
fars kones datter, som er jævnaldrende med Barn 3. Barn 1 fortæller, at
når han er hos far, går han tur, og taler i telefon med sin kammerat, der er
flyttet. Han er også sammen med Barn 2, hvor de spiller på compu-ter. Få
gange har han haft en kammerat på besøg, men det er sjældent. Barn 1 har
en periode været optaget af Fritidsinteresse 4, og Personfølsom oplysning
om fritidsinteresse. Det er en interesse han deler med far, der arbejder som
Stilling 1. Barn 1 har fået job hos far, hvor han en gang om ugen
Personfølsom oplysning om fritidsinteresse. Barn 1 fortæller, at han ikke
er lige så interesseret i Fritidsinteresse 4, som han var tidligere.
Barn 1 fortæller, at der ikke er så meget at lave hos far. Primært fordi hans
venner bor længere væk. Barn 1 cykler ikke selv rundt. Men han ser
vennerne efter skoletid og til Fritidsinteresse 3. Far henter og bringer
dren-gene til og fra By 1, hvor de går i skole og til Fritidsinteresse 3.
Ligesom far også er med, når de spiller Fritidsinteresse 3 i nogle
weekender. Indimel-lem vil Barn 1 gerne være mere sammen med
vennerne, og så er det let-tere, når han er hos sin mor, fordi hun bor tæt på
skolen.
Barn 1 oplever, det kan være svært at tale med far om at blive og over-
natte hos mor en ekstra nat, for far er hurtig til at spørge om han ikke bare
skal komme og hente ham. Han føler indimellem at han kan få ondt i
maven, når han skal tale med far. Barn 1 oplyser at det dog er ble-vet
meget bedre nu, men Barn 1 oplevede det var rigtig svært for 2 år si-den.
Men Barn 1 ville ønske at far stadig var mere fleksibel.
I forhold til samværsordningen synes Barn 1 egentlig at en 7/7 ordning er
ok, hvis bare far var mere åben for, at Barn 1 selv kunne bestemme når
han indimellem ville være i By 1 hos mor.
Barn 1 oplever, at der er nemmere hos mor, som synes, at børnene selv
skal bestemme, hvor de vil være.
Vi taler om, at Barn 1 jo er ved at være stor, og selvfølgelig selv skal være
med til at bestemme, og at det er godt, at han indgår i dialog med sin far.
Der spørges om han synes det er svært, hvis han får et nej fra sin far,
hvilket han siger det er, samtidig siger Barn 1 også, at han er indstil-let på
at han selvfølgelig ikke altid kan få sin vilje.



/

10

Vi taler om hvad Barn 1 skal efter 9. klasse, hvor han fortæller om mulig-
heden for at skulle til By 2 i 10. klasse og i gymnasiet. Måske vil han på
det tidspunkt, synes det var lettere at bo hos sin far mere. Barn 1 tæn-ker
på fremtiden, at han vil have frihed, Barn 1 har ikke nogen ide om, hvad
han skal lave senere i livet mht. rejser, arbejde eller uddannelse.

Til slut spørges Barn 1 om der er mere han vil fortælle os, noget han sy-
nes vi ikke har spurgt ham om, hvortil han siger nej. Der synes ifølge
Barn 1 ikke at være noget fra samtalen, som forældrene ikke må høre.
Barn 1 vurderes at være en velfungerende alderssvarende dreng, der ud-
vikler sig og er glad for sin hverdag. Han er optaget at sine venner og er
optaget af at have frihed til at gøre hvad han vil. Han synes at være en
fornuftig dreng og en dreng med omtanke. Han synes også at være på-
virket af at det kan være svært når han møder modstand fra faderens side.
Hvor Barn 1 synes det er lettere at være hos mor, både ift. afstand til skole
og venner, og fordi mor lader ham selv bestemme, om han vil være det
ene eller andet sted.

Barn 1 virkede tilpas under samtalen, og han svarede på spørgsmål, og
fortalte selv frit og gav tydelig udtryk for, hvad han oplevede svært, og
hvad han havde lyst til ift. samværsordningen.”

Familieretten har ved kendelse afvist en anmodning fra sagsøgeren om at gen-
optage hovedforhandlingen med henblik på at afholde yderligere samtaler med
børnene.

Forklaringer

Mor og Far har afgivet forkla-ring.

Mor har forklaret, at hun er Uddannet. Hun har senest været ansat i en
fleksjobordning, men er sygemeldt på grund af stress. Hun bor i By 1 tæt på
børnenes skole. Alle børnene går til Fritidsinteresse 3. Derudover går Barn 2 til
Fritidsinteresse 2 og Barn 3 går til Fritidsinteresse 1. Parterne har kendt hinanden i
18 år. Under samlivet var sagsøgeren børnenes primære omsorgs-person, mens
sagsøgte, der drev selvstændig erhvervsvirksomhed, arbejdede meget. Parterne var
under samlivet ikke helt enige om opdragelsen, idet sagsøgte havde en mere hård
opdragelsesform end sagsøgeren. Da de brød for-holdet, aftalte de en ordning,
hvor børnene skulle være mest hos sagsøgeren. Ordningen fungerede og børnene
trivedes i den ordning. På et tidspunkt blev sagsøgeren indlagt på psykiatrisk
afdeling som følge af en belastningsreaktion primært på grund af forhold under
skilsmissen. Hun var indlagt over en peri-ode på 3 måneder, hvor børnene var hos
sagsøgte. Allerede under indlæggelsen



/

11

begyndte sagsøgte at tale om, at han ønskede en 7/7-ordning etableret. Da hun blev
udskrevet, fortsatte de med en 10/4-ordning, men i sommeren 2016 blev der i
Statsforvaltningen truffet afgørelse om en 7/7-ordning. Hun mener, at bør-nene
aldrig har trivedes rigtigt i 7/7-ordningen, og børnene har hele tiden givet udtryk
for, at de vil være mere hos hende end hos sagsøgte. Hun ønsker nu en 12/2-
ordning, fordi hun kan se, at Barn 3 har fået det meget dårligere det sidste år.
Derudover gælder det for alle tre børn, at sagsøgte i praksis ikke giver plads til den
fleksibilitet i samværet, som børnene efterspørger. Børnene giver udtryk for, at de
ikke bryder sig om sagsøgtes reaktion, hvis de f.eks. ønsker at være i By 1 under
samværet med sagsøgte. Hvis der etableres en 12/2-ordning, må Barn 1 være lige
så meget hos sagsøgte, som han har lyst til. Hun er bekendt med, at sagsøgte ved
flere lejligheder har taget hårdt fat i Barn 1 og ved en lejlig-hed tillige har taget
hårdt fat i Barn 2. Barn 3 har over en længere periode fortalt, at hun har en
underlig følelse, der siger at hun skal dø. Når Barn 3 er hos hende, fastholder Barn
3, at hun ikke vil hjem til sagsøgte igen. Barn 3 er bange for at blive tvunget væk
fra sagsøgeren og klæber sig derfor til hende. Når Barn 3 kontakter hende under
samvær hos sagsøgte, gør hun det i smug. Sagsøgeren vurderer, at Barn 3's
uhensigtsmæssige adfærd i relation til hende skyldes, at Barn 3 hele tiden savner
hende. Hun mener, at Barn 3 har brug for professionel hjælp. Barn 3 lider af angst.
Hun har taget skridt til, at Barn 3 kan få hjælp, herunder at Barn 3 kan komme
med i en børnegruppe for børn, der har det svært, mens den børnefag-lige
undersøgelse udarbejdes. Hun har ikke drøftet Barn 3 deltage i børnegrup-pen med
sagsøgte. Hun mener ikke, at hendes tidligere psykiske problemer har påvirket
hendes forældreevner, og hun anser ikke, at hun er psykisk syg. Barn 3 går til
Fritidsinteresse 1, hvilket hun profiterer meget af. Sagsøgeren og Barn 3 har talt
om, at Barn 3 skal have Personfølsom oplysning om fritidsinteresse, når Barn 3 er
klar til det, og når der Personfølsom oplysning om fritidsinteresse. Hun har ikke
drøftet dette med sagsøgte. Barn 1 går i 9. klasse, spiller Fritidsinteresse 3 og har
et fritidsarbejde hos sagsøgte. Barn 2 går i 7. klasse og spiller både Fritidsinteresse
3 og Fritidsinteresse 2 og er i det hele meget aktiv. Hvis der etableres en 12/2-
ordning, vil det være en lettelse for drengene ikke at skulle føle skyld og skam
over at vælge, hvad de selv helst vil under samværene. Påhørt diktatet oplyste
sagsøgeren, at hun for så vidt alle tre børn er indforstået med, at de kan vælge,
hvor de vil være, hvis der etableres en 12/2-ordning.

Far har forklaret, at han er 43 år gammel og bor i By 3 by i en villa på 250 m2.
Han bor sammen med sine tre børn og sin ægtefælle og æg-tefællens to særbørn.
Ægtefællens datter er jævnaldrende med Barn 3. Børnene har et kærligt og tæt
forhold til hans ægtefælle, og navnlig Barn 3 har et særligt nært forhold til
ægtefællens datter. Han er uddannet Stilling 2, men arbejder som Stilling 1. Han
kan selv vælge sine arbejdstider og planlægger i vidt omfang sine arbejdstider
efter, hvornår han har børnene. Han bakker op om og understøtter børnene i deres
fritidsaktiviteter. Han har ikke drøftet spørgsmålet om Personfølsom oplysning om
fritidsinteresse til Barn 3 med sagsøgeren, men han vil bakke op om det, fordi han
også mener, at Barn 3 profiterer af Fritidsinteresse 1. Han



/

12

er ved at bygge om således, at alle børnene får hver deres værelse i huset. Han bor
7 km fra børnenes skole. Efter sommerferien skal Barn 1 formentlig pendle til By
2. Hans ægtefælle og ægtefællens ældste barn kører allerede til By 2 dag-ligt. Barn
3 har ofte veninder med hjem fra skole eller har også aftaler med venin-derne hos
dem efter skole. Barn 1 har indimellem overnattende gæster. Barn 2 er ofte ude til
aktiviteter og har således ikke så tit venner med hjem. Sagsøgte har et netværk af
venner på Bornholm, og hans familie er ofte på besøg på Born-holm. Under
samlivet var sagsøgeren ikke i arbejde, og sagsøgte var derfor ene-forsørger,
hvorfor han havde en del overarbejde. Han arbejdede således meget, men mener
ikke, at han var fraværende i børnenes liv. Efter samlivets ophør i 2015 gik han af
hensyn til børnene først med til en 10/4-ordning. Det var menin-gen, at en 9/5-
ordning skulle træde i kraft i januar 2016, men da sagsøgeren i be-gyndelsen af
2016 blev indlagt, kom dette ikke i stand. Indlæggelsen var meget hård for
børnene, og sagsøgte brugte i denne periode al sin tid på børnene. Han oplevede, at
7/7-ordningen fungerede fint det først halvandet år, hvor en ny sag kunne startes
op. Han har aldrig selv startet en sag op. Han oplever, at Barn 3 er udfordret, og at
hun navnlig bliver belastet, hver gang en ny sag bliver startet op, hvorved hun får
det dårligere. Når Barn 3 er hos ham, virker hun på førsteda-gen noget trykket og
introvert. Derefter bløder hun op, og han oplever hende som glad og engageret
med mod på livet. Han anerkender, at Barn 3 nok har et savn til sin mor, men han
er bekymret for Barn 3's ve og vel, hvis Barn 3 skulle være mere hos sagsøgeren.
Han mener ikke, at han er for hård ved børnene og har aldrig på nogen måde
udøvet fysisk eller psykisk vold over for børnene. Han mener, at han udviser
tilstrækkelig fleksibilitet i forhold til samværet, og han er villig til at tilgodese
børnenes ønsker i den forbindelse. Han deltager be-redvilligt ved kommunens §
50-undersøgelse i forhold til Barn 3. Han oplever, at parterne godt kan tale
sammen og samarbejde om samværet, når der ikke ver-serer sager. Parterne
deltager i udgangspunktet begge i skole/hjem-samtaler. Drengene har et tæt og
nærværende forhold til sagsøgeren, og sagsøgeren er en god mor for børnene. Det
er ikke korrekt, at han skulle have sagt, at børnene ikke skal have medbestemmelse
på deres samvær. Han mener, at drengene skal have lov at udøve medbestemmelse.
Han mener også, at han lytter til børnene og deres ønsker generelt. Han mener, at
han er god til at tilgodese børnenes be-hov for tid alene med ham, og at han tillige
tilgodeser deres behov for at være sammen som en familie.

Parternes påstande

Sagsøgeren har til støtte for den nedlagte påstand i sit processkrift anført blandt
andet:

”Det gøres gældende, at samværsordningen skal ændres som beskrevet i
den nedlagte påstand, da det er til børnenes bedste, jf. forældre-
ansvarslovens§ § 1 og 4.



/

13

Som sagen foreligger oplyst, må det lægges til grund, at far ikke har le-vet
op til aftalen indgået i Familieretshuset om mere fleksibilitet i
samværsordningen af hensyn til børnene (især i forhold til den ældstes
søn Barn 1, som dengang var 13 år), se sagens bilag 2 og 3.

På baggrund af børnesamtalerne og samtalerne med mor og far i Fami-
lieretshuset kan det lægges til grund, at de to teenagedrenge forgæves har
forsøgt at få deres far i tale med hensyn til mere fleksibilitet i dele-
ordningen, hvilket er blevet afvist fra farens side. Ifølge Barn 2 har far en
gang sagt til børnene, at ”.. det kommer aldrig til at ske..", da han og hans
to søskende sagde til ham, at de gerne ville være mere hos mor, se
børnesamtale med Barn 2 9. august 2021.

Det kan endvidere lægges til grund, at faren håndterer teenagesønner-nes
ønske om større fleksibilitet (som er helt naturlig for unge i den al-der,
hvor fritidsaktiviteter og venner betyder mere og mere) på en
uhensigtsmæssig måde og til tider ligefrem konfliktoptrappende med
henblik på at fastholde teenagesønnerne i en deleordning, som de tyde-
ligvis er "vokset ud af.

Det kan endvidere lægges til grund, at alle tre børn oplever, at deres mor -
i modsætning til faren - er lydhør over for deres ønsker og behov. Begge
teenagedrenge har et ønske om større fleksibilitet, men oplever ikke, at
faren, er lydhør.

Barn 1 og Barn 2
l forhold til Barn 1 og Barn 2 gøres det derfor gældende, at der er behov
for, at samværsordningen reduceres til 2/12, eftersom far ikke evner at
udvise den fornødne fleksibilitet over for de to store teenagedrenge.

Der er derfor behov for, at samværsordningen reduceres til 12/2 såle-des,
at far ikke kan sætte hindringer i vejen for den ønskede fleksibilitet.

Mor har en klar forventning om, at Barn 1 og Barn 2 har et ønske om at se
deres far mere end hver anden weekend.

Med henvisning til teenagesønnerens børnesamtaler, kan det dog læg-ges
til grund, at mor er lydhør over for deres behov for fleksibilitet og
sønnerne ved, at de sagtens kan aftale med mor, hvis de ønsker mere
samvær med deres far, hvis de har lyst til det.

Barn 3



/

14

For så vidt angår Barn 3 kan det lægges til grund, at hun har et indtræn-
gende ønske om at være mere tid hos sin mor, som hun er mest knyttet til.
Det er mors vurdering, at Barn 3's mistrivsel forværres af, at Barn 3 ikke
bliver mødt i sit ønske om mere tid med mor.

Det gøres gældende, at samværsordningen for Barn 3 tillige skal reduce-
res til en 12/2 ordning, da Barn 3 har et stærkt ønske om mere tid med
mor. Der ses ingen argumenter for ikke at imødekomme Barn 3's behov,
som i forvejen er inde i en vanskelig periode.

Såfremt Barn 3 mod forventning skulle have et ønske om mere samvær
med sin far, vil mor ligesom med sine teenagesønner selvfølgelig imø-
dekomme dette ønske.”

Sagsøgte har til støtte for frifindelsespåstand i sit processkrift anført blandt an-det:

”Til støtte for den nedlagte påstand gøres det gældende at der ikke er
noget grundlag for at ændre det nuværende samvær ud fra børnenes
bedste.

Barn 3 har behov for den struktur og de rammer som eksisterer hos Far.
Det er nødvendigt for bedst muligt at sikre Barn 3's fortsatte udvik-ling, at
samværet forbliver som det er nu, for at Barn 3's symbiose med hendes
mor ikke udvikles til at medføre, at Barn 3 går i stå og endnu mere
bekymrende går tilbage.

Drengene har en alder, hvor der skal være en ramme om deres samvær og
en dertil hørende fleksibilitet. Dette er til stede i den nuværende
samværsordning.

Det er således ikke til børnenes bedste at ændre på det nuværende
samvær.”

Familierettens begrundelse og resultat

Statsforvaltningen traf den 25. juli 2016 afgørelse om en deleordning, hvorefter
børnene skulle være samlet en uge ad gangen hos hver af forældrene. Statsfor-
valtningen lagde herved blandt andet vægt på de belastninger, som børnene i løbet
af kort tid havde været igennem i forbindelse med forældrenes samlivsop-hævelse
og sagsøgerens sygdom og langvarige indlæggelse. Statsforvaltningen lagde
endvidere vægt på, at det fremgik af alle udtalelser om børnene, at de er meget
glade for både deres mor og far, og har det godt hos dem begge. Endelig lagde
Statsforvaltningen afgørende vægt på, at det fremgik af alle udtalelser, at



/

15

alle tre børn havde det vanskeligt, og der var lavet underretninger om deres
forhold, samt at der specielt omkring Barn 3 fra børnehaven var udtrykt bekym-
ring for hende og hendes udvikling, og at det var børnehavens oplevelse, at Barn 3
fik klare retningslinjer hos hendes far, mens moderens egen usikkerhed og
ubeslutsomhed skabte utryghed omkring og for Barn 3.

Barn 3
Det fremgår af sagens akter, at myndighederne anser, at Barn 3 aktuelt er i mis-
trivsel, og Center for Børn og Familie har den 10. januar 2022 besluttet at iværk-
sætte en børnefaglig undersøgelse af Barn 3's forhold i medfør af servicelovens §
50.

Det fremgår af referat af børnesamtale den 8. oktober 2021 med Barn 3, at der
konstateredes et meget nært og afhængigt forhold mellem Barn 3 og sagsøgeren,
og at den pågældende sagsbehandler så det som en uhensigtsmæssig symbiose fra
Barn 3's side.

Barn 3 har under børnesamtalen tilkendegivet, at hun helst vil være hos sagsøge-
ren hele tiden, fordi hun savner sagsøgeren, når hun er hos sagsøgte, men hun ikke
savner sagsøgte, når hun er hos sagsøgeren. Hun ved ikke rigtig, hvor me-get og
hvornår, hun synes, der skal være samvær med sagsøgte. Hun vil helst selv
bestemme, og Barn 3 fortæller, at det synes sagsøgeren også, hun skal have lov til.

Sagsøgeren har forklaret, Barn 3 over en længere periode har fortalt, at hun har en
underlig følelse, der siger at hun skal dø. Barn 3 fastholder, at hun ikke vil hjem til
sagsøgte igen, og hun er bange for at blive tvunget væk fra sagsøgeren og klæber
sig derfor til hende.

Sagsøgte har forklaret, at han oplever, at Barn 3 navnlig bliver belastet, hver gang
sagsøgeren starter en ny sag op. Når Barn 3 er hos ham, virker hun på førsteda-gen
noget trykket og introvert. Derefter bløder hun op, og han oplever hende som glad
og engageret med mod på livet. Han anerkender, at Barn 3 nok har et savn til sin
mor, men han er bekymret for Barn 3's ve og vel, hvis Barn 3 skulle være mere hos
sagsøgeren.

Uanset, at Barn 3 under tidligere børnesamtaler og under børnesamtalen i famili-
eretten tydeligt har tilkendegivet, at hun ønsker at være mere hos sagsøgeren, men
da hun samtidig i børnesamtalen i retten vurderes som sårbar og at være belastet
med følelsesmæssige udfordringer, finder familieretten på baggrund af det ovenfor
anførte efter en samlet vurdering af Barn 3's forhold, at det vil være bedst for Barn
3, at den deleordning, der har været praktiseret siden sommeren 2016, opretholdes.



/

16

Barn 2 og Barn 1
Det må efter det fremkomne lægges til grund, at Barn 2 og Barn 1 trives i den nu-
værende deleordning, og at der ikke længere er grundlag for den bekymring, som
Statsforvaltningen havde for Barn 2 og Barn 1's forhold i sommeren 2016.

Barn 2 har under børnesamtalen tilkendegivet, at han synes, det er hyggeligt at
være hos sagsøgte, og at fars kone og hendes børn er flinke, men at det er un-
derligt at skulle bo med nogen, han ikke selv har valgt. Han synes, at samværet hos
sagsøgte kolliderer med al den sport, han går til. Det er nemmere bare at tage hjem
til sagsøgeren at spise og sove, når han har været til sport om efter-middagen. Barn
2 synes. at sagsøgte kan være svær at tale med om dette. Barn 2 si-ger ikke noget
om, hvor lidt og hvor meget samværsordningen skal være, ej heller på
forespørgsel.

Barn 1 har under børnesamtalen tilkendegivet, at han synes det er både hyggeligt
og nemt, når han er hos sagsøgeren, fordi han kan gå til alt, og vennerne bor tæt
på. Det er ok at være hos sagsøgte. Indimellem vil han gerne være mere sam-men
med vennerne, og så er det lettere, når han er hos sagsøgeren. Det kan være svært
at tale med sagsøgte om at blive og overnatte hos sagsøgeren en ek-stra nat. Han
føler indimellem, at han kan få ondt i maven, når han skal tale med sagsøgte. Han
ville ønske at far var mere fleksibel. Han synes egentlig at en 7/7-ordning er ok,
hvis bare sagsøgte var mere åben for, at han selv kunne bestemme, når han
indimellem ville være hos sagsøgeren. Han oplever, at det er nemmere hos
sagsøgeren, som synes, at børnene selv skal bestemme, hvor de vil være. Han er
indstillet på, at han selvfølgelig ikke altid kan få sin vilje.

Sagsøgeren har forklaret, at hvis der etableres en 12/2-ordning, vil det være en
lettelse for drengene ikke at skulle føle skyld og skam over at vælge, hvad de selv
helst vil under samværene. Hun er indforstået med, at alle tre børn kan vælge, hvor
de vil være, hvis der etableres en 12/2-ordning.

Sagsøgte har forklaret, at han mener, at drengene skal have lov at udøve med-
bestemmelse i forbindelse med samværet. Han mener også, at han lytter til bør-
nene og deres ønsker generelt.

Med den bemærkning, at det fremgår af sagens akter og indholdet af børnesam-
talerne, at både Barn 2 og Barn 1 ønsker større fleksibilitet i samværet, således at
de i højere grad har medbestemmelse på, hvor de skal være, herunder at de har
muligheden for at skifte mellem forældrenes bopæle mere frit, når det passer med
deres fritidsaktivitet og egne ønsker, uden at de herved skal tage hensyn til
forældrenes og navnlig sagsøgtes ønsker og følelser, finder Familieretten efter en
samlet vurdering af Barn 2's og Barn 1's forhold, at det vil være bedst for dem
begge, at den deleordning, der har været praktiseret siden sommeren 2016, og hvor
de tre børn i udgangspunktet har samvær sammen, opretholdes.



/

17

Efter familierettens samlede vurdering af alle børnenes forhold findes det såle-des
at være bedst for børnene at den eksisterende samværsordning opretholdes, jf.
forældreansvarslovens § 4, hvorfor sagsøgte frifindes for sagsøgerens på-stand.

Familieretten henviser til forældreansvarslovens § 19 og § 21.

THI KENDES FOR RET:

Far frifindes, således at den eksisterende samværsordning opretholdes.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.



/

 




/