Sagerne drejer sig om prøvelse af Konkurrenceankenævnets kendelse om stadfæstelse af Konkurrencerådets afgørelse. Ifølge disse afgørelser har Deutz AG misbrugt sin dominere... Vis mere
Ret: Sø- og Handelsretten (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Konkurrence;

/

SØ-OG HANDELSRETTEN
DOM

afsagt den 11. januar 2021

Ekstraheret version til offentliggørelse

Sag BS-73/2014-SHR

Deutz AG
(advokat Erik Kjær-Hansen)

mod

Konkurrencerådet
(advokat Jacob Pinborg)

og

Sag BS-72/2014-SHR

Diesel Motor Nordic A/S
(advokat Christian Karhula Lauridsen)
(advokat Daniel Reuben Lytting Barry)

mod

Konkurrencerådet
(advokat Jacob Pinborg)

Denne afgørelse er truffet af vicepræsident Mads Bundgaard Larsen,
vicepræsident Claus Forum Petersen og sekretariatschef Mette Skov Larsen
samt de sagkyndige medlemmer Anders Dybro og Henrik Rasmussen.



/

2

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagerne, der er anlagt den 29. januar 2014 (BS-72/2014-SHR) og den 3. februar
2014 (BS-73/2014-SHR), drejer sig om prøvelse af Konkurrenceankenævnets
kendelse af 9. december 2013 om stadfæstelse af Konkurrencerådets afgørelse af
12. juni 2013. Ifølge disse afgørelser har Deutz AG misbrugt sin dominerende
stilling på markedet for unikke reservedele til TCD2015-motoren ved
leveringsnægtelse og hindring af parallelimport, ligesom Diesel Motor Nordic
A/S og Deutz har indgået en konkurrencebegrænsende aftale om hindring af
parallelhandel og passivt salg af reservedele fra Deutz’ forhandlernetværk.

Sagsøgeren, Deutz AG, har nedlagt følgende påstande:

Principalt:
Punkt 55, 56, 57, 58, 59 og 62 i Konkurrencerådets afgørelse af 12. juni 2013 i
sag 12/07717, som stadfæstet ved Konkurrenceankenævnets kendelse af 9.
december 2013 i sag KL-6-2013, ophæves.

Subsidiært:
Subsidiært hjemvises punkt 55, 56, 57, 58, 59 og 62 i Konkurrencerådets
afgørelse af 12. juni 2013 i sag 12/07717, som stadfæstet ved
Konkurrenceankenævnets kendelse af 9. december 2013 i sag KL- 6-2013, til
fornyet behandling ved Konkurrencerådet.

Sagsøgeren, Diesel Motor Nordic A/S, har fremsat følgende påstande:

Principalt:
Konkurrencerådet tilpligtes at anerkende, at punkt 60-62 i Konkurrencerådets
afgørelse af 12. juni 2013 i sag 12/07717, som stadfæstet ved
Konkurrenceankenævnets kendelse af 9. december 2013 i sag KL-5-2013,
ophæves.

Subsidiært:
Konkurrencerådet tilpligtes at anerkende, at punkt 60-62 i Konkurrencerådets
afgørelse at 12. juni 2013 i sag 12/07717, som stadfæstet ved
Konkurrenceankenævnets kendelse af 9. december 2013 i sag KL-5-2013,
ophæves og hjemvises til fornyet behandling ved Konkurrencerådet.

Mere subsidiært:
Konkurrencerådet tilpligtes at anerkende, at Konkurrencemyndighederne ikke
med den fornødne sikkerhed har påvist, at Diesel Motor Nordic A/S overtrådte
forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler i TEUF artikel 101, stk. 1, litra
c, og konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3, som angivet i punkt 900 i



/

3

Konkurrencerådets afgørelse af 12. juni 2013 i sag 12/07717, som stadfæstet ved
kendelse af 9. december 2013 i sag KL-5-2013, efter 30. september 2010,
subsidiært fra et af retten fastsat senere tidspunkt, som dog ligger før den 12.
juni 2013.

Sagsøgte, Konkurrencerådet, har påstået frifindelse.

Oplysningerne i sagen

Sagens parter

Deutz AG (herefter Deutz), der er hjemmehørende i Køln, Tyskland, producerer,
reparerer og vedligeholder motorer til bl.a. biler, tog og det maritime erhverv,
herunder den i sagen omtalte TCD2015-motor. Deutz producerer desuden
reservedele til brug for reparation og vedligehold af motorerne, men får leveret
mere end [udeladt] % af de dele, der bruges i motorerne, fra tredjeparter. Deutz
har autoriserede forhandlere og salgs- og servicepartnere i 130 lande og
varetager normalt ikke salg til slutbrugere.

Diesel Motor Nordic A/S (herefter DMN) er autoriseret og eksklusiv distributør
af Deutz’ produkter i Danmark, og hovedparten af virksomhedens omsætning
hidrører fra Deutz. DMN blev grundlagt i 1960erne som et datterselskab til
Deutz. DMN blev omkring år 2000 købt ud af Deutz-koncernen af den
daværende ledelse i form af [udeladt] og [udeladt], der sidenhen solgte og
fratrådte virksomheden i oktober 2010.

Udbudsprocessen og -materialet

DSB indledte i 2010 en udbudsproces vedrørende ”overhaul” af 404 stk.
TCD2015-motorer, der indgår i DSBs IC3-tog.

Efter forudgående drøftelse med Deutz som motorproducent inviterede DSB den
12. marts 2010 til prækvalifikation og offentliggjorde den 29. marts 2019
udbudsmateriale, herunder kravspecifikation.

DSB indledte efterfølgende en ny udbudsproces med direkte forhandling uden
forudgående udbud, idet der ikke blev afgivet noget antageligt bud under det
oprindelige udbud.

Udvalgte dele af ovennævnte udbudsmateriale er gennemgået for retten under
hovedforhandlingen.

Konkurrencerådets afgørelse



/

4

Konkurrencerådet traf den 12. juni 2013 afgørelse i sagen, og den fortrolige
udgave af afgørelsen, herunder de relevante bilag, er gennemgået for retten
under hovedforhandlingen.

Af afgørelsen (her i den offentliggjorte version) fremgår bl.a.:

”…

2 AFGØRELSE 

55 Det meddeles Deutz AG, at Deutz AG har overtrådt forbuddet mod misbrug af
dominerende stilling i TEUF artikel 102, litra b, og konkurrencelovens § 11, stk. 3, nr. 2,
ved fra juli 2010

at forhindre sin forhandler i Nederlandene, Equipco B.V., i at eksportere reservedele,
der kun kan erhverves via Deutz AG til brug for renovering og vedligehold af
DSBs TCD2015 motorer,

at nægte gennem Equipco B.V. at sælge reservedele til DSBs TCD2015 motorer, der
kun kan erhverves via Deutz AG til brug for renovering og vedligehold af disse
motorer,

at nægte at levere reservedele, der kun kan erhverves via Deutz AG, til sine
forhandlere af reservedele, som ønsker at videresælge reservedelene til brug for
renovering og vedligehold af DSBs TCD2015 motorer, og ved

at pålægge sine forhandlere af reservedele til Deutz motorer ikke at indgå aftaler om
salg og videresalg af reservedele, der kun kan erhverves via Deutz AG til brug for
renovering og vedligehold af DSBs TCD2015 motorer.

56 Deutz AG påbydes i medfør af konkurrencelovens § 11, stk. 4, 1. punkt, jf. § 16, og
TEUF artikel 102, jf. konkurrencelovens § 24,

at bringe overtrædelserne, som er beskrevet under punkt 55, til ophør og som led
heri,

at afstå fra adfærd, der har samme eller tilsvarende virkning som beskrevet under
punkt 55.

57 Deutz AG påbydes i medfør af konkurrencelovens § 11, stk. 4, 1. pkt., jf. § 16, og TEUF
artikel 102, jf. konkurrencelovens § 24,

at orientere samtlige af sine selvstændige forhandlere af reservedele til Deutz
motorer indenfor EU om, at det er i strid med den danske og den europæiske
unions konkurrencelovgivning, at Deutz AG, der har et eksklusivt
distributionssystem, nægter at sælge reservedele og forhindrer de selvstændige
forhandlere i passivt salg af reservedele, som ikke kan erhverves eller fremstilles
udenom Deutz AG til brug for renovering og vedligehold af Deutz TCD 2015
motorer, samt at Deutz AG af de danske



/

5

konkurrencemyndigheder er blevet påbudt at bringe overtrædelsen til ophør.

at dokumentere over for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, at Deutz AG har
orienteret sine selvstændige forhandlere som anført senest den 11. juli 2013.

58 Det meddeles endvidere Deutz AG, at Deutz AG har overtrådt forbuddet mod
konkurrencebegrænsende aftaler i TEUF artikel 101, stk. 1, litra c, og konkurrencelovens §
6, stk. 2, nr. 3, ved i forlængelse af distributionsaftale med sin forhandler i Danmark, Diesel
Motor Nordic A/S

at have indgået aftale med Diesel Motor Nordic A/S om, at Deutz AG skal hindre
parallelimport og passivt salg af reservedele fra Deutz AG’s forhandlernetværk,
herunder Equipco B.V., til brug for renovering og vedligehold af DSBs TCD2015
motorer.

59 Deutz AG påbydes i medfør af konkurrencelovens § 6, stk. 4, 1. pkt., jf. § 16, og TEUF
artikel 101, jf. konkurrencelovens § 24,

at bringe overtrædelsen, som beskrevet under punkt 58, til ophør og som led heri,

at afstå fra at indgå aftaler med Diesel Motor Nordic A/S eller sine øvrige
forhandlere, der har samme eller tilsvarende formål eller følge, som beskrevet
under punkt 58.

60 Det meddeles endvidere Diesel Motor Nordic A/S, at Diesel Motor Nordic A/S har
overtrådt forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler i TEUF artikel 101, stk. 1, litra c,
og konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3, ved i forlængelse af sin distributionsaftale med
Deutz AG,

at have indgået aftale med Deutz AG om, at Deutz AG skal hindre parallelimport og
passivt salg af reservedele fra Deutz AG’s forhandlernetværk, herunder Equipco
B.V., til brug for renovering og vedligehold af DSBs TCD2015 motorer.

61 Diesel Motor Nordic A/S påbydes i medfør af konkurrencelovens § 6, stk. 4, 1. pkt., jf. §
16, og TEUF artikel 101, jf. konkurrencelovens § 24,

at bringe overtrædelsen, som beskrevet under punkt 60, til ophør og som led heri,

at afstå fra at indgå aftaler med Deutz AG, der har samme eller tilsvarende formål
eller følge, som beskrevet under punkt 60.

62 Fristen for opfyldelse af disse påbud fastsættes til den 11. juli 2013.

3 SAGSFREMSTILLING

3.1 INDLEDNING



/

6

63 Denne sag handler om, hvorvidt den tyske motorproducent Deutz AG (Deutz), ved at
nægte at levere reservedele til IC3-dieselmotorer til den danske underleverandør til DSB,
Fleco ApS (Fleco), har handlet i strid med konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102.

64 Sagen handler endvidere om, hvorvidt Deutz og Deutz’ forhandler i Danmark, Diesel
Motor Nordic A/S (DMN), har indgået en aftale om, at Deutz skal hindre parallelimport og
passivt salg af reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco B.V. i Nederlandene,
til Fleco i Danmark, til brug for renoveringen af DSBs IC3-dieselmotorer, og derved har
handlet i strid med konkurrencelovens § 6 og TEUF artikel 101.

65 Sagen udspringer af en henvendelse fra Fleco, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen
modtog i juli 2010, hvor Fleco indledningsvist klagede over en leveringsnægtelse af
reservedele fra Deutz til brug for en renoveringsopgave af DSBs IC3-tog, som Fleco skulle
levere reservedele til i samarbejde med et konsortium bestående af i alt fire virksomheder.

66 På baggrund af Flecos henvendelse foretog Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen
kontrolundersøgelser i marts 2011, i samarbejde med konkurrencemyndighederne i
Tyskland, Sverige og Nederlandene. Kontrolundersøgelser blev foretaget hos blandt andre
Deutz og flere af Deutz’ samhandelspartnere, herunder DMN og Equipco.

67 Kontrolundersøgelserne og den efterfølgende sikring af data i Tyskland, Sverige og
Nederlandene blev foretaget af de nationale konkurrencemyndigheder og i henhold til
gældende ret i de tre lande. De regler og procedurer, som følger af den danske
konkurrencelov, blev således ikke fulgt i forbindelse med disse tre kontrolundersøgelser,
men de procedurer som følger af gældende ret i de tre lande. Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen har efterfølgende modtaget materiale indhentet på
kontrolundersøgelserne i disse lande, i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning
nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførslen af konkurrencereglerne i Traktatens
artikel 81 og 82 [TEUF artikel 101 og 102].

68 Sagsfremstillingen indeholder en beskrivelse af de relevante aktører samt det relevante
marked. Sagsfremstillingen indeholder endvidere en beskrivelse af de involverede
virksomheders adfærd under og omkring leveringsnægtelsen.
Sagsfremstillingen indeholder endelig en beskrivelse af det aftaleforhold, der eksisterer
mellem Deutz og enkelte af Deutz’ forhandlere.

3.2 AKTØRERNE
69 Sagens aktører er først og fremmest Fleco og Deutz. Herudover er relevante aktører
DMN (autoriseret Deutz forhandler i Skandinavien med adresser i henholdsvis Sverige og
Danmark), Equipco (autoriseret Deutz forhandler i Nederlandene), DSB samt de øvrige
selskaber i det konsortium, der skulle udføre renoveringsopgaven for DSB.

Fleco
70 Fleco er en danskejet virksomhed, der blev stiftet i 2003 af en forhenværende direktør i
Deutz Danmark. Virksomheden er specialiseret i salg af reservedele til og servicering af
dieselmotorer, herunder Deutzmotorer hos kunder i Danmark og i udlandet. Flecos
nuværende direktør og eneanpartshaver, [NAVN], har ligeledes



/

7

en fortid hos Deutz Danmark. Fleco har gennem en årrække været fast kunde hos Deutz
gennem Deutz’ forhandlere. Fleco har i perioden 2003 og til dato haft en betydelig
samhandel med Deutz gennem Deutz’ forhandlere. For årene 2008-2010 har Fleco i
gennemsnit handlet for cirka [XX] kr. p.a. hos Deutz forhandlere i Danmark og i andre
lande.  De seneste 2 år har Fleco været blandt de 10 største kunder i Danmark hos den
danske autoriserede Deutz-forhandler (DMN). Deutz og DMN har i deres distributionsaftale
aftalt, at leverancer til Fleco skal ske gennem DMN, se også afsnit 3.4.1.

1

DEUTZ
…2

Diesel Motor Nordic
…

Equipco
79 Equipco er Deutz’ officielle og eksklusive importør og udbyder af Deutzmotorer i
Nederlandene og Belgien. Equipco har kontorer i Ridderkerk i Nederlandene samt i
Antwerpen i Belgien.

80 Equipco varetager – ligesom DMN – såvel salg af nye motorer som reservedele og
servicearbejde.

DSB
81 DSB er en selvstændig statsligt ejet virksomhed med en årlig omsætning på ca. 10
milliarder kr. DSB består af en modervirksomhed med en række linjeenheder, der ledes af
hver sin direktør samt to selvstændige aktieselskaber, DSB S-tog A/S samt DSB
Vedligehold A/S. DSB beskæftiger samlet ca. 9.300 personer. DSB Vedligehold A/S, som
bl.a. varetager opgaven med at vedligeholde og reparere DSBs IC3-tog, har 1.400 ansatte.

82 DSB har 96 IC3-togsæt med i alt 404 af de for denne sag relevante motorer og er – ifølge
DSBs oplysninger – dermed en af verdens største ”end-user” kunder, hvad angår reservedele
til Deutz-motorer.

Øvrige deltagere i konsortiet
83 De øvrige virksomheder, der skulle levere reservedele til renoveringen af DSBs IC3-tog,
var:

• [VIRKSOMHED 1]
• [VIRKSOMHED 2]
• [VIRKSOMHED 3]

3.3 MARKEDSBESKRIVELSE
84 I det følgende beskrives de markeder, som sagens aktører agerer på. De markeder, der har
betydning for denne sag, omhandler flere produkter og ydelser. Beskrivelsen tager sit
udgangspunkt i det overordnede produkt, som er udvikling og produktion af dieselmotorer
til industrielt brug. I tilknytning hertil omhandler sagen reservedele til samt servicering af
dieselmotorer til industrielt brug. Disse

 Bilag 1. Oversigt over Flecos samhandel og køb af Deutz reservedele fra 2003-2010.
 [udeladt]

1

2



/

8

ydelser kan samlet betegnes som ”efter markedet” . Markederne kan følgeligt illustreres, jf.
figur 2 nedenfor.

85 Nedenfor følger en beskrivelse af de markeder, der har betydning for denne sag. Afsnit
3.3.1 indeholder en kort beskrivelse af markedet for produktion og udvikling af
dieselmotorer til industrielt brug, samt en teknisk beskrivelse af Deutz’ TCD2015 motor,
som er den motor sagen handler om. Herefter følger i afsnit 3.3.2 en beskrivelse af
eftersalgsmark[e]derne, samt de delydelser, der knytter sig til servicering af TCD2015
motoren. Endelig beskrives i afsnit 3.3.3 de handelsmø[n]stre, der gælder på markederne.

3.3.1 Udvikling og produktion af dieselmotorer til industrielt brug
86 Markedet for udvikling og produktion af dieselmotorer til industrielt brug består af en
række aktører, på verdensplan omkring 20, der alle udvikler og producerer dieselmotorer. Af
store aktører kan – foruden tyske Deutz – ligeledes nævnes tyske MAN diesel og Mercedes-
Benz, svenske Scania og Volvo-Penta, britiske Perkins, amerikanske CAT og Cummins samt
IVECO, der er en del af den italienske Fiat Motor Group, der blandt andet har leveret
motorer til DSBs IC2- og IC4-tog.

87 Dieselmotorer til industrielt brug finder anvendelse indenfor en lang række industrier.
Foruden togindustrien endvidere også bil-, marine-, luftfarts-, landbrugs- og
entreprenørindustrierne.

3.3.1.1 Motoren (Deutz TCD 2015)
88 Den dieselmotor, der er genstand for denne sag, er en såkaldt Deutz Engines Type TCD
2015 (TCD 2015). Motoren er en variant af Deutz standard 2015 motor, der er en V-motor
med 6 eller 8 cylindre, der yder en effekt på 294 kW. TCD 2015 motoren benyttes som
standard i både lastbiler, gaffeltrucks samt tog. Den konkrete motor er imidlertid
specialudviklet til DSBs IC3-tog og er således unik.



/

9

Eksempelvis har DSBs motor fået monteret en ekstra turbolader, således at der på DSBs
IC3- motor er to turboladere i stedet for en. Herudover er turboladerne sænket,
brændstofpumpen er flyttet, ligesom blandt andet stempler og motorblok er tilpasset.

89 Selve motoren består af flere end 1.000 komponenter eller reservedele.
Komponenterne kan overordnet opdeles i to kategorier; henholdsvis generiske og særligt
tilpassede. De generiske reservedele er reservedele, der findes i forvejen, og som kan
anvendes til mange forskellige formål. Tilsvarende kan de anvendes i mange forskellige
motorer, herunder også forskellige mærker, og kan endvidere produceres af mange
forskellige aktører. Eksempler på generiske reservedele er skruer, bolte, møtrikker, beslag,
bøsninger, spændebånd mv.

90 De særligt tilpassede reservedele er reservedele, der, som betegnelsen antyder, er
specialudviklet eller særligt tilpasset IC3-motorernes specifikationer. De kan derfor ikke
anvendes i andre motorer. De særligt tilpassede reservedele kan yderlige opdeles i to
kategorier; henholdsvis kopierbare og unikke. Eksempler på unikke reservedele er Udeladt,
der i dimension og gummisammensætning er udviklet specielt til eller af Deutz.

91 Denne opdeling er nødvendig at foretage, idet visse af de særligt tilpassede reservedele
kan kopieres af alternative fabrikanter, der således kan producere reservedele, der er
”funktionelt identiske” med de reservedele, der er udviklet af eller til Deutz. Andre
reservedele kan af forskellige årsager ikke kopieres. Disse reservedele er dermed unikke.

92 DSB oplyser i den sammenhæng, at der efter DSBs opfattelse er flere af de tilpassede
reservedele, hvor det kun er muligt at benytte originale Deutz reservedele. Interviews med
flere aktører på eftersalgsmarkedet bekræfter denne oplysning. Der henvises til punkt 119-
120 nedenfor.  DSB nævner blandt andet Udeladt som eksempler på unikke reservedele, der
skal være originale fra Deutz.

3

4

93 DMN vurderer, jf. punkt 213 nedenfor, at omkring 30 pct. af de reservedele, der skal
benyttes til den samlede renoveringsopgave, er unikke reservedele, som ikke kan skaffes
andre steder fra:

 Bilag 76, interviewrapporter fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens markedstest.
 Bilag 4, referat af telefonsamtale med DSB den 19. april 2012.

3

4



/

10

” […] In accordance with [NAVN] analyse the Deutz unique part are around 30% of
these kits.”

94 Tilsvarende vurderer Deutz, jf. nedenstående punkt 222, at der er reservedele, hvor der
ikke eksisterer kopiproducenter eller alternative leverandører:

”[…] [NAVN] hat noch mal unterstrichen, dass wir am Anfang des Jahres für alle
diese teile Alternativlieferanten gesucht haben […] und wir keine gefunden haben!

Die Teile sind nicht angefragt and es gibt keine Nachbauer […]” 5

[NAVN] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af året har forsøgt at
finde alternative leverandører af alle disse dele […] og vi har ikke fundet nogen!

Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent.6

95 De tilpassede reservedele til motoren produceres enten af Deutz selv eller af tredjemand
på ordre fra Deutz. I praksis foregår det ved, at Deutz, når de har udviklet en reservedel,
fremsender specifikationer på den pågældende reservedel til en række producenter. Den
producent, der giver det bedste tilbud, får en ordre på at producere reservedelen. Det
betyder, at der i visse tilfælde kun findes en producent af hver enkelt reservedel, mens det i
andre tilfælde, jf. ovenfor, vil være muligt for andre producenter at kopiere reservedelen.
Denne produktionsmetode benyttes også af andre motorproducenter.

96 Komponenterne identificeres herefter via et serienummer. Da en lang række af
komponenterne til DSBs IC3-motor er specialudviklet eller særligt tilpasset, jf. ovenstående,
vil forespørgsler på disse komponenter entydigt vise slutkundens identitet (i den konkrete
sag DSB).7

3.3.1.2 Mulighed for at kopiere tilpassede reservedele
97 De særligt tilpassede reservedele kan, som udgangspunkt, kun erhverves via Deutz eller
en producent, der producerer for Deutz. Ifølge Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens
oplysninger  vil det dog – under visse omstændigheder – være8

 Bilag 44, e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 2, notat af 24. november 2010 fra Fleco til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, side 3.

5

6

7



/

11

muligt at kopiere visse af de særligt tilpassede reservedele. Dermed kan det være muligt at
skaffe visse reservedele – om end i uoriginal stand – fra alternative producenter.

98 Hvorvidt det er muligt at kopiere de særligt tilpassede reservedele, afhænger af, (i) om
det lovligt lader sig gøre at kopiere reservedelene (nogle kan være beskyttet af
patentrettigheder), (ii) om det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt at benytte kopier, (iii) om det
er økonomisk rentabelt at producere kopier samt endelig (iv) om det rent praktisk lader sig
gøre at kopiere reservedelene.

Ad (i)Er det lovligt at kopiere?
99 Når en motorproducent får produceret reservedele hos en
reservedelesproducent, kan det ske ved, at reservedelsproducenten afholder
udviklingsomkostningerne til nye reservedele. I det tilfælde opnår reservedelsproducenten
en tidsbestemt eksklusiv ret til at producere den specifikke reservedel. Når perioden udløber,
kan motorproducenten få produceret reservedelen hos alternative reservedelsproducenter.
Det kan også ske ved, at det er motorproducenten, der afholder
udviklingsomkostningerne. I det tilfælde har motorproducenten rettighederne til
reservedelen. I begge tilfælde vil reservedelene i original stand kun blive produceret hos én
producent.

100 I nogle tilfælde er reservedelene immaterialretligt beskyttet. I disse tilfælde vil
kopiering være ulovlig. I andre tilfælde findes ingen immaterialretslig beskyttelse af
reservedelene. Det er således – i disse tilfælde – muligt for alternative producenter at
kopiere reservedelene, hvis det er praktisk muligt og rentabelt.
Efter det oplyste er der ikke nogen af de for sagen relevante reservedele, der er
rettighedsbeskyttet.

Ad (ii) Er det sikkerhedsmæssigt forsvareligt at kopiere?
101 Der er ikke noget lovgivningsmæssigt til hinder for, at en virksomhed benytter
uoriginale reservedele (kopier) til reparation og vedligehold. Mange virksomheder, herunder
også DSB, har dog den politik, at visse – for sikkerheden essentielle – dele skal være
originale. Disse dele vil oftest være dele, der vurderes at være vitale for driften af motoren.
Delene udvælges ud fra en vurdering af den sikkerhedsmæssige risiko forbundet ved, at
reservedelen skulle gå i stykker. Det omfatter ifølge DSB blandt andet Udeladt.

102 Hvis en bruger alligevel vælger at anvende kopierede reservedele, anses dette som en
afvigelse fra vedligeholdelsesforskriften for motoren. Anvendelse af kopier skal derfor
vurderes og godkendes før anvendelse. Processen for godkendelse og vurdering er baseret
på myndighedernes (Trafikstyrelsens) krav.

103 Hos DSB vurderes alle ændringer ændringer på toget efter en såkaldt CSM (Common
Safety Method) [DSBs interne sikkerhedsprocedure]

104 [DSBs interne sikkerhedsprocedure, fortsat]

 Bilag 5, referat af telefonmøde med Virksomhed A/S 1 den 17. april 2012 bilag 4, referat af telefonsamtale med DSB
den 19. april 2012 og bilag 78, svar fra DSB på spørgsmål fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, november 2012.
8



/

12

105 [DSBs interne sikkerhedsprocedure, fortsat]

106 Hvis der benyttes kopierede reservedele, og der efterfølgende sker uheld, skal DSB over
for myndighederne (Trafikstyrelsen og Havarikommissionen) kunne bevise, at den
benyttede kopi har været identisk med originalen.

Ad (iii) Er det økonomisk rentabelt for en ny producent at producere kopier?
107 Der er et stort udviklingsarbejde forbundet ved at kopiere en reservedel. Dette gælder
især ved reservedele, hvor vigtigheden af, at reservedelen er 100 pct.
identisk med den originale, er stor. Det betyder, at der skal produceres relativt store
mængder af reservedelene, før det er økonomisk rentabelt at opstarte en produktion.

108 DMN oplyser i den sammenhæng, at det er meget vanskeligt for en ny producent at
starte en produktion af reservedele op. DMN oplyser eksempelvis følgende i forhold til
efterspørgselssituationen i 2010:

” Som nævnt på mødet steg efterspørgslen efter komponenter pludseligt uventet og
dramatisk. Det var derfor vanskeligt for Deutz inden for ganske kort tid at finde nye,
egnede underleverandører, der med de kvalitetsstandarder, som Deutz nu engang
krævede, var i stand til og/eller ønskede at påbegynde en produktion af komponenter
til Deutz' nyproduktion af motorer eller reservedelssalg” 9

109 Dette skyldes ifølge DMN primært tre forhold: (i) reservedelene er komplicerede
produkter, (ii) der kræves en lang indkøringsperiode, før en ny producent vil være i stand til
at få testet og produceret produkterne og (iii) der skal en meget stor mængde reservedele til,
for at det kan betale sig for en ny underleverandør at starte en produktion op.10

Ad (iv) Er det praktisk muligt at kopiere?
110 Endelig gælder, at det ikke for alle reservedeles vedkommende er praktisk muligt at
kopiere disse. Visse reservedele vil være så specifikke, at kopiering ikke er mulig,
medmindre producenten har adgang til de præcise specifikationer. Dette kan eksempelvis
være oplysninger omkring metallegeringer,
gummisammensætninger eller komposit (materiale, der er sammensat af flere forskellige
materialer for derved at opnå bedre egenskaber).

3.3.1.3 Deutz’ bemærkninger til reservedele
111 Deutz oplyser, at såfremt en reservedel skal være unik, skal det ikke være realistisk
muligt at skaffe reservedelen andetsteds end gennem Deutz’ forhandlernetværk. Dette kan
ifølge Deutz være, hvis eksempelvis (i) omkostningerne ved at benytte små mængder
reservedele er urimelig høje eller (ii) reservedelen er beskyttet af immaterielle rettigheder.
Efter Deutz’ opfattelse er der ikke nogen reservedele til TCD2015 motoren, som dette
gælder for. Deutz anfører således:

” In order to characterise spare part as ”unique” , it should be impossible to
realistically source the said spare part anywhere else than a Deutz dealership. This is
for instance the case when the costs of using spare parts in small batches is

 Bilag 7, DMNs bemærkninger til referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.
 Bilag 6, referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.

9

10



/

13

unreasonably high, or IP protection prevents people form duplicating existing
designs. From Deutz AG’s perspective, ther are no spare parts that would fall into
these categories regarding the TCD 2015 engine.” 11

112 Deutz har anmodet om, at det markedstestes, hvorvidt de reservedele, der er relevante
for denne sag, kan erhverves andre steder end via Deutz’ og Deutz’ forhandlernetværk.
Deutz har i den forbindelse fremsendt en liste med forskellige reservedele; dels reservedele
som Deutz monitorerede, dels andre – ifølge Deutz – typiske reservedele. Deutz har
endvidere fremsendt en liste med forhandlere, der er aktive i eftermarkedet, samt en liste,
hvor reservedelene er ”parret” med forhandlerne. Deutz har anbefalet, at:

” Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen spørger alle forhandlere listet i excelarket
med kontaktoplysninger om alle reservedele listet i excelarket med reservedele” 12

113 Formålet med denne markedstest skulle være at undersøge, hvorvidt der er reservedele
til TCD2015 motoren, der er unikke, eller om alle reservedele kan erhverves via alternative
forsyningskanaler.

114 Listen med reservedele, fremsendt af Deutz, indeholder 88 nummererede reservedele.
Af de 88 nummererede reservedele er tre identiske med reservedele, som Deutz, ifølge
materialet fundet på kontrolundersøgelsen, blokerede. Der henvises til punkt 216 og 217.
Listen indeholder ikke eksempler på nogen af de reservedele, som jf. punkt 90 er typiske
eksempler på unikke reservedele.

115 Listen med forhandlere, der ifølge Deutz er aktive i eftermarkedet med salg af
reservedele til TCD2015 motoren, og som Deutz har anmodet Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen om at markedsteste, inderholder virksomheder, der ikke er aktive i
eftersalgsmarkedet. Eksempelvis har FTZ Autodele Værktøj A/S, der ifølge Deutz’ skulle
være forhandler af 64 af de 88 reservedele på Deutz’ liste, over for Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen, oplyst at:

” FTZ sælger reservedele til personbiler, ikke til større industrimotorer. FTZ har ikke
kendskab til det marked. FTZ sælger kun en enkelt motor, som blandt andet anvendes
i personbilerne af mærket Ford Focus ”13

116 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har ikke fulgt Deutz’ forslag til metode for
markedstest af reservedele. Dette skyldes, at en markedstest af de 88 reservedele vil være en
markedstest at en række reservedele, der ikke nødvendigivs er relevante for denne sag.

117 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har i stedet taget kontakt til en række af de
virksomheder, som Deutz har anført, er aktører på eftersalgsmarkedet. Det drejer sig om
følgende virksomheder: FTZ Autodele Værktøj A/S, Virksomhed A/S 2, Virksomhed, PJ
Diesel Engineering A/S, Scan Parts ApS, BG Service Center og Wärtsilä Danmark A/S.

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012.
 Bilag 74, e-mail fra Deutz inklusive bilag af 13. november 2012.
 Bilag 76, interviewrapporter fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens markedstest.

11

12

13



/

14

118 Styrelsen har stillet virksomhederne en række spørgsmål om reservedele, samt handel
med reservedele, til dieselmotorer til industrielt brug med henblik på at verificere, om
styrelsens opdeling af reservedele, jf. punkt 89-96, herunder at de reservedele som styrelsen,
jf. punkt 90 anfører som unikke reservedele, er i overensstemmelse med virkeligheden.

119 Det fremgår sammenfattende af disse interviews, at:

• Reservedele til dieselmotorer til industrielt brug kan opdeles i generiske
reservedele samt særligt tilpassede. De særligt tilpassede reservedele kan endvidere
opdeles i reservedele, der kan kopieres samt reservedele, der ikke kan.

• De særligt tilpassede reservedele, der ikke kan kopieres, vil være unikke i den
forstand, at de udelukkende kan erhverves via motorproducenten eller via en
eventuelt bagvedliggende producent.

120 Det fremgår uddybende, at:

• De adspurgte virksomheder mener at ville have været i stand til at levere de fleste
af de reserevedele, der skal benyttes til TCD2015 motorerne.

• Levering af visse reservedele dog forudsætter, at reservedelene kan skaffes via
motorproducenten eller den bagvedliggende reservedelsproducent.

• Visse reservedele kan leveres som kopier eller uoriginale reservedele. I de tilfælde
findes der mange kanaler at erhverve reserdelene gennem.

• Visse reservedele dog skal være originale. Disse kan kun erhverves hos
motorproducenten eller den bagvedliggende reservedelsproducent. Der er således
kun én forsyningskanal til disse reservedele.

• Det ikke nødvendigvis er ulovligt at anvende kopierede reservedele, men det
strider mod al sund fornuft at anvende kopierede reservedele. Dette skyldes, at der
er alt for stor usikkerhed forbundet med at anvende kopierede reservedele. Bruges
kopierede reservedele, er man heller ikke beskyttet mod haveri, og forsikring
dækker ikke.

• Visse reservedele af forskellige årsager ikke kan kopieres. Det kræver eksakt viden
om reservedelen, før det overhovedet er muligt. Fx skal der være adgang til
tekniske tegninger og specifikationer (dimensioner, metallegeringer, komposit,
gummisammensætninger mv.), før der kan produceres en identisk reservedel.

• Det kræver store ressourcer til udvikling og test, før man kan starte en produktion,
selv hvis man har ovennævnte oplysninger. Man skal være helt sikker på, at kopien
opfylder samme krav som den originale del. Det betyder også, at der skal
produceres store mængder, før det er rentabelt.

• Der er visse reservedele, som det er helt utænkeligt at få kopieret. Det gælder
blandt andet Udeladt.



/

15

• Det eksempelvis er helt utænkeligt at source en Udeladt andet sted end hos
motorproducenten. Det kan ikke afvises, at man kan finde en producent, der vil
kopiere en Udeladt. Men der ville være alt for store risici forbundet med at benytte
den. Blandt andet fordi man aldrig kan være sikker på, at den kopierede opfylder
samme krav som den originale.

• En dieselmotor til industrielt brug er meget kompliceret. Man får optimal ydelse og
størst driftssikkerhed, når man bruger originale reservedele. Brug af kopier kan
resultere i dyre reparationer.

• Selv hvis reservedelen kan kopieres, kan sikkerhedsrisikoen ofte spille ind, således
at der kræves originale reservedele. Dette gælder i høj grad i forhold til reservedele
til flymotorer, men det kan også være tilfældet i forhold til fx tog-motorer.

• Der for de fleste dele vil være alternative producenter, hvis motoren er en
standardmotor. I de tilfælde vil der være økonomi i at producere kopier eller
alternative reservedele.

• Der godt kan være dele, som det ikke vil være muligt at fremskaffe udenom
motorproducenten, hvis motoren er specialfremstillet eller modificeret. De dele,
der er specialudviklet eller tilpasset, vil ikke være tilgængelige på det frie marked.

3.3.2 Eftermarkedet
121 ”Efter markedet” består af en lang række delydelser, der alle knytter sig til servicering
af dieselmotorer.

122 Disse ydelser tæller:

• Udbud af reservedele (generiske og særligt tilpassede, herunder kopierbare og
unikke)

• Levering af reservedele (generiske og særligt tilpassede, herunder kopierbare og
unikke)

• Udførelse af reparationsarbejde på motoren, der, efter Deutz’ oplysninger, yderlige
kan opdeles i:

1.Generel vedligeholdelse eller service: Den løbende vedligeholdelse af
en motor.

2. Renovering: Mere omfattende arbejde, hvor motoren undersøges
grundigere.

3.Revision/overhaul: Motoren bringes til en ”så god som ny” tilstand.
Denne type service kan gøres tre til fem gange i en motors levetid. Prisen
for revision er sammenlignelig med prisen for en ny motor.

4.x-change/rebuild af motor: Motoren byttes med en revideret motor
på fabrikken. Motoren bringes også her til en ”så god som ny”



/

16

tilstand, men er endvidere opdateret med nye teknologier. Prisen for en
exchangemotor er sammenlignelig med en ny motor.

• Logistik omkring indkøb af reservedele samt udførelse af renovering.
Reservedelene kommer fra mange forskellige producenter, der har forskellige
priser, leveringstider og andre leveringsbetingelser. Logistikydelsen har en
økonomisk værdi, der er knyttet til indkøbet af reservedele og styring af
leverancerne. Lave priser, lave lageromkostninger og sikkerhed for levering er
værdiskabende faktorer, der begrunder, at logistikydelsen koster penge.

123 Herudover har DSB over for styrelsen oplyst, at virksomheden ikke har et kendskab til
reservedelsmarkedet, således at virksomheden selv kan købe reservedelene hos
producenterne.  Det er endvidere nødvendigt at have adgang til en række
underleverandører, der har viden om, hvor de forskellige reservedele kan skaffes.

14

3.3.2.1 Aktørerne på eftersalgsmarkederne
124 Aktørerne på eftersalgsmarkedet omfatter en række produktionsvirksomheder,
herunder motorproducenter såsom Deutz, samt producenter af reservedele, såsom
eksempelvis Bosch, Mahle, Kolben Smith og Federal Mongul. Aktørerne tæller endvidere
en række servicevirksomheder herunder Deutz’ forhandlernetværk, inklusive blandt andre
DMN og Equipco, og underforhandlere som Fleco samt de øvrige virksomheder i konsortiet.
Herudover udøver Deutz også selv servicevirksomhed.

125 Fælles for aktørerne, hvad enten de er produktionsvirksomheder eller
servicevirksomheder, er, at de alle producerer eller leverer delydelser, der efterspørges i
forbindelse med motorrenovering.

126 Når man skal foretage en større renovering af en motor, har man behov for at få leveret
flere ydelser. Det er ikke nødvendigvis samme aktør, der leverer samtlige ydelser. I visse
tilfælde vil det være muligt for motorejeren at ”levere” visse af ydelserne selv. I den
konkrete sag vil det eksempelvis være Deutz og Deutz’ producenter, der producerer
reservedelene, samt Fleco, og de øvrige deltagere i konsortiet, der står for at source og
levere reservedelene, mens DSB selv står for selve udførelsen af renoveringen.

3.3.3 Handelsmønstre
127 Handlen med Deutz dieselmotorer og komponenter til Deutz dieselmotorer udgør en
værdikæde af Deutz, uafhængige producenter (leverandører), forhandlere, underforhandlere
og slutbrugere. De enkelte aktørers handel med hinanden fremgår af figur 5 nedenfor.

 Bilag 3, referat fra møde med DSB den 11. november 2011, samt bilag 77, referat fra møde med DSB den 31. oktober
2012.
14



/

17

128 Det centrale led i værdikæden udgøres af motorproducenten, i den konkrete sag
Deutz. Det er i dette led, at motorerne udvikles og produceres. Deutz producerer, som
tidligere nævnt, imidlertid ikke samtlige komponenter til deres motorer på
egne fabrikker. Visse komponenter produceres af uafhængige producenter, der
herefter leverer komponenterne til Deutz, der samler dem til færdige motorer.

129 Motorproducenterne producerer endvidere reservedele til brug for reparation og
vedligehold af motorerne. Tilsvarende producerer de uafhængige producenter, eksempelvis
Bosch, Mahle, Beru System, Federal Mongul, Borg Warner og Kolbenschmidt, reservedele.
I denne sammenhæng skelnes mellem unikke reservedele og generiske reservedele, jf. punkt
89-90 ovenfor.

130 Næste led i værdikæden er Deutz’ forhandlernetværk, der består ca. 250
forhandlere og servicepartnere i Europa, jf. punkt 9. Virksomhederne i forhandlernetværket
får enten deres varer direkte fra Deutz’ fabrikker eller fra en af de uafhængige producenter.

131 Forhandlernetværkets opgave er at servicere de kunder, der efterspørger Deutz’
produkter. Disse kunder kan enten være underforhandlere, som eksempelvis Fleco eller de
øvrige virksomheder i konsortiet, eller slutbrugere, som eksempelvis DSB. Det betyder i
praksis, at kunderne sjældent handler direkte med Deutz, men derimod oftest gennem
Deutz’ forhandlernetværk.

132 Virksomhederne i forhandlernetværket tildeles et geografisk område, hvor de indtager
en ”eneretslignende” stilling. Således må Equipco ikke udbyde services uden for
Nederlandene uden godkendelse fra Deutz. Tilsvarende må DMN ikke udbyde services
udenfor Skandinavien.

133 Næste led i værdikæden består af en række underforhandlere. Disse
underleverandører er virksomheder, der ikke er en del af forhandlernetværket, men som
alligevel sælger Deutz’ produkter til slutbrugerne.

134 Underleverandørerne handler på vegne af slutbrugerne, idet disse – som nævnt ovenfor
– oftest ikke har det fornødne detailkendskab til branchen.
Underleverandørerne har endvidere en opgave i at styre indkøbsprocesserne,
således at de mange reservedele, der produceres af en lang række forskellige producenter,
leveres til slutbrugeren i den rette rækkefølge. Således udfører underleverandørerne også et
vigtigt logistisk arbejde for slutbrugeren, jf. også
punkt 122.



/

18

135 Underleverandørerne får deres produkter enten via Deutz’ forhandlernetværk eller
direkte hos Deutz’ uafhængige producenter. Underleverandørerne vil således i nogle tilfælde
være konkurrenter til forhandlerne, idet de begge leverer produkter til samme slutbrugere. I
andre tilfælde vil underleverandørerne være samhandelspartnere med forhandlerne, idet
underleverandøren køber komponenter hos
forhandlernetværket.

136 Deutz’ forhandlere har i deres distributionsaftaler en eksklusiv ret til at forhandle
Deutz’ produkter inden for et geografisk afgrænset område. Det fremgår endvidere af
distributionsaftalerne, at forhandlerne ikke aktivt må sælge uden for deres territorium, fx
ved at opsøge kunder, jf. punkt 3.4 nedenfor. Som følge heraf vil underleverandørerne være
konkurrenter til de forhandlere, der befinder sig i samme geografiske område som dem selv
samt samhandelspartnere med de forhandlere, der befinder sig i andre områder. I den
konkrete sag vil Fleco således være konkurrent til DMN og samhandelspartner til Equipco.

137 Det sidste led i værdikæden består af slutbrugerne. Slutbrugerne handler oftest via
Deutz’ forhandlernetværk eller gennem underleverandører. I enkelte tilfælde handler
slutbrugerne direkte med producenterne, mens slutkunden i andre tilfælde vil overlade
indkøb til andre.

3.3.3.1 Handel med reservedele
138 I beskrivelsen af den handel, der finder sted med reservedelene til motoren, skal der
skelnes mellem henholdsvis særligt tilpassede reservedele, herunder unikke reservedele, der
kun kan erhverves via Deutz  , og generiske reservedele, der kan erhverves via flere
forskellige producenter.

15

139 De generiske reservedele kan, jf. punkt 89, anvendes i mange forskellige motorer,
herunder også forskellige mærker, og kan tilsvarende produceres af mange forskellige
aktører. Det betyder, at det er muligt for nye virksomheder at etablere sig på markedet for
udbud af disse reservedele. Markedet er således kendetegnet ved virksom konkurrence.

140 De tilpassede reservedele er derimod, jf. punkt 90, specialudviklet, henholdsvis særligt
tilpasset, TCD2015 motorens specifikationer, og finder ikke anvendelse andetsteds end i den
konkrete motor. Reservedelene produceres af Deutz eller af uafhængige producenter på
ordre fra Deutz.

141 Da de tilpassede reservedele originalt kun produceres af en specifik producent, er
handlen med disse reservedele dermed ikke præget af den samme virksomme konkurrence,
som det er tilfældet med handelen med de generiske.

142 Det betyder, at virksomheder, der efterspørger disse reservedele, er afhængige af
levering fra enten Deutz, Deutz’ producenter eller Deutz’ forhandlernetværk, medmindre
reservedelene kan kopieres. Det fremgår af afsnit 3.3.1.2 samt punkt 119-120, at der findes
reservedele, som, af forskellige årsager, ikke kan kopieres.

3.3.3.2 Sammenfatning

 Med formuleringen ”der kun kan erhverves via Deutz ” menes via kanaler, der er kontrolleret af Deutz. Det vil sige
Deutz selv, Deutz’ forhandlernetværk samt de producenter, der producerer for Deutz.
15



/

19

143 Det fremgår sammenfattende af ovenstående, at der er stor forskel på, hvordan
reservedele til TCD2015 motoren tilvejebringes. Nogle reservedele er generiske og kan
tilvejebringes via en lang række producenter eller forhandlere. Andre reservedele er særligt
tilpasset TCD2015 motoren og kan derfor – som udgangspunkt – udelukkende tilvejebringes
via Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk. Det skyldes, at disse reservedele er udviklet og
produceret enten af Deutz eller på ordre for Deutz. De tilpassede reservedele kan endvidere
opdeles i reservedele, der kan
kopieres og reservedele, der ikke kan. De reservedele, der kan kopieres, kan erhverves
gennem flere forsyningskanaler, mens de reservedele, der ikke kan kopieres, udelukkende
kan erhverves via Deutz. De reservedele, der ikke kan kopieres, er derfor unikke
reservedele.

144 Muligheden for kopiering – og anvendelse af kopier – afhænger af flere forhold, jf.
afsnit 3.3.1.2 ovenfor. Der vil være reservedele, hvor sikkerhedsmæssige hensyn forhindrer
benyttelse af kopireservedele. Det vil endvidere være reservedele, hvor manglende kendskab
til reservedelenes eksakte specifikationer umuliggør kopiering. Der vil endeligt være
reservedele, hvor det økonomisk ikke er rentabelt at opstarte en produktion.

145 Denne skelnen mellem typer af reservedele gælder – ifølge styrelsens oplysninger -
generelt for reservedele til motorer.  Det er således ikke et særligt kendetegn for Deutz’
motorer, at der skelnes mellem generiske og kopierbare reservedele på den ene side og
unikke reservedele på den anden side.

16

3.4 DISTRIBUTIONSAFTALER MELLEM DEUTZ OG DERES FORHANDLERE
146 I de følgende afsnit beskrives de distributionsaftaler, som er indgået henholdsvis
mellem Deutz og DMN samt mellem Deutz og Equipco.
Distributionsaftalerne giver DMN og Equipco en eksklusiv ret til at forhandle Deutz’
produkter i et bestemt geografisk område.

3.4.1 Distributionsaftale mellem Deutz og DMN
147 DMNs rettigheder og forpligtelser som importør og grossist for Deutz er overordnet
fastlagt ved en distributionsaftale, som er underskrevet af parterne den 20. december 2004,
med senere ændringer af henholdsvis 11. februar 2008, 16. marts 2010 og 14. september
2010, jf. bilag 8-11.

148 Det fremgår af distributionsaftalen med tilhørende bilag, at DMN har en eksklusiv ret til
at forhandle Deutz’ produkter til kunder i Danmark.

149 Det fremgår således, at den eksklusive ret for DMN (DISTRIBUTØR) til at forhandle
Deutz’ produkter i distributionsaftalen er geografisk afgrænset til Danmark. Følgende
fremgår af punkt 1.1 i distributionsaftalen, som har overskriften ”Subject matter of this
Distributor Agreement” :

[Uddrag fra distributionsaftale]

 Bilag 5, referat af telefonmøde med [navn på konsortiedeltager udeladt] den 17. april 2012, bilag 4, referat af
telefonsamtale med DSB den 19. april 2012 og bilag 76, interviewrapporter fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens
markedstest.

16



/

20

150 Endvidere fremgår af distributionsaftalens punkt 2.1, at […INFORMATION OM
DISTRIBUTIONSAFTALE]. Følgende fremgår af punkt 2.1 i distributionsaftalen:

[Uddrag fra distributionsaftale]

151 [INFORMATION OM DISTRIBUTIONSAFTALE].

3.4.2 Distributionsaftale mellem Deutz og Equipco
152 Equipcos rettigheder og forpligtelser som importør og grossist for Deutz er overordnet
fastlagt ved en distributionsaftale, som er underskrevet af parterne den 23. marts 2009, jf.
bilag 79.

153 Eneretten til at forhandle Deutz’ produkter er geografisk afgrænset i
distributionsaftalens punkt 1 og i ”Annex II” til distributionsaftalen er territoriet afgrænset
til Nederlandene.

154 Aftalen fastslår, at distributøren (Equipco) ikke aktivt må sælge uden for sit territorium,
fx ved at opsøge kunder. Efter distributionsaftalen er der imidlertid ikke noget til hinder for,
at Equipco passivt sælger til kunder/købere uden for territoriet i EU, der selv henvender sig
til Equipco med ønske om at købe.

3.5 BESKRIVELSE AF ADFÆRDEN
155 I det følgende afsnit beskrives det faktiske hændelsesforløb i og omkring Deutz’
leveringsnægtelse gennem sit forhandlernetværk. Materialet, der lægges til grund for
beskrivelsen, omfatter en række dokumenter fra
kontrolundersøgelserne. Beskrivelsen af hændelsesforløbet er inddelt i tre afsnit, der
beskriver henholdsvis forløbet op til leveringsnægtelsen, forløbet hvor leveringsnægtelsen
iværksættes og effektueres, samt det efterfølgende forløb.
Nedenstående figur 6 viser de væsentligste hændelser i forløbet.

3.5.1 Forløbet op til leveringsnægtelsen



/

21

156 Forløbet, der leder frem til Deutz’ leveringsnægtelse gennem sit forhandlernetværk i
denne sag, starter omkring begyndelsen af 2010, hvor DSB påbegynder planlægningen af en
renovering af deres IC3-togs dieselmotorer.

157 DSB har over for styrelsen oplyst, at den normale proces, når DSB skal have renoveret
en motor, er, at DSB, i samarbejde med motorleverandøren eller producenten, får klarlagt
hvilke komponenter, der skal udskiftes. Herefter holder DSB et udbud, hvor DSB afsøger
markedet for at finde ud af, hvem der kan levere og til hvilken pris.

158 I den konkrete sag henvendte DSB sig først til Bombardier, som har leveret det samlede
traktionsmodul  i IC3-togene. Bombardier kunne eller ville imidlertid ikke deltage i
arbejdet med at fastslå hvilke komponenter, det ville være relevant at udskifte ved en
renovering.

17

159 DSB henvendte sig herefter til Deutz, der som nævnt har produceret de motorer, der er i
IC3-togene. Deutz undersøgte en af DSBs IC3-motorer og vurderede, at motoren ikke burde
repareres, men derimod udskiftes. Efter det oplyste anså DSB ikke udskiftning af motoren
som en mulig løsning, idet dette ville være langt dyrere.

160 DSB oplyser i den sammenhæng, at en motor skal være slidt helt op, før den udskiftes
frem for renoveres. TCD2015 motorerne skal gennemgå en renovering efter 1,2 mio. km for
ikke at risikere sammenbrud. Deutz oplyser, at en TCD2015 motor kan gennemgå 3
hovedrenoveringer, før den er slidt op.  Deutz oplyser, at en TCD2015 motor kan renoveres
op til 5 gange.

18

19

161 Renoveringsopgaven indebærer – afhængigt af sliddet på den enkelte motor – at visse
dele skiftes til nye, at andre dele slibes, og at nogle dele rengøres. DSB oplyser, at der altid
vil være behov for nye reservedele, når en motor skal renoveres. Motoren samles og testes,
inden den monteres på IC3-togene på ny. Renoveringen sker på DSBs værksteder af DSBs
mekanikere, der er ansat til renoveringsopgaven. For at sikre, at motorerne har en så lang
levetid som muligt, vedligeholdes og serviceres motorerne endvidere løbende. Herudover
gennemgår motorerne omkring hvert 4. år en gennemgribende renovering. Hvis en motor
serviceres og vedligeholdes jævnligt, kan der ifølge DSB gå flere årtier, før den skal skiftes.

162 DSB oplyser endvidere, at det ej heller var en mulighed at udskifte motoren med en
motor af et andet mærke end Deutz. Skal motoren skiftes, kræver det, at den nye motor har
præcis de samme specifikationer som den gamle. Man kan ikke blot købe en standardmotor
til toget. I praksis betyder det, at en ny motor skal specialudvikles og tilpasses det konkrete
tog.20

163 Der blev herefter sammen med Deutz lavet et eftersyn af motorerne, hvor det blev
fastslået hvilke komponenter, det ville være nødvendigt at udskifte ved en kommende
renovering. Der blev ved dette motoreftersyn arbejdet med to mulige

 Et traktionsmodul er en motor og alle dertilhørende dele – kan bedst sammenlignes med ”alt under motorhjelmen i en
bil”
17

 Bilag 12, Deutz’ bemærkninger til udkast til sagsfremstilling af 13. juni 2012.
 Bilag 75, referat fra møde med Deutz den 23. oktober 2012.
 Bilag 4, referat af telefonsamtale med DSB den 19. april 2012.

18

19

20



/

22

løsninger: (i) en exchange-løsning, hvor Deutz ville bytte de motorer, der skulle repareres en
ad gangen med motorer, der allerede var repareret og (ii) en kit-løsning, hvor de dele, der
skulle skiftes, blev leveret i et kit.

164 DSB har over for styrelsen oplyst, at Deutz – efter DSBs opfattelse – udnyttede
situationen og udarbejdede en liste med langt flere dele end nødvendigt. Deutz ville således
udskifte alle de komponenter, der var identificerede problemer med i samtlige motorer,
selvom komponenterne ikke var defekte i alle motorer. Hvis eksempelvis motor 1 skulle
have skiftet del A, motor 2 del B og motor 3 del C, da ville Deutz skifte A, B, og C i alle tre
motorer.21

165 DSBs valgte derfor ikke at følge Deutz’ anbefalinger ved udarbejdelsen af listen over de
komponenter, der skulle bruges til renoveringen. DSB udarbejdede i stedet deres egen liste
med udgangspunkt i anbefalingerne fra Deutz.

166 Deutz har anført, at Deutz ikke har forsøgt at tvinge DSB til at vælge en bestemt
løsning, men at Deutz anbefalede exchange-løsningen, fordi Deutz vurderede, at det var den
bedste løsning. Det skyldes dels tekniske hensyn [FORRETNINGSHEMMELIGHED
UDELADT].

167 Deutz oplyser endvidere, at DSB selv valgte at reducere antallet af reservedele på kit-
løsningen. Deutz er endvidere af den opfattelse, at listen er ufuldstændig i forhold til at
bringe motorerne til ”så god som ny” .22

168 DSBs udbud blev opdelt i to sideordnede udbud:

(i) Et udbud på komplet renovering af motorer (det vil sige selve renoveringsopgaven,
inklusiv levering af komponenter) og

(ii) et udbud på levering af komponenter med henblik på DSBs egen udførsel af
renovering.

169 DSB har over for styrelsen oplyst, at deres eget komponentværksted er i stand til selv at
udføre renoveringsopgaven, men at DSB ikke har den fornødne viden om markedet for
motorkomponenter til, at DSB selv kan stå for at source og levere komponenterne. DSB har
derfor behov for at købe den ydelse, det er at indkøbe komponenter til renoveringen og
administrere, at komponenterne bliver leveret i den rækkefølge, der er optimal i forhold til
renoveringsopgaven.23

170 I marts 2010 blev DSBs eget komponentværksted samt fem andre ansøgere
prækvalificeret til at deltage i udbuddet.

171 Selve udbudsfasen kørte i april 2010 med slutdato den 30. april 2010.  I
udbudsperioden sendte Deutz en skrivelse ud til sine handelspart[n]ere, hvoraf det fremgik,
at et tilbud på DSBs opgave ville ske imod Deutz’ anbefalinger, og at Deutz fralagde sig
ethvert ansvar i forbindelse med et sådan tilbud. Deutz pointerede, at kit-listen over
reservedele i udbuddet var ufuldstændig, og at Deutz

24

 Bilag 3, referat fra møde med DSB den 11. november 2011.
 Ibidem.
 Ibidem.
 Bilag 13, DSBs notat om udbudsprocessen af 4. november 2010, inkl. bilag.

21

22

23

24



/

23

ikke vil betjene udbuddet.  Dette fremgår blandt andet af et brev fra Deutz til DMN:25

“ Tender DSB

Sehr geehrter [NAVN], sehr geehrter [NAVN],

wir weisen noch einmal darauf hin, dass, falls Ihr Unternehmen unter dem bekannten
DSB. Tender anbietet, dies gegen die Empfehlung der DEUTZ geschehen würde.
DEUTZ lehnt jede Verantwortung oder Haftung in diesem Zusammenhang ab.

Wir wissen auch darauf hin, dass die Kit-Liste der DEUTZReparatursets sowie auch
die Teile-Liste im Tender für eine Überholung nicht maßgeblich und auch
unvollständig ist.

DEUTZ kann im Übrigen keine Verfügbarkeit aller Teile darstellen und auch keine
Lieferfristen zusagen.

Es bleibt natürlich Ihnen überlassen, ob sie mit Ihrem Unternehmen in ein Risiko
gehen wollen. DEUTZ jedenfalls wird den Tender nicht bedienen.

Mit freundlichen Grüßen

[NAVN] [NAVN]“  26

[Tender DSB

Kære [NAVN], kære hr. [NAVN]

Vi skal endnu en gang til påpege, at såfremt Deres virksomhed byder på nævnte
licitation, ville dette ske mod DEUTZ' anbefaling.

Vi gør endvidere opmærksom på, at kit-listen til DEUTZ' reparationssæt, samt
reservedelslisten i licitationen vedrørende istandsættelse ikke er relevante og tillige
er ufuldstændige.

DEUTZ kan i øvrigt ikke sikre, at alle dele er disponible, og kan heller ikke give
tilsagn om nogen leveringsfrister.

Det er naturligvis op til Dem at beslutte, om De ønsker at påtage Dem en risiko med
Deres virksomhed. DEUTZ vil under alle omstændigheder ikke betjene licitationen.

Med venlig hilsen

[NAVN] [NAVN]]  27

 Bilag 14, Deutz' påmindelse om opfordring til ikke at byde på DSB-tender af 27. april 2010 og bilag 15, forbud mod at
betjene DSB udbud af 14. april 2010.
25

 Bilag 14, Deutz' påmindelse om opfordring til ikke at byde på DSB-tender af 27. april 2010.
 Oversat af autoriseret translatør.

26

27



/

24

172 Både Deutz og DMN korresponderede om et udkast til tilbud til DSBs udbud og var i
kontakt med DSB omkring levering på alternative vilkår, både i udbudsperioden og
efterfølgende.  De to selskaber arbejdede således på at blive leverandør af komponenter til
DSBs renoveringsopgave på deres egne vilkår. Det fremgår endvidere af sagen, at Equipco
sendte et tilbud på reservedele til udbudsopgaven til selskabet [VIRKSOMHED].

28

29

173 Deutz bekræfter, at virksomheden forhandlede med DSB. I løbet af udbudsprocessen
fremsendte Deutz et tilbud til DSB på 404 exchangemotorer til en pris på [XX] millioner
EUR, svarende til ca. [XX] DKR. Deutz oplyser endvidere, at virksomheden endte med ikke
at fremsende buddet officielt, men at de i stedet trak sig fra udbudsforhandlingerne, fordi
Deutz’ juridiske afdeling frarådede virksomheden at deltage i udbuddet. Dette skyldes, at
DSBs krav til vilkår mv. efter Deutz’ opfattelse ikke var i overensstemmelse med
markedsvilkår. Dette gjaldt for såvel levering samt garanti.30

174 Ifølge oplysninger modtaget fra DSB indkom der to tilbud på opgaven; et fra
[VIRKSOMHED] på renovering inklusiv levering af reservedele og et fra DSBs eget
komponentværksted på renovering eksklusiv levering af reservedele. Der kom ingen tilbud
på levering af komponenter alene. DSBs komponentværksted kunne derfor ikke udføre
renoveringsopgaven. Tilbuddet fra [VIRKSOMHED] var ifølge DSB ikke antageligt, da
tilbuddet var omkring [XX] pct. over den forventede kontraktsum. Således oplyser DSB, at
den samlede kontraktsum efter deres opfattelse lå mellem [XX-XX] mio. kr., hvorimod
[VIRKSOMHED]’s tilbud lå på [XX] mio. kr. Den 5. maj 2010 meddelte DSB derfor
[VIRKSOMHED], at tilbuddet var uantageligt.

175 Da DSB havde konstateret, at der ikke var indkommet antagelige bud på udbuddet,
indledte DSB en ny udbudsproces med direkte forhandling uden forudgående udbud, jf.
artikel 40, stk. 3, litra a, i forsyningsvirksomhedsdirektivet.

176 DMN oplyser, at virksomheden ligeledes indgav et bud på det oprindelige udbud.
Tilbuddene blev ikke uploadet via EU-supply, men derimod sendt per e-mail den 30. april
2010 kl. 11:56 til DSBs daværende strategiske indkøber [NAVN]. [NAVN] svarer den 6. maj
2010 kl. 9:06, at DMNs bud er antaget.31

177 DMN oplyser endvidere, at virksomheden ikke blev informeret om, at DSB havde
begyndt en ny udbudsproces. Efter DMN opfattelse var DMN med i en samlede
udbudsproces frem til den 15. juli 2010, hvor DMN fik besked om, at forhandlingen var slut,
og DSB havde indgået aftale med andre virksomheder.

178 DSB oplyser, at følgende løsningsmodeller blev forhandlet i den nye udbudsproces:

 Blandt andet: Bilag 14, Deutz' påmindelse om opfordring til ikke at byde på DSB-tender af 27. april 2010, bilag 16, e-
mail korrespondance og flere kontraktudkast mellem DMN og Deutz, 27. april 2010, bilag 17, Deutz' støtte til DMN's
bud, af 30. april 2010, bilag 18, DMNs tilbud til DSB, 30. april 2010 og bilag 19, e-mail af 11. juni 2010 ang. støtte til
betingelser til DSB, bilag 20, udkast til tilbud på DSB udbuddet, 29. april 2010 og bilag 21, tilbud til DSB af 3. maj
2010.

28

 Bilag 22, e-mail internt i Equipco af 28. april 2010.
 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktmeddelelsen af 21. september 2012.
 Bilag 72, DMN bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 7. september 2012.

29

30

31



/

25

(i) Komponenter leveret af DMN og renovering udført af DMN og Deutz.

(ii) Komponenter leveret af DMN og renovering udført af DSBs eget
komponentværksted.

(iii) Komponenter leveret af et konsortium af leverandører bestående af Fleco
(klager), [VIRKSOMHED 1, 2 og 3] og renovering udført af DSBs eget
komponentværksted.

179 Under DSBs forhandlinger med Fleco, som startede den 11. maj 2012 ved DSBs
henvendelse til Fleco, sendte DSB den 9. juni 2012 en kit-liste til Fleco indeholdende en
liste over alle de komponenter, der skulle indgå i renoveringen af Deutz-motorerne i DSBs
IC3-tog. DSB anmodede Fleco om at vende tilbage med en tilkendegivelse af, hvilke
komponenter Fleco kunne levere, samt et tilbud på leveringen. Flecos primære rolle skulle
være at levere Deutz-komponenter og administrere, at komponenterne bliver leveret i den
rækkefølge, der er optimal i forhold til renoveringsopgaven. De unikke Deutz-komponenter
er inkluderet i kitlisten til Fleco. På samme måde har de øvrige leverandører i konsortiet en
leveringskanal til en stor producent, som producerer komponenter til renoveringsopgaven.

180 I perioden fra den 11. maj 2010, hvor DSB og Fleco indledte forhandlinger, og frem til
den 14. juli 2010, hvor DSB og Fleco underskrev kontrakt, forhandlede Fleco med
forskellige udenlandske leverandører om leverancer af reservedele. Efter forudgående
drøftelser og i forventning om tilsagn fremsendte Fleco tilbud til DSB på de reservedele,
som de kunne skaffe. En af de udenlandske leverandører var den nederlandske Deutz
forhandler Equipco.

181 Fleco har oplyst, at Equipco afgav tilbud til Fleco på de sidste reservedele på kit-listen,
hvormed Fleco blev i stand til at underskrive kontrakt med DSB. Fleco har endvidere oplyst,
at Equipcos tilbud til Fleco om levering af disse dele kom i stand på Flecos foranledning og
initiativ. Baggrunden for forhandlingerne, som ledte til et tilbud på levering af reservedele
fra Equipco til Fleco, var en uopfordret telefonisk henvendelse den 5. juli 2010 fra Fleco til
Equipco. Flecos telefoniske henvendelse til Equipco blev fulgt op af en e-mail samme dag
til Equipco, hvoraf det fremgår:

” […] Thank you for a very interesting and positive phone conversation of today.

As promised I hereby send you the DEUTZ part No. for some of the parts required.
The plan is to overhaul the 400 engines during af period of 2 years – starting in the
very near future. For the parts mentioned below I need ”the best price” and the
”quantity in stock” in Germany […]” 32

182 Flecos oplysninger om, at det var Fleco, der rettede henvendelse til Equipco, støttes af
en forklaring, som Equipco afgav til de nederlandske konkurrencemyndigheder (NMa) ved
kontrolundersøgelsen hos Equipco. I forbindelse med kontrolundersøgelsen hos Equipco
afgav Equipcos ejer og direktør [NAVN] og Equipcos underdirektør, som er Flecos
kontaktperson, [NAVN], forklaring til de nederlandske konkurrencemyndigheder. De to

 Bilag 23, e-mails mellem Equipco og Fleco bl.a. af 12. juli 2010.32



/

26

virksomhedsrepræsentanter indvilgede i at afgive forklaring som vidner og har begge
underskrevet samtlige sider i afhøringsrapporten. I en bekræftet oversættelse af forklaringen
fra nederlandsk til dansk fremgår blandt andet følgende:

” Spørgsmål fra NMa: Under den indledende samtale oplyste De til os, at De ved,
hvorfor NMa er på [kontrol]besøg hos Dem i dag. Hvad kan De fortælle herom?
(Nedenfor følger [NAVN]’ og [NAVN] beretning om denne licitation og om kontakten
med Fleco og Deutz AG.)

Svar: Vi antydede i morges [da kontrolbesøget hos Equipco startede ved NMa’s
henvendelse til Equipco], at vi nok havde en idé om, hvorfor NMa og kollegaerne fra
Danmark er her. For nylig har der været ét projekt, der kørte lidt sært, og det var et
projekt fra Danmark. Equipco blev kontaktet af Fleco, som havde fået en stor ordre
hjem fra de danske jernbaner. […]

Den 6. juli 2010 ringede [NAVN] til mig, [NAVN], og meddelte, at de var i gang med
et fint projekt fra de danske jernbaner. Han bad mig om at levere dele til Fleco for
dette projekt.” […] Jeg lod [NAVN] vide, at jeg ikke var sikker på, om vi kunne
levere alt, idet det var så gigantisk et projekt. Jeg forklarede, at jeg skulle drøfte det
med Tyskland [Deutz], idet vi ikke selv havde det hele på lager.”  [Egen tilføjelse]33

og

” [[NAVN], Vice President Deutz] ringede mandag aften den 19. juli og sagde, at
Nordic [DMN] ville komme hen til Deutz AG for at drøfte spørgsmålet.[…] Da var
folkene fra Nordic eksploderet, og efterfølgende ringede de til mig, [NAVN]
Equipco]. De var meget vrede og bebrejde Equipco, at vi var i gang på Nordics
område (ligesom i 2007), de var vrede over, at vi angiveligt havde gjort det igen. Jeg
gik ind i diskussionen og fortalte dem, hvordan tingene hang sammen. Jeg sagde
også, at jeg ikke kunne forstå, hvorfor vi kunne levere til [VIRKSOMHED], men ikke
til Fleco. De bebrejdede os også, at vi havde været i gang i flere måneder med denne
ordre, mens den første kontakt med Fleco først var den 6. juli.” 34

183 Flecos oplysninger om, at det var Fleco, der rettede henvendelse til Equipco, støttes
endvidere af en skriftlig redegørelse, udarbejdet af Equipco, som blev fundet på
kontrolundersøgelsen hos Equipco:

” DSB wanted the alternative solution This situation, including the fact that Fleco
contacted us (and we did not contact him) […]” 35

184 Efter den indledende kontakt til Equipco skriver Fleco i en e-mail til Equipco den 12.
juli 2010:

” I got Saturday the contract from DSB. The main parts in the contract are listed
below for the overhaul of the 404 enginge in the period […]” 36

 Equipcos forklaring til NMa, bekræftet oversættelse fra Nederlandsk, s. 5 og 6.
 Ibidem, side 9.
 Bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.
 Bilag 23, e-mail fra Equipco til Fleco af 12. juni 2010

33

34

35

36



/

27

185 Equipco skriver herefter et svar på dette med prisindikationer i e-mail af 12. juli 2010:

” I herewith send you the actual prices for the following items: […]” 37

186 Equipco har tidligere været Flecos faste leverandør af Deutz reservedele. Deres faste
forbindelse stoppede dog ultimo 2008 efter en klage fra DMN til Deutz.  Equipco gav
under forhandlingerne i juli 2010 udtryk for, at Equipco ikke kunne levere til Fleco uden
tilladelse fra Deutz, hvilket fremgår af Equipcos e-mail til Fleco den 13. juli 2010:

38

“As I informed you it is very important for us to get the green light from Cologne
because only with their approval we will be able to be your parts supplier: if we
don’t get their approval we can’t deliver.” 39

187 Equipcos endelige tilbud til Fleco blev afgivet den 16. juli 2010 og var uden
forbehold.40

188 Det fremgår af Equipcos dataudtræk fra Deutz’ interne systemer, at medio juli 2010 lå
en stor andel af de efterspurgte reservedele på lager hos Deutz.
Dataudtrækket blev sendt fra Equipco til Fleco den 16. juli 2010 sammen med en e-mail
blandt andet med følgende indhold:

”See for the stock in Cologne below our requist” 41

189 DSB korresponderede ligeledes med andre mulige leverandører i perioden, herunder
også Deutz og DMN. DSB havde endvidere et forhandlingsmøde med DMN og Deutz den
25. maj 2010. Det fremgår dels af invitation til mødet sendt fra DSB til DMN  , dels af
Deutz’ Head of Service Sales Europa, [NAVN]s, rejseoplysninger til og fra København den
25. maj 2010, fundet under kontrolundersøgelse hos Deutz i Tyskland, samt af en plan for
mødet, også fundet hos Deutz i Tyskland, blandt andet med følgende indhold:

42

”  Outstationed trip planning: Discussion topics and targets

Name:  [NAVN] […]
Company:  Dänische Staatsbahn
Place and Date / Kopenhagen 25th May 2010

[…]

Thema […] 
[…]
b) Overhaul of 404 DSB engines 2015 […]

 Ibidem.
 Bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.
 Bilag 25, e-mail fra Equipco til Fleco af 13. juli 2010.
 Bilag 26, tilbud fra Equipco til Fleco inkl. e-mail streng.
 Bilag 27, e-mail af 16. juli 2010 fra Equipco til Fleco og ark over Deutz’ lagerbeholdning.
 Bilag 28, invitation til individuelt forhandlingsmøde.

37

38

39

40

41

42



/

28

Visit conducted
together with [NAVN] [Head of Service Sales and Key Accounts]

Targets Deutz […]
c) pushing the Xchange idea by explaining advantages of Xchange
engines
[…]

Ziele / Fragen
des Verhandlungspartners

[…]
c) risk transfer to DMN/DEUTZ (longer warrenty, faster delivery
times, etc.)
[…]” 43

190 Det fremgår af ovenstående, at det var Deutz’ målsætning at forsøge at få DSB til at
indgå exchange-løsningen. DMN oplyser, at Deutz også under DMNs forhandlinger med
DSB pressede på for at få DMN til at forhandle exchange-løsningen i gennem. Dette ville
indebære, at DSBs motorer ville blive repareret på Deutz’ service center i Übersee i
Sydtyskland. Subsidiært pressede Deutz på for at få DMN til at lade så mange reservedele
som muligt indgå i reparationsopgaven.44

191 DMN oplyser således, at:

” [NAVN] (DMN) stod for kontakten til DSB og i den forbindelse blev der udarbejdet
et udkast til tilbud på reservedele, hvis omfang var fastlagt sammen med DSB, med
henblik på at dette skulle afgives i DSBs udbud. DMN havde solgt noget lignende
reparationskit til DSB i månederne forud for tilbudsgivningen. Udkast til tilbud
indeholdt omfangsmæssigt væsentligt færre reservedele, end det tilbud, som DMN
endte med at afgive til DSB i udbuddet, jf. i det følgende.

Det første udkast til tilbud blev som nævnt for KFST [Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen] i torsdags aldrig afgivet til DSB, da DMN uden varsel ved brev
af 27. april fra Deutz i stærke vendinger blev frarådet at afgive et sådant tilbud.
DMN rettede sig efter påbuddet, eftersom de skulle have leveret delene fra Deutz. I
stedet fik DMN efterfølgende og før tilbudsfristens udløb lov til at byde på levering af
et andet og langt mere omfattende reparationskit til DSB, og dette tilbud blev
sammen med et tilbud på ombytningsmotorer afgivet til DSB og accepteret som
rettidigt modtaget” 45

192 Af en e-mail korrespondance mellem Deutz og DMN fra den 15. juni 2010 fremgår det
endvidere, at DMN i deres forhandlinger med DSB arbejder for exchange-løsningen og
involvering af Deutz’ service center i Übersee. Det fremgår således i en e-mail sendt fra
DMN til Deutz, at:

” […]
DMN contributes to the DSB deal with the 404 exchange engines

 Bilag 29, plan for møde med DSB den 25. maj 2010.
 Bilag 6, referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.
 Bilag 7, DMNs bemærkninger til referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.

43

44

45



/

29

[…]” 46

193 Det fremgår endvidere i en e-mail fra Deutz til DMN, at:

” […]
We can check with [NAVN] if Übersee will take the risk of 24 month.
[…]” 47

194 DSB valgte i henhold til de opsatte evalueringskriterier for udbuddet model (iii), jf.
punkt 178, hvilket indebar, at komponenterne skulle leveres af konsortiet bestående af flere
leverandører, herunder Fleco, mens DSB selv skulle forestå renoveringen af IC3-togenes
dieselmotorer. Tilbudsgiverne blev informeret herom kort efter beslutningen.

195 DSB kontaktede den 23. juli 2010 DMN og aflyste alle fremtidige ordrer og
aftaleforhold.48

196 Fleco underskrev kontrakten med DSB den 14. juli 2010. Den 28. juli 2010 placerede
DSB desuden en yderligere ordre hos Fleco med anmodning om at føje indholdet til Flecos
kit-liste, hvorefter der kunne laves et tillæg til den oprindelige kontrakt. Flecos ordre til
DSB, som løb frem til medio 2012, har efter det oplyste en værdi af mindst [XX] kr.,
formentlig op til [XX] kr. Den samlede kontraktsum for de fire konsortiedeltagere var ifølge
DSBs oplysninger ca. [XX] mio. kr. Fleco oplyser endvidere, at ordren – såfremt
leveringsnægtelsen ikke var blevet iværksat – formentligt var blevet endnu større. Fleco
oplyser i den sammenhæng, at det er almindeligt, at kunden (i dette tilfælde DSB) hen ad
vejen supplerer sit indkøb med ekstratilkøb.49

3.5.2 Leveringsnægtelsen iværksættes og effektueres
197 Deutz’ leveringsnægtelse gennem sit forhandlernetværk over for Fleco startede medio
juli 2010 cirka samtidig med, at aftalen mellem Fleco og DSB blev indgået. Nedenstående
oplysninger om hændelsesforløbet den 15. og 16. juli 2010 fremgår af en tidslinje over
forløbet, som er fundet under kontrolundersøgelse hos både Equipco og Deutz, samt en
redegørelse over forløbet udarbejdet af Equipco til Deutz.50

Møde mellem Deutz og Equipco om levering til Fleco
198 Den 15. juli 2010 var Equipco til møde hos Deutz i Køln. På mødet var en mulig
godkendelse fra Deutz til en aftale mellem Equipco og Fleco om levering af komponenter til
DSB opgaven på dagsordenen. Her fremviste Equipco de informationer, Equipco havde fra
Fleco, herunder kontrakten mellem Fleco og DSB. Følgende fremgår således af Equipcos
redegørelse over forløbet til Deutz:

” Five working days after our first initial contact with Fleco we arranged a visit to
Cologne. The letter of DSB, […] as well as the contract between DSB and Fleco,
regarding parts supply, was already signed and also shown here when we visited
Cologne […]”

 Bilag 30, e-mail korrespondance mellem Deutz og DMN, bl.a. den 15. juni 2010.
 Bilag 30, e-mail korrespondance mellem Deutz og DMN, bl.a. den 15. juni 2010.
 Bilag 31, powerpoint, DSB status 09.08.2010.
 Bilag 32, e-mail fra Fleco af 1. juni 2012.
 Bilag 33, tidslinje og bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.

46

47

48

49

50



/

30

199 Deutz ringede til DSB for at få bekræftet, at DSB havde delt leveringsopgaven op i
mindre ordrer og indgået aftale med blandt andre Fleco og ikke DMN.

200 Equipco redegjorde desuden for, hvilke oplysninger de havde givet til Fleco, herunder
en prisindikation på 20 komponenter, som var baseret på de priser, Equipco havde tilbudt
[VIRKSOMHED], samt oplysninger om lagerbeholdning og mulige problemer med
leveringsfristerne.

201 Equipco anmodede Deutz om tilladelse til at levere til Fleco og fremhævede, at aftalen
med Fleco var en mulighed for, at Deutz stadig kunne indgå i leveringen af komponenter til
DSB, selvom DMN var blevet forbigået og aftalen med Fleco ikke omfattede alle
komponenter, som en aftale mellem DSB og DMN ville have gjort:

” […]only five days after our first initial contact with Fleco we were here in Cologne
to give [NAVN], Vice President, Deutz and [NAVN], Head of Service Sales, Deutz]
all the information we had, including our request to deliver the parts because,
despite the fact that Nordic was passed, we, Equipco, were in the position to arrange
that DEUTZ still had a chance to deliver parts, not all unfortunately, because Bosch
and Mahle would deliver most of the other parts, but still for 1 mio or 1.5 Euro’s
turnover. […] ”

202 På mødet blev praktiske detaljer omkring Equipcos levering til Fleco desuden drøftet.
Equipco opfattede drøftelserne som positive i forhold til levering til Fleco, og Equipco var
ifølge deres redegørelse sikre på, at [NAVN], Deutz’ head of service sales, Europa, ville få
en såkaldt ”2nd confirmation” på det.

” […] As a matter of fact, the day after our meeting in Cologne we sent out 2 official
quotations to Fleco because we had a very positive meeting here in Cologne, further
communication with Fleco was absolutely not forbidden, instead, we spoke about
how to deliver the parts and we were 100% sure that [NAVN], Head of Service Sales,
Deutz] would get this 2nd conformation (which was the final step). […] ”

203 Dagen efter, den 16. juli 2010, sendte Equipco, som det fremgår af citatet ovenfor, to
officielle tilbud til Fleco. Deutz’ godkendelse af Equipcos levering til Fleco fremgår
endvidere af en e-mail af 26. juli 2010 sendt fra DMNs daværende ejer [NAVN] til Deutz’
Senior Vice President [NAVN]:

“Dear [NAVN],

Enclosed you will please find a letter signed by [NAVN] [Vice Presiden[t], Deutz].

The same [NAVN] who has, as we have found out from [NAVN], given the approval
to Equipco to deliver part s to Fleco with a discount of 33% […]”  (Egen tilføjelse)51

204 Det fremgår af e-mailen, at Equipcos levering til Fleco var godkendt af Deutz’ Vice
President, [NAVN].

205 Den 16. juli 2010 ringede Deutz til DSB, som igen bekræftede, at DSB havde fundet et
alternativ til levering fra DMN. Det fremgår af den ovennævnte tidslinje

 Bilag 34, e-mail af 26. juli 2010 fra DMN til Deutz.51



/

31

fundet hos Deutz og Equipco, at Deutz ringede til Equipco den 16. juli 2010 om
eftermiddagen og forbød Equipco at levere til Fleco. Af referatet fra Equipco til Deutz
fremgår, at årsagen til dette var, at Deutz stadig så en mulighed for at få DMN ind i billedet
igen. Dette bekræftes af en e-mail af 16. juli 2010 sendt internt i Deutz fra [NAVN], Head of
Service Sales under overskriften ”DSB-Ausscheibung” (DSB-udbud):

” Ein Konsortium aus dem BOSCH Händler, Mahle Händler, Filter Händler, und
Fleco (Ex-Mitarbeider der DMN) hat den Ersatzteilauftrag für die
Generalüberholungen.

[NAVN] [Senior Vice President i Deutz] hat entschieden: Close the door, dry [them]
out, try to [push] the Business to DMN.”  [Egen52

tilføjelse og fremhævelse]

[Et konsortium bestående af Bosch-forhandleren, Mahleforhandlere, Filter-
forhandlere og Fleco (tidligere medarbejdere ved DMN) har ordren på reservedele
til istandsættelserne.

[NAVN] har besluttet:

Close the door, dry [them] out, try to [push] the Business to DMN [luk døren, tørlæg
dem, forsøg at skubbe forretningen til DMN]53

206 Det fremgår af ovenstående, at konsortiet har modtaget reservedelsbestillingen til DSBs
renoveringsopgave, og at Deutz i den forbindelse har til hensigt at afskære levering. Det
fremgår endvidere, at Deutz mener, at man ved at stoppe leverancerne til Fleco kan få DSB
til at skifte leverandør (tilbage til DMN).

207 Det fremgår endvidere af tidslinjen, at det blev aftalt, at Equipco skulle informere Fleco
om, at Equipco ikke ville levere alligevel.

208 Sidst på dagen den 16. juli 2010 begyndte Deutz at gøre sig tanker om, hvordan de
kunne opretholde leveringsnægtelsen ved at lukke for al levering gennem deres
forhandlersystem. Følgende fremgår således af en e-mail af 16. juli 2010, sendt internt i
Deutz, fra [NAVN], Head of Service Sales hos Deutz til [NAVN], Senior Vice President,
[NAVN], Vice President og [NAVN], Head of Service Sales Central Europe & Key
Accounts:

” In a mix calculation a[n] independent part dealer is able with the support from
Mahle, BOSCH and BWTS to out compete DEUTZ even when Fleco get the parts
with 20% Discount.

We try the best with order processing to close the doors. [NAVN], can you speak with
Documentation to remove the EMR Data from the SAP system. Also to remove the
data from the SERPIC data?” 54

 Bilag 35, e-mail af 16. juli 2010, internt Deutz.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 36, e-mail af 16. juli 2010, Deutz.

52

53

54



/

32

209 Det fremgår af e-mailen, at der er en række uafhængige
reservedelsforhandlere, som har været i stand til at udkonkurrere Deutz, også selvom der
alene gives en rabat på 20 pct. til Fleco (modsat de 33 pct. som de er blevet tilbudt af
Equipco jf. punkt 203 ovenfor). Det fremgår endvidere, at Deutz gennem
bestillingsafdelingen prøver at lukke for leveringsmuligheder, blandt andet ved at fjerne data
fra
bestillingssystemerne (EMR og Serpic).

Møde mellem Deutz og DMN
210 Et møde mellem Deutz og DMN fandt sted hos Deutz i Køln den 20. juli 2010. Det
fremgår af tidslinjen, fundet hos både Deutz og Equipco, at der på mødet blev ringet til
Equipco, som samme dag tilbagekaldte tilbuddet til Fleco. Equipco sendte en kopi af det
tilbagekaldte tilbud til Deutz. Dette bekræftes af en e-mail sendt fra Equipco til Deutz den
20. juli 2010, hvoraf følgende fremgår:

” We have send the quotations to [NAVN] [Deutz’ Head of Service Sales & Key
Accounts]. […] Furthermore we have called Fleco to inform him that we redraw our
quotations.”  [Egen tilføjelse]55

211 Det beskrevne hændelsesforløb bekræftes af en intern e-mail af 21. juli 2010, fundet hos
DMN i Sverige. Heraf fremgår, at Deutz på mødet forsikrede DMN om, at Fleco ikke får
alle de komponenter, de skal bruge, for at levere det aftalte til DSB:

” Yesterday late we re-decided to japadize  the Fleco business together with
[NAVN] [Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts]. He will assure that Fleco
does not get all the part and then the deal will be broken from these local competition
companies. […] So, all is ok and we have to wait some days or weeks… untill Andre
[DSBs strategiske indkøber af togdele] will come back to us… to ask for 400
[exchange] engines!! :-)”  [Egen tilføjelse]

56

57

212 Efter anmodning fra Fleco sendte Equipco også en skriftlig tilbagekaldelse af deres
tilbud til Fleco den 22. juli 2010, hvoraf følgende fremgår:

” However, because of changing market conditions and on basis of conversations we
had with our main supplier, Deutz Ag, we have found it no longer possible for us to
enter a delivery agreement on basis of the prices mentioned by me in my e-mails.” 58

Deutz lukker for al bestilling af strategiske komponenter til DSB-opgaven
213 Deutz og DMN besluttede den 20. juli 2010, at de ville forsøge at tvinge DSB til at
handle med den skandinaviske Deutz leverandør, DMN, for så vidt angik komponenter af
mærket Deutz.  Planen kunne kun gennemføres, hvis andre mulige leverandører ikke kunne
sælge de pågældende komponenter til DSB. Deutz udarbejdede derfor en liste over
strategiske komponenter, som ikke kan rekvireres

59

 Bilag 37, e-mail af 20. juli 2010, Equipco.
 Udtrykket ”japadize” findes ikke på engelsk ifølge Gyldendals Engelsk-Dansk ordbog. Ud fra den sammenhæng,

hvori ordet ”japadize” bliver anvendt i e-mailen: ”Yesterday late we re-decided to japadize the Fleco business together
with [NAVN]. He will assure that Fleco does not get alle the parts and then the deal will be broken from these local
competition companies” formoder Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, at der er tale om en skrivefejl, idet det korrekte
ord skulle have været det engelske ord ”jeopardize” , som på dansk betyder ”bringe i fare” eller ”sætte på spil” .

55

56

 Bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.
 Bilag 39, e-mail af 7. oktober 2010, Fleco til DMN.
 Bilag 33, tidslinje og bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.

57

58

59



/

33

udenom Deutz og spærrede dem i deres leveringssystem. Bestilling af netop disse
komponenter kunne således ikke ske automatisk via systemet, men kun ved en direkte
henvendelse til [NAVN], Head of Sales and Key Accounts i Deutz. Deutz kunne på den
måde sikre sig bedst muligt, at disse komponenter ikke blev bestilt med henblik på levering
til DSB opgaven.

214 Denne plan bekræftes af en intern e-mail dateret den 29. juli 2010 fundet hos DMN,
hvoraf følgende fremgår:

” If Deutz will not supply Equipco wit[h] these parts we should be able to pick up the
Deutz unique parts business in anyway. The purch[a]sed parts that can be sources
from other sources like Bosch or Mahle will be lost anyhow. In accordance with
[NAVN] analyse the Deutz unique part are around 30% of these kits.

[…]

We should keep on discussing with DSB about the conditions for Deutz parts supply.
In a few days or weeks they need to become aware of that they will not be able to
source the part else ware and then we should be there with a friendly face and pick
up the business with reasonable margins.” 60

215 Af citatet ovenfor fremgår, at DMN anser en tredjedel af komponenterne på kit-listen
for unikke Deutz-komponenter. Af e-mails, fundet hos Deutz, fremgår det endvidere, at
Deutz allerede den 16. juli 2010 var i gang med at lokalisere komponenter, som de tidligere
havde solgt, og som kunne anvendes til levering til DSB-opgaven.61

216 Hos DMN i Sverige er endvidere fundet en e-mail dateret den 22. juli 2010 med en liste
over nogle af komponenterne, som indgår i DSB-opgaven. E-mailen har overskriften:

” DEUTZ blocked parts acc. to [NAVN] [Deutz’ Head of Sales and Key Accounts] ”

217 Det fremgår således af overskriften, at e-mailen indeholder en liste over reservedele,
som ifølge Deutz’ head of service sales and key accounts er blokeret. E-mailen indeholder
en liste over i alt [XX] nummererede reservedele, herunder Udeladt:

”[LISTE MED BLOKEREDE RESERVEDELE UDELADT]” 62

218 Af screenprints fra Deutz elektroniske bestillingssystem fremgår endvidere, at disse
dele ikke kan bestilles direkte i systemet, men at pris og leveringstid kun kan fås på
forespørgsel. Det fremgår af de samme screenprints, at denne ændring er foretaget mellem
den 20. og den 26. juli 2010, perioden umiddelbart efter der træffes beslutning om ikke at
levere/hindre parallelhandel fra Deutz-forhandlere til Fleco.

 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.
 Bilag 41, e-mail af 16. juli 2010, Deutz internt, og bilag 42, e-mail af 16. juli 2010, Deutz internt.
 Bilag 43, e-mail af 22. juli 2010, DMN, blocked parts.

60

61

62



/

34

219 Det fremgår af materiale fundet hos både Deutz og DMN, at Deutz i perioden efter
sommeren 2010 fortsat opretholder leveringsnægtelsen og monitorerer markedet.

220 Deutz har oplyst, at virksomheden i perioden monitorerede [XX] reservedele. Deutz
oplyser, at virksomheden gjorde dette for at sikre, at deres forhandlere ikke foretog aktive
salg i strid med deres distributionsaftaler til virksomheder i Danmark. Ifølge Deutz
ophævede virksomheden monitorering af disse [XX] reservedele den 17. marts 2011.63

221 Deutz har endvidere oplyst, at listen med monitorerede reservedele ikke bør betragtes
som en liste af unikke reservedele. Reservedelene er reservedele, som medarbejdere i Deutz
mente kunne bruges til at overvåge markedet.

222 Deutz har efterfølgende, den 13. november 2012, fremsendt en liste med 88 reservedele,
der alle benyttes i TCD2015 motoren. Reservedelene er ”parret” med forhandlere, der er
aktive i eftersalgsmarkedet, med salg af reservedele.  Det fremgår ikke af listen, hvorvidt
det rent faktisk var muligt at få leveret reservedele fra de angivne forhandlere i perioden.
Kun tre af reservedelene fra listen fremsendt den 13. november 2012 findes på listen over
reservedele, som Deutz monitorerede, jf. punkt 216 og 217 ovenfor. Listen, fremsendt af
Deutz den 13. november, indeholder ikke eksempler på nogen af de reservedele, som er
typiske eksempler på unikke reservedele, jf. punkt 90.

64

223 Den 4. august 2010 korresponderer Deutz og DMN om, hvorvidt blokeringen af
leveringskanaler for unikke Deutz reservedele er succesfuld under overskriften ”Projekt
unsichtbarer Kunde” (projekt usynlige kunde). Deutz rapporterer til DMN, at de ikke mener,
Fleco har fået levering eller anmodet om levering hos dem eller nogen af deres leverandører.
Følgende fremgår blandt andet af e-mail fra Deutz til DMN af 4. august 2010:

” […] [NAVN] hat noch mal unterstrichen, dass wir am Anfang des Jahres für alle
diese teile Alternativlieferanten gesucht haben […] und wir keine gefunden haben!

Die Teile sind nicht angefragt and es gibt keine Nachbauer. Wiewahrscheinlich ist
eine Aufarbeitung der Altteile? Ohne Einschuss Neuteile unmöglich, würde ich
sagen.

FAZIT: Fleco ist nicht in der Lage im großen Stil Teile für Grundüberholungen zu
liefern. Das können wir im Moment ausschliessen.[…] ”65

[[NAVN] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af året har forsøgt at
finde alternative leverandører af alle disse dele […] og vi har ikke fundet nogen!

Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent. Hvor sandsynlig er en
istandsættelse af de gamle dele? Uden anvendelse af nye dele umuligt, ville jeg sige.

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012. Listen med monitorerede
reservedele er vedlagt som bilag 1 til Deutz’ bemærkninger.
63

 Bilag 74, Market Test Data, fremsendt af Deutz den 13. november 2012.
 Bilag 44, e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.

64

65



/

35

FACIT: Fleco er ikke i stand til i stort omfang at kunne levere dele til almindelig
istandsættelse. Det kan vi udelukke p.t.]66

224 [NAVN], After Sales Manager hos DMN, skriver endvidere, igen under overskriften
”Projekt unsichtbarer Kunde” (projekt usynlige kunde), følgende i en e-mail af 4. august
2010 til [NAVN] Deutz’ Head of Sales and Key Accounts:

” Hallo [NAVN],

Das laeuft schon… keine Infos !! Keine non-Originals !!

Heite haben wir alle in DK ”offizelt informirt.. und nochmal streng darauf
hingewiesen: es warden nur original Teile verbaut.. etc. etc.

Ich melde mich schon.. wenn ich etwas hoere! Das erste Kit von Fleco wird von
unseren Leute beschlagnahmt. :-) ”67

[Hej [NAVN]

Alt går, som det skal… ingen oplysninger !! Ingen ikkeoriginaler !!

I dag har vi "officielt" underrettet alle i DK, og endnu en gang klart gjort
opmærksom på: der anvendes kun originale reservedele.. osv. osv.

Jeg melder mig igen, når jeg hører noget! Det første kit fra Fleco bliver beslaglagt af
vores folk. :-)]68

225 Den 4. august 2010 videresender [NAVN], After Sales Manager hos DMN, i en intern
e-mail til [NAVN], [NAVN] og [NAVN], ovennævnte korrespondance mellem Deutz og
DMN. [NAVN] skriver i den forbindelse:

” Hi team,

Like mentioned on the phone [NAVN] & [NAVN].. […] nobody else try to source the
DSB key components.. […]

Lets be relaxed... Fleco & Equipco have [a huge] problem now..
[…]

Lets keep the price.. and see how the situation develops..[…]” 69

226 Af e-mail korrespondance internt i DMN af samme dato fremgår også, at en eventuel
leveringskanal gennem Henkelhausen GmbH i Tyskland er stoppet, og det konkluderes
afslutningsvist af DMNs After Sales Manager, [NAVN]:

” So I think this channel was stopped month ago” 70

 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 45, e-mail af 4. august 2010, DMN til Deutz.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 46, e-mail af 4. august, DMN internt.
 Bilag 47, e-mail af 4. august 2010, DMN internt.

66

67

68

69

70



/

36

227 På samme måde er DMN særligt overrasket efter et rygte om, at Fleco har været i stand
til at skaffe visse komponenter. Af en intern e-mail af 10. september 2010 i DMN fremgår
følgende:

” Info- I had talk´t to JR today and he sayed that Fleco had sold 4 new engines block
2015 to DSB how can that be [right] if holland is closed by Deutz”

228 Hos Deutz i Tyskland holder man også skrapt øje med leveringskanalerne for Deutz-
komponenter. På power point slides med overskriften ”DSB Status” fra et møde afholdt den
9. august 2010 fremgår følgende:

“ Monitoring of sales for parts for the DSB tender
• Since 20.07.2010 [XX] different part numbers specially for DSB are only

available on request. Requests have to be sent to [NAVN].
• Result

o 30 requests
o From all over the world
o Only items for one engine
o Engine serial numbers were provided on request

[…]
• Exchange center Übersee is informed and blocks requests“71

229 Det fremgår heraf, at Deutz har udvalgt [XX] reservedele, som alene kan bestilles på
forespørgsel hos Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts, [NAVN]. Det fremgår
desuden, at [NAVN] ved forespørgsler om levering anmoder om et motornummer, så det kan
tjekkes hvilke motorer, komponenterne skal anvendes i, herunder også, om de bestilles med
henblik på levering til DSB. Til sidst fremgår det, at Deutz’ sevice[r]center i Übersee
ligeledes er informeret og blokerer forespørgsler på de relevante reservedele.

230 Det fremgår desuden af e-mails, sendt fra kunder til Deutz, samt fra Deutz til DMN, at
kunder, som vil bestille komponenter fra den blokerede liste, skal henvende sig direkte til
[NAVN]. Såfremt bestillingen virker mistænksom, tager [NAVN] direkte kontakt til kunden
for at finde ud af, hvad baggrunden for bestillingen er.  [NAVN] skriver i et svar på en
bestilling af blokerede komponenter fra Equipco den 14. oktober 2010:

72

“I don’t know if anyone at Equipco thinks we are stupid or if you forgot to tell your
people that we are very sensitive to the DSB topic. This request is certainly not for
your stock. We have received this request by know from four different dealers in
Europe with the same part numbers and quantities and the destination will be DSB
(because DSB also requested those parts at Nordic).” 73

231 [NAVN], DSBs (daværende) strategiske indkøber af togdele, henvender sig til Deutz
flere gang i slutningen af 2010 og starten af 2011. Han gør opmærksom på, at han af sine
leverandører er blevet informeret om, at de ikke kan bestille visse komponenter hos Deutz’
forhandlere, da disse er reserveret til DSB. [NAVN] gør opmærksom på, at DSB ikke har
bestilt de pågældende komponenter, og at Deutz

 Bilag 31, Powerpoint, DSB status 9. august 2010.
 Bilag 49, e-mail af 21. januar 2011, Deutz, frigivelse af spærrede dele, bilag 56, e-mail af 7. februar 2011, Deutz og

bilag 48, e-mail af 23. august 2010, Deutz til DMN.

71

72

 Bilag 50, e-mail af 15. oktober 2010, Equipco.73



/

37

derfor bedes frigive dem til markedet. Dette sker blandt andet ved e-mail af 14. december
2010 fra [NAVN] til [NAVN], Deutz’ Head of Service Sales and Key Accounts, hvoraf
fremgår:

“[…] Hi [NAVN],

I have just talked with another supplier to DSB. He advised me that he have asked
Deutz for 2 spare parts, but have been advised by Deutz that this was reserved for
DSB.

[…]

DSB are most glad to learn that Deutz reserve key parts for DSB and believe that
such actions are professional [customercare] and is a action that charaterize a
preferred supplier to DSB.

However kindly be advised that above 2 products is not currently requested by DSB
and as fare as I know we have no open orders for these products. Last order was
some years ago. […]” 74

3.5.2.1 Efterfølgende forløb
232 Efter Fleco den 22. juli 2010 fra Equipco modtog en skriftlig bekræftelse på, at Equipco
ikke kunne levere komponenter i overensstemmelse med deres tilbud, søgte Fleco
alternative leveringsmuligheder. Fleco kontaktede Deutz leverandører, som Fleco tidligere
havde haft forbindelse til med henblik på at få leveret komponenter fra disse leverandører.
De virksomheder, som Fleco kontaktede, omfatter blandt andet [VIRKSOMHED X] og
[VIRKSOMHED Y].

233 Den 25. august 2010 skriver [VIRKSOMHED X] i et svar på en bestilling fra Fleco:

“We’ve increased our order for these pumps.
We’ve to wait for the answer from our subsupplier regarding the delivery time. It’s
not so easy to get these pumps because Deutz knows that DSB needs them, so we
have place small orders for 2 pcs. And then 2 more and so on.
We cannot buy 10 pcs. at once.” 75

234 Det fremgår heraf, at [VIRKSOMHED X] har bestilt de pågældende komponenter hos
sin leverandør, men at de ikke er lette at få, fordi Deutz ved, at DSB skal bruge dem. Den 6.
september 2010 skriver [VIRKSOMHED X] desuden til Fleco, at de endnu ikke har
modtaget svar fra deres leverandør, og at leverandøren og Deutz åbenbart er klar over, hvem
slutkunden er. [VIRKSOMHED X] håber dog at kunne komme med et endeligt svar
snart.  [VIRKSOMHED X] vender tilbage den 20. september 2010 med besked om, at
Deutz ikke vil frigive de bestilte komponenter, medmindre der opgives et motornummer på
den motor, komponenterne skal bruges til, samt et bestemmelsesland for komponenterne:

76

 Bilag 51, e-mail af 5. januar 2010, DSB.
 Bilag 52, e-mail af 25. august 2010, Fleco.
 Bilag 53, e-mail af 6. september 2010, Fleco.

74

75

76



/

38

” […] bez. unsere Bestellung über Udeladt hat unser Lieferant die ursprünglich
zugesegte Leiferung nicht angeliefert und bekommt die Ware offensichtlich von deutz
nicht frei gegeben.

Die Ware kann man nur unter Angabe der Motornr. und des Bestimmungslandes
erhalten.[…]” 77

[Med hensyn til vores bestilling af Udeladt har vores leverandør ikke leveret som
oprindeligt lovet og kan tilsyneladende ikke få varen frigivet af Deutz.

Varen kan kun fås ved angivelse af motornummer og bestemmelsesland]78

235 Denne fremgangsmåde bekræftes også af en intern e-mail af 14. januar 2011, fundet på
kontrolundersøgelse hos Deutz. E-mailen er sendt til [NAVN], Head of Sales and Key
Accounts i Deutz, fra en medarbejder i ”order processing” :

” Hallo [NAVN],

Unser Kunde Equipco hat für die Motornummer […] – TCD 2015 eine wegen der
DSB gesperrte Teilenummer bestellt.

Können Sie mir für die Udeladt eine Freigabe geben?” 79

[Kære [NAVN]

Vores kunde Equipco har for motornummer […] – TCD 2015 bestilt et
reservedelsnummer, der er spærret på grund af DSB.

Kan De tildele mig en frigivelse for Udeladt?]80

236 Det fremgår af e-mailen, at den nederlandske Deutz forhandler Equipco har bestilt en
reservedel, som ellers er spærret pga. DSB. Equipco har til bestilling angivet et
motornummer på den specifikke motor, reservedelen skal bruges til og derfor anmodes der
om en frigivelse af reservedelen. I tråd med dette fremgår følgende af en anden e-mail af 7.
februar 2011, sendt internt i Deutz til [NAVN], Head of Service Sales Europa fra en
medarbejder i bestillingsafdelingen ”order processing” :

” Sehr geehrter [NAVN],

Da [[NAVN], Head of Sales and Key Accounts] die Tage nicht im Hause, können Sie
uns weiterhelfen und Freigabe für den Auftrag Nr. […] geben?”

[Kære [NAVN]
Da [NAVN] i øjeblikket ikke er i huset, kan De da hjælpe os videre og give en
frigivelse for ordre nr. […]?]81

 Bilag 54, e-mail af 20. september 2010, Fleco.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 55, e-mail af 14. januar 2011, Deutz.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Oversat af autoriseret translatør.

77

78

79

80

81



/

39

237 Det fremgår heraf, at bestillingsafdelingen forsøger at få frigivet blokerede reservedele
til brug for ordre.82

238 Fleco har imidlertid held til at få leveret nogle af de nødvendige komponenter fra en
anonym leverandør, som indledningsvist den 18. oktober 2010 oplyser, at de kender til
problemerne i Tyskland, og at de ved, hvordan de skal operere, når de bestiller de
pågældende komponenter. Den 22. oktober 2010 har leverandøren stadig ikke fået noget
svar på deres bestilling hos Deutz, men skriver følgende:

” And also they asked us the engine series no and which country the use. We have
told them this engine is imported by us, we give them our engine series no and the
engine is used in […].” 83

239 Det fremgår heraf, at denne leveringskilde lyver i forbindelse med bestillingen af
komponenter. Leveringskilden oplyser således over for Deutz, at de selv skal bruge
komponenterne i egne motorer, som de oplyser numre på, samt i hvilket land de skal køre.
Deutz har anmodet dem om oplysningerne. Den 27. oktober 2010 får Fleco et positivt svar
fra denne leveringskilde, som oplyser følgende om leveringstid, pris mm.:

“[…] There is the reply from Germany.

The 20 pieces connecting rod is no problem […]

Pls. confirm[…]” 84

240 Fleco har endvidere kontakt med [VIRKSOMHED Y] og forsøger at købe komponenter
herigennem. [VIRKSOMHED Y] vender tilbage med et svar til Fleco den 10. december
2010 med følgende besked:

“[…] Yes, I have confirmed with [NAVN]. And he has contacted with the Deutz. Now
the Deutz [do not] want to sell because they are afraid we will sell them to other
countries. […]” 85

241 Leverandøren forsøger altså at bestille komponenter ved Deutz, men Deutz vil ikke
sælge til dem, da de ikke vil have, at komponenterne videresælges til markeder i andre
lande. Der er yderligere e-mail korrespondance mellem Fleco og [VIRKSOMHED Y], men
den 21. juli 2011 bekræfter [VIRKSOMHED Y] endeligt, at de ikke kan levere:

” Dear [NAVN]
I am sorry that we cannot supply,
Now the DEUTZ Germany is very serious for this issue.
I am afraid will also bring the trouble for you if buy from us.
Pls Confirm. […]”

 Bilag 56, e-mail af 7. februar 2011, Deutz.
 Bilag 58, e-mail af 22. oktober 2010, Fleco.
 Bilag 57, e-mail af 18. oktober 2010, Fleco, bilag 58, e-mail af 22. oktober 2010, Fleco og bilag 59, e-mail af 27.

oktober 2010, Fleco.

82

83

84

 Bilag 60, e-mail af 10. december 2010, Fleco.85



/

40

242 [VIRKSOMHED Y] bekræfter således, at de ikke kan levere, og at årsagen hertil er
Deutz i Tyskland, som er meget seriøs omkring dette emne.

243 I det efterfølgende forløb anmoder Fleco også den skandinaviske Deutz forhandler
DMN om levering af en enkelt reservedel ved e-mail af 7. oktober 2010. DMN kom også
med et tilbud og en pris.  DMN har oplyst og dokumenteret, at DMN tilbød Fleco at levere
denne ordre med en leveringstid på 3 måneder.  Dette skete ved e-mail af 13. oktober 2010.

86

87

244 I perioden mellem Flecos anmodning om levering og DMNs tilbud til Fleco
korresponderer DMN internt om ordren. I den forbindelse sender ejeren af DMN følgene til
DMNs direktør den 11. oktober 2010:

” Mitt förslag är att får tyskarna att lägga dessa på ett LLI (long lead item =
preliminär uppbokning för projekt) vilket betyder att alla är uppbokade, Vi offererar
Fleco med deras pris och 3 mån leveranstid.

Om allt fungerar ska inte Fleco kunna köpa delarna någon annanstans och DSB
borde bli hysteriska. Vi avvaktar lugnt och hoppas att DSB hör av sig. Rimligtvis
kommer dom att meddela oss att det är panik och vi säger att vi ska göra allt för att
få till en snabb leverans (vilket vi givetvis lyckas med).” 88

245 Det fremgår heraf, at håndteringen af Flecos bestilling af enkelte reservedele skal ske på
den måde, at Deutz anmodes om, at reservedelene blokeres i Deutz’ bestillingssystem.
Herefter tilbyder DMN en 3 måneders leveringstid til Fleco. Det fremgår endvidere, at om
alt fungerer vel, kan Fleco ikke købe reservedelene andetsteds, og DSB bliver hysterisk og
henvender sig til DMN i panik. Hvis det sker, vil DMN gøre alt for at sikre en hurtig
levering, hvilket DMN givetvis vil lykkes med.

246 Den anden partner i DMNs ejerkreds skriver i e-mail af samme dato, at han synes, dette
oplæg til, hvordan leveringen til Fleco skal håndteres, er godt.89

247 Fleco har i et enkelt tilfælde held til at bestille reservedele hos en anden Deutz
forhandler, men dette sker under påskud af, at den, som bestiller komponenterne, selv skal
bruge dem i egne motorer. En bestilling af de strategiske komponenter, som er blokeret hos
Deutz, kræver således, at den, som bestiller, selv har en motor eller har en anden kunde end
DSB med en motor, som komponenterne kan bruges til. Bestillingen sker altså ved at snyde
Deutz og på forespørgsel opdigte en falsk baggrund for ordren.

Andre leverandørers vanskeligheder med levering
248 De øvrige leverandører i konsortiet, som skal levere komponenter til DSBs
renoveringsopgave, er også nødsaget til at bestille visse komponenter gennem Deutz. De
oplever ligeledes vanskeligheder med fra Deutz at få leveret de komponenter, de skal bruge.

 Bilag 39, e-mail af 7. oktober 2010, Fleco til DMN, bilag 61, e-mail af 13. oktober 2010, DMN til Fleco og bilag 62,
e-mail af 13. oktober 2010, DMN til Fleco.
86

 Bilag 72, høringssvar fra DMN.
 Bilag 80, e-mail af 11. oktober 2010, DMN internt.
 Ibidem.

87

88

89



/

41

249 [VIRKSOMHED] får således to næsten enslydende beskeder fra deres tyske
handelspartner [VIRKSOMHED], hvoraf den ene af 13. december 2010 lyder således:

“Leider können wir die Mutter und O-ringe nicht liefern. Deutz hat die Artikel
gesperrt weil die für die dänische staatsbahn sind.

Wir können leider nicht Helfen.” 90

[Desværre kan vi ikke levere møtrikkerne og 0-ringene. Deutz har blokeret for
artiklerne, fordi det er til de danske statsbaner.

Vi kan desværre ikke hjælpe.]91

250 Det fremgår heraf, at [VIRKSOMHED]’s leverandør i Tyskland ikke kan levere de
bestilte komponenter, fordi Deutz har blokeret for komponenterne.

251 Også [VIRKSOMHED], som er en anden leverandør i konsortiet, har vanskeligheder
med at få leveret komponenter, som skal igennem Deutz.

252 I oktober 2010 forsøger de at bestille komponenter hos Deutz i Tyskland. Deres
primære kontakt er med producenten af komponenterne, som er selskabet
[VIRKSOMHED]. På grund af aftaler mellem dem og Deutz kan de imidlertid ikke selv
levere komponenterne uden godkendelse fra Deutz. De henviser derfor bestillingen til en
medarbejder i Deutz. Ifølge [VIRKSOMHED] aftales det med Deutz, at komponenterne kan
leveres fra Deutz’ lager i Køln mod, at ordren placeres hos Deutz’ skandinaviske partner,
DMN.

253 Umiddelbart er der ingen problemer, da ordren placeres hos DMN, og det bekræftes
hurtigt, at varerne er ankommet til DMN i Danmark. Dette forklares af en medarbejder hos
[VIRKSOMHED] i e-mail af 15. oktober 2010 til DSB:

” […] Jeg har kæmpet en meget lang kamp for at få disse lejer frem, og fik fra
[VIRKSOMHED] mail på, at [VIRKSOMHED] fra Deutz i Tyskland havde fået
tilladelse til at lejerne kunne leveres fra Deutz’ eget lager i Køln, mod at vi placerede
ordren hos Deutz Nordic (Arresøvej i Risskov). Dette blev gjort og hurtigt blev det
bekræftet fra [NAVN] (Deutz Nordic) at varerne kom til Deutz Nordic dagen efter vor
bestilling. […]” 92

254 Herefter bliver det først oplyst, at kun overstørrelsen er ankommet og senere, at der er
transportproblemer og endnu senere, at delene er sendt retur til Deutz, da de skal gennemgå
et sikkerhedseftersyn, og at der kan gå måneder, inden de kommer retur. Medarbejderen fra
[VIRKSOMHED] forklarer det således i e-mailen til DSB:

 Bilag 63, e-mail af 13. december 2010, Fleco.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 64, e-mail af 15. oktober 2010, DSB.

90

91

92



/

42

” […]Dagen efter blev det fra [NAVN] oplyst at kun overstørrelses lejer var komme
frem, men at standard lejerne ville komme dagen efter. Jeg oplyste derefter ham om
at alle lejerne så ville blive hentet dagen efter.

Samme dag som [NAVN] havde fortalt, at standardlejerne ville komme dagen efter,
oplyser [NAVN] fra Deutz Nordic i Sverige, at Deutz Nordic har opdaget at der var
fejl på lejerne. På mit spørgsmål om hvilke fejl der [er] tale om, får jeg først besked
på, at lejerne er forkerte. Da jeg spørger hvilke problemer, der er, får jeg
efterfølgende svaret at det var ”transport issues” og at lejerne i øvrigt var returneret
til Deutz i Tyskland. Jeg kørte ud til Deutz i Risskov for at få en forklaring og blev
dér mødt at meget nervøse folk, som havde travlt med at forklare situationen, på en
for mig at se meget ufaglig måde.

Jeg ved, at der som tidligere nævnt er et stort antal lejer på [VIRKSOMHED]’s lager
hos [VIRKSOMHED], og at disse er godkendte og klar til distribution til Deutz.

Hvis der havde været fejl på lejerne fra [VIRKSOMHED] ville jeg havde fået besked
om dette, men mine kontakter hos [VIRKSOMHED] kender ikke til at produkterne
skulle være fejlbehæftet. […]” 93

255 Som det fremgår af det ovenstående, har [VIRKSOMHED] en formodning om, at dette
ikke er korrekt, blandt andet fordi det ikke kan bekræftes hos deres kontakt ved
[VIRKSOMHED]. Denne formodning bekræftes i flere e-mails mellem Deutz og DMN,
samt interne e-mails fra DMN, blandt andet denne e-mail af 14. oktober 2010 fra en
medarbejder ved DMN i Sverige til deres ”mand på gulvet” i Danmark:

” Can we agree to the following:
1) […]
2) You can forward all calls from [NAVN] [VIRKSOMHED] or this company to
myself (or in “worse case” to [NAVN].
3) Parts will be stored in a corner or in the roof in you stock until we have a final
decision.

We need to do this to save our business with DSB.”  [Egen tilføjelse]94

256 Det fremgår heraf, at [VIRKSOMHED]’s opkald skal henvises til DMN i Sverige, og at
de komponenter, som [VIRKSOMHED] har bestilt, og som er ankommet, skal gemmes
væk, enten i et hjørne eller på loftet.

257 [VIRKSOMHED] kontakter herefter Deutz i Tyskland og producenten
[VIRKSOMHED] igen. Efter at være blevet sendt videre i systemet et par gange får
[VIRKSOMHED] at vide, at de vil blive ringet op af Deutz’ Head of Service Sales & Key
Accounts, [NAVN].

“[…] [NAVN] from DEUTZ told me on phone again that we [VIRKSOMHED] were
not allowed to send any original DEUTZ OES parts directly to a dealer.

 Ibidem.
 Bilag 65, e-mail af 14. oktober 2010, DMN internt.

93

94



/

43

[NAVN] contacted [NAVN] (DEUTZ) who is in charge with this and he will contact
you today.

Sorry, but this is all I can do for your for the moment. […]” 95

258 Det fremgår af e-mail korrespondance, at [NAVN] adspørger [VIRKSOMHED] om,
hvad de skal bruge de komponenter, de bestiller, til, og at dette refereres videre til DMN,
hvorefter [NAVN] modtager en redegørelse af, hvad der foregår hos DMN:96

” Hallo [NAVN]

Wir haben denen ein Angebot gemacht und dann Lieferungsprobleme eingeraeumt
(transport and other issues). Offiziell haben wir denen mitgeteilt, dass die Teile
weider nach Köln geschickt werden zur Ueberpruefung / check.

Schreiben denen einfach nochmal freundlich das die sich an uns wenden sollen.” 97

[Vi har givet dem et tilbud og så tilladt leveringsproblemer (transport and other
issues). Officielt har vi meddelt dem, at delene sendes til Köln igen til kontrol/check.

Skriv bare venligt til dem endnu en gang, at de skal henvende sig til os. Tak.]98

259 Det fremgår af ovenstående e-mail fra DMN til [NAVN] hos Deutz i Tyskland, at DMN
har givet et tilbud til [VIRKSOMHED] og derefter har oplyst, at der er leveringsproblemer,
og at de officielt har oplyst, at komponenterne er sendt retur til Köln for at blive tjekket.
[VIRKSOMHED] har over for DSB oplyst, at de via deres kontakt hos producenten
[VIRKSOMHED] er bekendt med, at der ligger et stort antal af de komponenter, som de har
forsøgt at bestille gennem Deutz og DMN, på
[VIRKSOMHED]’s lager, klar til distribution til Deutz. Dette fremgår også af ovenstående
forklaring fra [VIRKSOMHED] til DSB, hvor følgende indgår:

” […]Jeg ved, at der som tidligere nævnt er et stort antal lejer på [VIRKSOMHED]’s
lager hos [VIRKSOMHED], og at disse er godkendte og klar til distribution til
Deutz. […]99

260 DMN har oplyst, at DMN først den 22. oktober 2010 havde rådighed over den samlede
mængde af reservedele, som [VIRKSOMHED] havde bestilt, og at DMN leverede
reservedelene til [VIRKSOMHED] på et tidspunkt herefter. Ifølge DMNs fakturaer skete det
den 2. november 2010 og den 28. december 2010.100

DSBs leverancer og renovering efterfølgende
261 Som nævnt ovenfor i punkt 66-67 foretog Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i
samarbejde med konkurrencemyndighederne i Tyskland, Sverige og

 Bilag 66, e-mail streng bl.a. af 10. november 2010.
 Bilag 67, e-mail af 20. oktober 2010, DMN til Deutz.
 Ibidem.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 64, e-mail af 15. oktober 2010, DSB.
 Bilag 72, høringssvar fra DMN.

95

96

97

98

99

100



/

44

Nederlandene kontrolundersøgelser hos blandt andre Deutz, DMN og Equipco i marts 2011.
I forbindelse med disse kontrolundersøgelser informerede styrelsen Deutz og DMN om, at
styrelsen havde en formodning om, at virksomhederne var involveret i en leveringsnægtelse
overfor en underleverandør til DSB.

262 Ifølge styrelsens oplysninger var det efter kontrolundersøgelserne fortsat ikke muligt at
bestille komponenter til DSBs renoveringsopgave hos Deutz eller hos Deutz’
samhandelspartnere. Dette fremgår blandt andet af en e-mail korrespondance mellem Fleco
og [VIRKSOMHED Y], dateret den 21. juni 2011.  Den 21. juni 2011 skriver [NAVN] fra
Fleco således til [VIRKSOMHED Y]:

101

” Is there a possibility for you to delivery the “0426 2771, Crankcase Original” in
the future ??
If it will be a “problem” or “make problem” for you, please let me know.”

263 Senere samme dag svarer [VIRKSOMHED Y]:

“Dear [NAVN]
I am sorry that we cannot supply,
Now the DEUTZ Germany is very serious for this issue.
I am afraid will also bring the trouble for you if buy from us.
Pls confirm.
Thanks and Best regards.
Await
Person 1”

Deutz’ forklaring

…

DMNs forklaring

…

3.6 HØRINGSSVAR

269 Deutz, DMN, Fleco og DSB fik udkast til afgørelse i høring den 3. januar 2013. Alle de
hørte virksomheder har afgivet et skriftligt høringssvar …

…

4 VURDERING 

379 Det er forbudt for en eller flere virksomheder at misbruge en dominerende stilling, jf.
TEUF artikel 102 og konkurrencelovens § 11.

380 Det er endvidere forbudt for to eller flere virksomheder at indgå aftaler, der direkte eller
indirekte har til formål eller følge at begrænse konkurrencen mærkbart, jf. TEUF artikel 101
og konkurrencelovens § 6.

 [fodnoten fremgår ikke af den offentliggjorte afgørelse]101



/

45

381 Denne sag drejer sig om:

i. hvorvidt det udgør et misbrug af dominerende stilling, at Deutz har nægtet et
konsortium, herunder Fleco, adgang til en række unikke reservedele og dermed har
afskåret konsortiet fra at reparere og vedligeholde DSBs IC3 dieselmotorer, og

ii. hvorvidt Deutz og Deutz’ forhandler i Danmark, DMN, har indgået en aftale om,
at Deutz skal hindre parallelimport og passivt salg af reservedele fra sit
forhandlernetværk, herunder den nederlandske forhandler Equipco, til Fleco, til
brug for renovering og vedligehold af DSBs IC3-dieselmotorer.

Ad i) Ulovlig leveringsnægtelse
382 Der er overordnet set to betingelser, der skal være opfyldt, for at en leveringsnægtelse er
ulovlig efter konkurrencereglerne. Der skal være tale om,

at en eller flere virksomheder besidder en dominerende stilling på det relevante
marked, og

at den dominerende stilling misbruges.  102

383 For at vurdere, om Deutz besidder en dominerende stilling, er det først nødvendigt at
afgrænse det relevante marked. Det relevante marked er afgrænset i afsnit 4.1 nedenfor.

384 Dernæst sammenholdes markedsafgrænsningen med blandt andet virksomhedernes
markedsandele og andre relevante indikatorer for markedsstyrke for at vurdere, om Deutz
besidder en dominerende stilling, jf. afsnit 4.4.1 nedenfor.

385 Der skal dernæst vurderes, om Deutz har misbrugt denne dominerende stilling ved at
have nægtet konsortiet adgang til reservedele.

386 Denne vurdering skal foretages i henhold til de retningslinjer, som kan udledes af især
praksis fra Retten og Domstolen om leveringsnægtelser samt Kommissionens vejledning
herom.

387 Den konkrete sag adskiller sig fra almindelige sager om leveringsnægtelse, idet
leveringsnægtelsen sker gennem Deutz’ forhandlernetværk, særligt den nederlandske
forhandler Equipco. Leveringsnægtelsen kan derfor vurderes som:

i) En overtrædelse af konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102 ved hindring af
parallelhandel, og

ii) En overtrædelse af konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102 som en
almindelig leveringsnægtelse.

388 Det følger af praksis om leveringsnægtelse ved hindring af parallelhandel, at det skal
vurderes, om leveringsnægtelsen anvendes som et middel til hindring af

 For så vidt angår TEUF artikel 102 skal misbruget endvidere kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstater
mærkbart, hvilket er behandlet nedenfor i afsnit 4.2.
102



/

46

parallelhandel, uden at dette er begrundet i objektive omstændigheder, jf. afsnit 4.5.1
nedenfor. Hvis dette er tilfældet, vil Deutz’ leveringsnægtelse gennem sit forhandlernetværk
udgøre et misbrug af dominerende stilling.

389 Det følger endvidere af praksis om leveringsnægtelse i almindelighed, at det skal
vurderes, om adgangen til køb af unikke reservedele gennem Deutz er nødvendig for at
skabe effektiv konkurrence på det relevant beslægtede marked for
reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer, jf. afsnit 4.6.1 nedenfor. Hvis det er
tilfældet, vil Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket udgøre et misbrug af
dominerende stilling, såfremt leveringsnægtelsen ikke er begrundet i objektive
omstændigheder.

390 Der foretages endelig en yderligere vurdering udover betingelserne anført ovenfor.
Denne vurdering angår virkninger af Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket.

Ad ii) Ulovlig aftale om hindring af parallelhandel
391 Der er overordnet fire kumulative betingelser, der skal være opfyldt, før der kan være
tale om en ulovlig aftale efter konkurrencereglerne. Der skal således være tale om:

• erhvervsvirksomheder, der

• indgår en aftale, en vedtagelse inden for en sammenslutning af
virksomheder eller udøver samordnet praksis, som

• har til formål eller følge at begrænse konkurrencen

• mærkbart.

392 Ved vurderingen af, om disse betingelser er opfyldt, er fællesskabspraksis vejledende,
uanset om der er tale om en overtrædelse af TEUF artikel 101 eller af konkurrencelovens §
6.

4.1 MARKEDSAFGRÆNSNING
393 Det relevante marked består af det relevante produktmarked og det relevante
geografiske marked. Formålet med at afgrænse et marked både som produktmarked og som
geografisk marked er at fastslå, hvilke egentlige konkurrenter (om nogen) der er i stand til at
begrænse Deutz’ adfærd og forhindre virksomheden i at handle uafhængigt af et effektivt
konkurrencemæssigt pres.
Formålet er desuden at afgrænse markeder, der er relevante for aftalen mellem Deutz og
DMN.103

394 Det følger af konkurrencelovens § 5 a og af Kommissionens meddelelse om
afgrænsningen af det relevante marked,  at det relevante marked skal afgrænses på
baggrund af undersøgelser af efterspørgsels- og udbudssubstitutionen – suppleret med
undersøgelser af den potentielle konkurrence.

104

 Jf. Kommissionens meddelelse af 9. december 1997 om afgrænsning af det relevante marked (97/372/02), pkt. 2.
 Kommissionens meddelelse af 9. december 1997 om afgrænsning af det relevante marked (97/372/02).

103

104



/

47

395 I sager om leveringsnægtelse skal det undersøges, om der kan afgrænses to 
separate, men beslægtede produktmarkeder. Kan der ikke meningsfuldt afgrænses to
separate markeder, da udgør den pågældende virksomheds adfærd ikke en ulovlig
leveringsnægtelse.

396 Formålet med markedsafgrænsningen er derfor i denne sag for det første at
undersøge, om der kan afgrænses et forudgående produktmarked for de reservedele, som
konsortiet af virksomheder ønsker adgang til. Denne markedsafgrænsning foretages med
henblik på at vurdere, om Deutz indtager en dominerende stilling på markedet for disse
reservedele.

397 Formålet med markedsafgrænsningen er herefter for det andet at undersøge, om
der kan afgrænses et eller flere beslægtede produktmarkeder. Denne markedsafgrænsning
foretages med henblik på at undersøge, om Deutz’ adfærd er egnet til at begrænse den
effektive konkurrence på et eller flere beslægtede markeder. Det skal således undersøges,
om der kan afgrænses et antal beslægtede produktmarkeder, hvor adgang til de pågældende
reservedele er nødvendig for at levere et andet produkt eller en anden tjenesteydelse.

398 Det vil sige, at der i denne sag for det første skal undersøges, om der kan afgrænses et
produktmarked for de reservedele, som kun kan erhverves via Deutz. For det andet skal det
undersøges, om der kan afgrænses et antal beslægtede produktmarkeder for de ydelser, som
konsortiet ønsker at levere.

399 Det vurderes, at der i nærværende sag overordnet kan afgrænses to relevante markeder.
Det forudgående produktmarked kan i sagen afgrænses til markedet for udbud af unikke
reservedele til TCD2015 motoren, der kun kan erhverves via
Deutz. Det vurderes endvidere, at det beslægtede produktmarked i sagen overordnet
kan afgrænses til markedet for reparation og vedligehold af TCD2015 motoren.

4.1.1 Overblik over markederne
400 Deutz har siden 1864 udviklet og produceret dieselmotorer til industrielt brug. I
tilknytning til denne motorproduktion er Deutz endvidere aktiv på markederne for udbud af
reservedele til samt service og vedligehold af dieselmotorer.

401 Omdrejningspunktet for denne sag er en såkaldt Deutz Engine Type TCD 2015, der er
produceret af Deutz, og som benyttes i DSBs IC3-tog. Det er denne motor, som DSB skal
have renoveret, og det er til denne motor konsortiet af fire virksomheder efterspørger
reservedele. Tages der afsæt i denne motor, kan de relevante markeder afgrænses.

402 Det første relevante marked er markedet for udvikling og produktion af dieselmotorer til
industrielt brug. Dette marked er udgangspunktet for den konkurrencebegrænsning, der
undersøges i denne sag. Markedet kan således defineres som det primære marked.

403 I tilknytning hertil kan en række relevante sekundære markeder afgrænses. Disse
marker omfatter – som minimum – markedet for reparation og vedligehold af den relevante
motor samt markedet for de reservedele, der er nødvendige for at kunne agere på markedet
for reparation og vedligehold. De sekundære markeder kan samlet benævnes
eftersalgsmarkederne, idet de relaterer sig til ydelser, der handles ”efter salget” af motoren.



/

48

404 Der kan således afgrænses en værdikæde af – minimum – tre forbundne markeder, jf.
nedenstående figur 7.

4.1.2 Det relevante produktmarked

4.1.2.1 Indledning
405 Ved det relevante produktmarked forstås markedet for de produkter eller tjenesteydelser,
som forbrugerne betragter som indbyrdes substituerbare på grund af produkternes eller
tjenesteydelsernes egenskaber, pris eller anvendelsesformål.105

406 Følgende fremgår af Kommissionens vejledning om afgrænsning af det relevante
marked:

” Markedsafgrænsning går dybest set ud på at fastslå, om de pågældende
virksomheders kunder i praksis har alternative forsyningskilder, og dette gælder
både med hensyn til produkterne/tjenesteydelserne og med hensyn til
leverandørernes geografiske beliggenhed.” 106

407 Det følger i den forbindelse af praksis  , Kommissionens vejledning om afgrænsning
af det relevante marked  og litteraturen  , at det relevante marked skal afgrænses i
henhold til netop den (eventuelle) konkurrencebegrænsning, som sagen
angår.  Markedsafgrænsningen er endvidere ikke et mål i sig selv, men skal give et
udgangspunkt for den efterfølgende analyse af det konkurrencemæssige problem. En
markedsafgrænsning er således ikke statisk, men dynamisk – og markedsafgrænsningen kan
konkret variere afhængigt af det konkurrencemæssige problem og de involverede parter.

107

108 109

110

111

 Jf. Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked 9. december 1997, pkt. 7.
 Jf. Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked 9. december 1997, pkt. 13.
 Jf. bl.a. Rettens dom af 6. juli 2000 om Volkswagen AG i sag nr. T-62/98, pkt. 230-231 og Rettens dom af 5. juli 2001

om Person 2 i sag nr. T/25-99, pkt. 36 med henvisning til bl.a. Domstolens dom af 12. december 1967 i Brasserie de
Hacht, sag nr. 23/67. Se tillige Kommissionens beslutning af 14. januar 1998 i sag nr. IV/34.801 om Frankfurt Lufthavn,
pkt. 61-63, hvoraf det fremgår, at der blev afgrænset et overordnet marked for ground handling-ydelser, selvom det var
muligt at skelne mellem forskellige typer af ydelser, fordi det ikke gjorde en forskel i forhold til vurderingen af den
konkrete sag.

105

106

107

 Kommissionens meddelelse af 9. december 1997 om afgrænsning af det relevante marked (97/372/02), pkt. 12 og pkt.
56.
108

 Konkurrenceloven med kommentarer, Kirsten Levinsen m.fl., 2009, s. 177, Konkurrenceretten i EU, Caroline Heide-
Jørgensen m.fl., 2009, s. 64, The Economics of EC Competition Law, Bishop and Walker, 2002, s. 125-126.
109

 Jf. Rettens dom af 22. marts 2000 i sag nr. T-125/97 om The Coca-Cola Company, pkt. 82, hvoraf det fremgår, at hver
gang Traktatens artikel 102 anvendes, skal der foretages en ny markedsafgrænsning. En tidligere foretaget
markedsafgrænsning kan ikke uden videre lægges til grund ved senere sager om misbrug.

110

 Se forarbejderne til konkurrencelovens § 5a, Folketingstidende, Tillæg B, saml. 1999-2000, s. 1287: ”Afgrænsningen
af det relevante marked kan føre til forskellige resultater afhængigt af det konkurrenceretlige problem, der skal
undersøges.”

111



/

49

408 I denne sag tager afgrænsningen af de relevante markeder udgangspunkt i, at den
konkurrencebegrænsende adfærd finder sted på eftersalgsmarkederne.
Konkurrencen på det primære marked udspiller sig mellem Deutz og andre
motorproducenter, hvor den endelige køber er DSB, og der kan gå flere årtier mellem
handlerne på dette marked, idet der kun handles på dette marked, når der skal udvikles og
produceres motorer til tog, jf. punkt 160.

409 Aktiviteten på eftersalgsmarkederne udspiller sig derimod henholdsvis mellem Deutz
og konsortiet (reservedele) og mellem konsortiet og DSB (reparation og
vedligehold). Handlerne på disse markeder forgår løbende, om ikke dagligt, så i hvert fald
hyppigere end på det primære marked. DSB har således oplyst, jf.
markedsbeskrivelsen i punkt 160, at motorerne vedligeholdes løbende, samt at de
gennemrenoveres hvert 4. år.

410 Ved afgrænsningen af de relevante produktmarkeder er det derfor nødvendigt først at
vurdere, om eftersalgsmarkederne meningsfuldt kan adskilles fra det primære marked, eller
om markederne i stedet skal betragtes under et som et samlet marked.

411 Hvis der skal være tale om en ulovlig leveringsnægtelse i konkurrencemæssig forstand,
skal der, jf. punkt 395, endvidere kunne afgrænses et forudgående marked, hvor en
virksomhed indtager en dominerende stilling, samt et efterfølgende marked, hvor
virksomheden udnytter denne dominerende stilling til at begrænse konkurrencen. Det er
herefter nødvendigt at undersøge, om eftersalgsmarkederne kan afgrænses som to separate,
men beslægtede markeder.

412 Nedenfor foretages først i afsnit 4.1.2.2 en vurdering af, hvorvidt eftersalgsmarkederne
kan adskilles fra det primære marked. Herefter afgrænses i afsnit 4.1.2.3 det forudgående
produktmarked for de reservedele, der er nødvendige for at reparere DSB IC3-togs motorer
(TCD2015), og derefter i afsnit 4.1.2.4 det beslægtede produktmarked for reparation og
vedligehold af motorerne i DSBs IC3-tog (TCD2015).

4.1.2.2 Kan eftersalgsmarkederne adskilles fra det primære marked?
413 Der kan, jf. afsnit 4.1.1 ovenfor, umiddelbart identificeres tre markeder i denne sag;
henholdsvis det primære marked (produktion og udvikling af dieselmotorer) samt to
eftersalgsmarkeder (ét for reparation og vedligehold og ét for de reservedele, der er
nødvendige for at kunne agere på markedet for reparation og vedligehold).

414 Hvorvidt eftersalgsmarkederne for henholdsvis reservedele på den ene side og
reparation og vedligehold på den anden side udgør separate markeder, eller i stedet skal
betragtes under ét med det primære marked for udvikling og produktion af dieselmotorer,
afhænger hovedsageligt af forbrugernes reaktion på prisstigninger på de ydelser og
produkter, der vedrører eftersalgsmarkederne.112

 Se XXVth Report on Competition Policy, COM(96)126 final, Pelikan/Kiocera pkt. 86, 87, Kommissionens
meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997 pkt. 56, Kommissionens beslutning af 13.
december 2011 i sag COMP/C-3/39692 IBM Maintenance Service pkt. 21, 22 og 23 og sag T-427/08 CEAHR mod
Kommissionen, 15. december 2010 pkt. 80, 96, 102 og 105.

112



/

50

415 Ifølge Domstolen vil eftersalgsmarkederne skulle betragtes under ét med det primære
marked, hvis brugeren kan substituere produkter og ydelser på eftersalgsmarkedet med
andre produkter og ydelser produceret af andre fabrikater på det primære marked, eller hvis
brugeren kan skifte til et andet primært produkt med henblik på at undgå en eventuel
prisstigning på eftersalgsmarkedet. Det fremgår således af Domstolens dom i CEAHR mod
Kommissionen, at:

” … reservedelsmarkedet for primærprodukter af et vist mærke ikke [kan]udgøre et
særskilt marked i to tilfælde: for det første i tilfælde, hvor forbrugeren kan skifte til
reservedele, som en anden fabrikant har fremstillet, og for det andet tilfælde, hvor
forbrugeren kan skifte til et andet primært produkt for at undgå en prisstigning på
reservedelsmarkedet.” 113

416 Omvendt gælder, at hvis brugeren ikke kan substituere produkter og ydelser på
eftersalgsmarkedet med andre produkter og ydelser produceret af andre fabrikater, eller hvis
en lille, men varig prisstigning på eftersalgsmarkederne ikke påvirker brugernes
efterspørgsel efter det primære produkt (eksempelvis grundet høje switching costs, lock-in
effekter eller hvis prisen på produkter og ydelser på de sekundære markeder har en lille
betydning for efterspørgslen på det primære marked), kan der afgrænses et eller flere
separat(e) eftersalgsmarked(er).

417 Følgende fremgår således af Kommissionens beslutning i IBM-sagen med henvisning til
Domstolens dom i CEAHR-sagen:

” According to the case-law of the Court of Justice, an aftermarket consisting of the
secondary product (or services) of only one brand of a primary product, such as IBM
mainframes, would appear to be a relevant product market if: (a) swiching to
secondary products of other producers is not possible; and (b) there is high switching
costs for the primary product.” 114

418 I den konkrete sag vurderes det, at såvel (a) og (b) nævnt ovenfor er opfyldt. For at være
aktiv på eftersalgsmarkedet er det nødvendigt at have adgang til en række reservedele.
Blandt disse reservedele findes en række unikke reservedele, der kun kan erhverves via
Deutz. Det forhold, at reservedelene er unikke, medfører, at det ikke er muligt at substituere
reservedelene med andre reservedele, produceret af andre fabrikater. Det fremgår således af
markedsbeskrivelsens afsnit 3.3.3.2, at visse reservedele udelukkende kan erhverves via
Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk, samt at visse reservedele ikke kan kopieres.

419 Endvidere gælder, at hvis (b) ikke skulle være opfyldt, da skulle en lille, men varig
stigning i prisen på de unikke reservedele medføre, at slutbrugeren udskiftede det primære
produkt (motoren). Dette vurderes, jf. det af DSB oplyste i punkt
160, ikke som en realistisk mulighed. DSB har over for styrelsen oplyst, at det hverken er
muligt at udskifte motoren med en ny identisk motor, eller med en motor af et andet mærke.
Dette skyldes, at begge løsninger er så meget dyrere alternativer til reparation af den
eksisterende motor at de først vil kunne komme på tale, når motoren er slidt helt op.

 Se sag T-427/08 CEAHR mod Kommissionen, dom af 15. december 2010 pkt. 79, 80 og 84ff.
 Se sag COMP/C-3/39692 IBM Maintenance Service pkt. 23 med henvisning til sag T-427/08 CEAHR mod

Kommissionen, dom af 15. december 2010 pkt 79,80 og 84ff.

113

114



/

51

420 Alene på denne baggrund vurderes det, at det primære marked kan adskilles fra
eftersalgsmarkederne. Hertil kommer, jf. eksempelvis Hilti-sagen, at når visse økonomiske
aktører er specialiserede og kun er virksomme på eftersalgsmarkedet til et primært marked,
udgør dette i sig selv et væsentligt indicium for, at der findes et særskilt marked for
eftersalgsydelser. Således fremgår det af Hilti-sagen, at:

” For så vidt særligt angår de bolte, hvis anvendelse i Hilti-værktøjerne er et
væsentligt punkt i tvisten, står det således fast, at der siden 1960'erne findes
uafhængige fabrikanter, heriblandt intervenienterne, der fremstiller bolte til
anvendelse i boltepistoler. Visse af fabrikanterne har specialiseret sig og fremstiller
kun bolte, enkelte af dem endog kun bolte, der særligt er tilpasset Hilti's pistoler.
Denne omstændighed udgør i sig selv et væsentligt indicium for, at der findes et
særskilt marked for Hilti-kompatible bolte.” 115

421 I den konkrete sag kan det konstateres, at der findes en række aktører, herunder blandt
andre underleverandører (som Fleco og de øvrige deltagere i konsortiet), Deutz forhandlere
(som Equipco og DMN) samt producenter (som Mahle, Beru System, Federal Mongul, Borg
Warner og Kolbenschmidt), der har specialiseret sig i at levere ydelser på
eftersalgsmarkedet. Det kan endvidere konstateres, at
ikke alle af ovennævnte aktører er aktive på det primære marked for udvikling og
produktion af motorer. Dette støtter vurderingen af, at der kan afgrænses separate
eftersalgsmarkeder.

422 Det vurderes samlet set, at kriterierne for, at eftersalgsmarkederne kan adskilles fra det
primære marked, er opfyldt i denne sag. Der kan som følge heraf afgrænses et primært
marked for dieselmotorer til industrielt brug samt separate eftersalgsmarkeder for reparation
og vedligehold af den relevante motor samt for udbud af de reservedele, der er nødvendige
at have adgang til for at kunne agere på markedet for reparation og vedligehold af den
relevante motor.

4.1.2.3 Det forudgående produktmarked: udbud af unikke reservedele til
TCD2015 motoren, der kun kan erhvervs via Deutz

423 Ved afgrænsningen af det relevante produktmarked tages udgangspunkt i de produkter
eller tjenesteydelser, som den mulige konkurrencebegrænsende adfærd vedrører. Dernæst
afgrænse hvilke mulige øvrige produkter, der er substituerbare hermed.

424 Eftersalgsmarkedet kan overordnet afgrænses til at omfatte de ydelser, der relaterer sig
til den konkrete motor, og som leveres ”efter salget” af motoren. Disse ydelser omfatter:

• Udbud, det vil sige produktion og salg, af reservedele til motoren; herunder
generiske og særligt tilpassede reservedele

• Levering af reservedele; generiske og særligt tilpassede

• Udførelse af reparation og vedligehold

 Se sag T-30/89 Hilti mod Kommissionen, pkt. 67.115



/

52

• Logistiske opgaver

425 Konsortiets aktiviteter består dels i at levere reservedele til DSB således, at DSB kan
benytte disse reservedele til at reparere motorerne i deres IC3-tog. Fleco leverer endvidere
en række serviceydelser til DSB, herunder logistisk styring af indkøbsprocessen. For at
kunne levere disse ydelser har konsortiet brug for at få adgang til at købe de nødvendige
reservedele. De nødvendige reservedele købes enten hos Deutz, via Deutz’
forhandlernetværk eller de producenter, der producerer reservedelene.

426 Det er således adgangen til reservedelene, der er nødvendig for konsortiet, og det er som
følge heraf adgangen til reservedelene, der er udgangspunktet for afgrænsningen af det
relevante produktmarked.

427 Det skal herefter konkret undersøges, om adgang til reservedelene kan adskilles fra
markedet for reparation og vedligehold, eller om undersøgelser af substitution tilsiger, at
markedet skal afgrænses bredere som ét samlet produktmarked for samtlige
eftersalgsydelser, jf. figur 8 nedenfor.

Efterspørgselssubstitution
428 Hvis adgang til reservedele samt reparation og vedligehold skal afgrænses som to
separate markeder og ikke som ét samlet produktmarked, skal det gælde, at der ikke er
efterspørgselssubstitution mellem ydelserne eller produkterne.
Efterspørgselssubstitution mellem to produkter eller ydelser indebærer, at efterspørgslen
efter et produkt eller en ydelse vil stige, såfremt prisen på et andet produkt eller ydelse
stiger. Dette ud fra en betragtning om, at man kan substituere en eventuel efterspørgsel efter
den ene ydelse med efterspørgsel efter den anden.

429 I den konkrete sag skal det således vurderes, om udbud af unikke reservedele kan
substitueres med reparation og vedligehold. Nogle former for reparation og vedligehold vil
formentligt være komplementært til reservedele (fx montering), mens andet er substitut (fx
rensning, slibning, smøring osv.). Endvidere gælder, at det for visse reservedeles
vedkommende vil være muligt at reparere fremfor at udskifte denne, mens det for andre ikke
vil være muligt. DSB har over for styrelsen oplyst, jf. 160, at der altid vil være behov for
nye reservedele, når en motor skal renoveres.



/

53

430 Det bemærkes endvidere, at Deutz selv vurderer, at det ikke er muligt at foretage
istandsættelse uden anvendelse af nye dele, jf. eksempelvis e-mail fra den 4. august 2010 fra
Deutz til DMN:

[…] Wiewahrscheinlich ist eine Aufarbeitung der Altteile? Ohne Einschuss Neuteile
unmöglich, würde ich sagen […].116

[Hvor sandsynlig er en istandsættelse af de gamle dele? Uden anvendelse af nye dele
umuligt, ville jeg sige.]117

431 Der er således kun i visse tilfælde efterspørgselssubstitution mellem reparation og
vedligehold på den ene side og reservedele på den anden. I den konkrete sag vurderer DSB,
at der er behov for levering af nye reservedele. Denne vurdering støttes af Deutz, jf. ovenfor.
På den baggrund kan det konkluderes, at der ikke i den konkrete sag altid er
efterspørgselssubstitution mellem reparation og vedligehold og udbud af reservedele.
Ydelserne skal derfor som udgangspunkt afgrænses som tilhørende separate, men
beslægtede markeder.

Komplementaritet – udbud af unikke reservedele og reparation og vedligehold
432 Det kan herefter overvejes, om produktet unikke reservedele og ydelserne reparation og
vedligehold er så nært sammenfaldende, at markederne alligevel skal betragtes som et
samlet marked.

433 I Hilti-sagen  , der var en sag, der vedrørte markedet for fastgørelsessystemer inden
for byggesektoren, har Retten blandt andet undersøgt, om markedet for bolte og markedet
for boltepistoler var to særskilte markeder. Retten fastslog, at det, hvad bolte angår, står fast,
at der siden 1960'erne har eksisteret uafhængige fabrikanter, der har fremstillet bolte til
anvendelse i boltepistoler. Visse af fabrikanterne har specialiseret sig og fremstiller kun
bolte, enkelte af dem endog bolte, der særlig er tilpasset Hiltis pistoler. Denne
omstændighed udgør i sig selv et væsentligt indicium for, at der findes et særskilt marked
for Hilti-kompatible bolte.

118

434 Det fremgår således at dommen i ovennævnte sag, at:

” Der er ifølge Kommissionen tale om særskilte markeder, for selvom pistolerne,
patronmagasinerne og boltene har en indbyrdes sammenhæng, er udbuds- og
efterspørgselsbetingelserne forskellige.

Den omstændighed, at der findes uafhængige fabrikanter, som fremstiller bolte og
patronmagasiner, men som ikke fremstiller boltepistoler, viser, at der består
forskellige udbudsbetingelser for disse artikler. Desuden er visse fabrikanter af
boltepistoler henvist til uafhængige producenter af bolte og patronmagasiner, i det
mindste for så vidt angår en del af deres forbrugsgods. Visse uafhængige
boltefabrikanter leverer også bolte til fabrikanter af boltepistoler. Hvad angår
efterspørgslen må køb af en boltepistol betragtes som en kapitalinvestering, som
under normale omstændigheder benyttes og afskrives over en længere periode.

 Bilag 44, e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Jf. Rettens dom i sag T-30/89, Hilti mod Kommissionen.

116

117

118



/

54

Patronmagasiner og bolte udgør derimod løbende udgifter for brugerne og indkøbes
på linje med andre løbende fornødenheder. Pistoler og forbrugsgods indkøbes ikke
sammen.” 119

435 Det skal på den baggrund undersøges, om reservedele og reparation og vedligehold er
perfekt komplementære. Det vil sige, at det skal undersøges, om reservedele på den ene side
og reparation og vedligehold på den anden side, ud fra en vurdering af forholdene på
markedet på ”produktionsmæssigt niveau” , er så tæt sammenhørende, at det ud fra en
praktisk funderet betragtning ikke giver mening at afgrænse separate markeder.

436 Hvis udbud af reservedele og ydelserne reparation og vedligehold i praksis ikke kan
adskilles, og derfor nødvendigvis skal udbydes af den samme operatør (er perfekt
komplementære), vil reservedele og reparation og vedligehold skulle afgrænses som ét
samlet marked. Hvis udbud af reservedele og ydelserne reparation og vedligehold omvendt
ikke er perfekt komplementære, og således ikke nødvendigvis skal udbydes af samme
operatør, da vil reservedele og reparation og vedligehold skulle afgrænses som separate,
men beslægtede markeder.

437 Som der fremgår af markedsbeskrivelsen, jf. afsnit 3.3.3, findes der flere eksempler på
aktører, der alene er aktive på markedet for reparation og vedligehold, men som ikke selv
udbyder reservedele. Fleco er et eksempel på en sådan aktør, der sourcer reservedele fra
forskellige producenter til slutbrugerne, der herefter anvender reservedelene i deres motorer.
De øvrige deltagere fra konsortiet samt virksomhederne i Deutz’ forhandlernetværk,
herunder Equipco og DMN, er andre eksempler. Tilsvarende er der også eksempler på
producenter, eksempelvis Mahle, Beru System, Federal Mongul, Borg Warner og
Kolbenschmidt, der producerer reservedele, men ikke udfører reparationsopgaver.

438 Der findes således økonomiske aktører, der kun er aktive på det ene eftersalgsmarked.
Det er således muligt – rent produktionsmæssigt – at adskille udbud af reservedele fra
ydelserne.

439 På baggrund af det ovenstående kan det sammenfattende konkluderes, at udbud af
reservedele og reparation og vedligehold ikke er så komplementære, at ydelserne ud fra
denne betragtning tilhører samme marked.

440 I denne sag skal der derfor konkret afgrænses et separat marked for udbud af
reservedele samt et separat marked for reparation og vedligehold.

4.1.2.3.1 Yderligere opdeling af det forudgående produktmarked
441 Det skal i forlængelse af ovenstående herefter undersøges, hvorvidt det forudgående
produktmarked kan afgrænses snævert til udbud af unikke reservedele til den relevante
motor, der kun kan skaffes via Deutz, eller om det forudgående produktmarked skal
afgrænses bredere til endvidere at omhandle udbud af andre reservedele.

Efterspørgselssubstitution
442 Det fremgår af Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante

 Jf. Rettens dom i sag T-30/89, Hilti mod Kommissionen pkt. 18.119



/

55

marked, at:

” Markedet for sekundære produkter, fx reservedele, kan blive afgrænset snævert, når
foreneligheden med det primære produkt er af stor betydning. Problemerne med at
finde kompatible sekundære produkter samt de primære produkters høje priser og
lange levetid kan gøre de relative prisstigninger på sekundære produkter rentable.
Der kan ske en anden markedsafgrænsning, hvis der er mulighed for en betydelig
substitution mellem de sekundære produkter, eller hvis de primære produkters
egenskaber giver mulighed for en hurtig og direkte forbrugerreaktion på relative
prisstigninger på de sekundære produkter.” 120

443 Det fremgår således, at et produktmarked for reservedele kan afgrænses snævert, når det
ikke er muligt at substituere reservedelene med reservedele af et andet mærke, eller hvis
relative prisstigninger på reservedelene ikke medfører, at det primære produkt udskiftes.

444 I den konkrete sag findes der reservedele produceret af Deutz eller for Deutz, som det
ikke er muligt at substituere med reservedele produceret af andre. Det fremgår således af
markedsbeskrivelsens afsnit 3.3.1.1, at der findes en række reservedele, der er specielt
udviklet til TCD2015 motorens særlige specifikationer. Det fremgår endvidere, at visse af
disse er kopierbare, hvilket betyder, at det er muligt for andre producenter at producere
”funktionelt identiske” reservedele. De kopierbare reservedele kan derfor formentligt
substitueres med reservedele af andre mærker. Det fremgår endeligt af afsnit 3.3.1.1 – og
yderlige uddybet i afsnit 3.3.1.2 – at der findes reservedele, som det af forskellige årsager
ikke er muligt at kopiere.

445 Således findes der reservedele, der er nødvendige for at reparere TCD2015 motoren, der
ikke kan tilvejebringes andre steder end gennem Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk.
Disse reservedele er således unikke, og der kan derfor afgrænses et særskilt marked for disse
reservedele.

446 Det bemærkes i denne sammenhæng, at DMN, jf. eksempelvis punkt 213, selv vurderer,
at omkring 30 pct. af de reservedele, der skal benyttes til den samlede renoveringsopgave, er
unikke reservedele, der ikke kan erhverves andetsteds end hos Deutz. Det fremgår således af
en e-mail fra 28. juli 2010, at:

” […] In accordance with [NAVN] analyse the Deutz unique part are around 30% of
these kits.

[…]

In a few weeks they [DSB, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens tilføjelse] need to
become aware of that they will not be able to source the part else ware […].” 121

447 Det bemærkes endvidere, at Deutz vurderer, at der ikke findes kopiproducenter, jf.
punkt 223:

Die Teile sind nicht angefragt and es gibt keine Nachbauer.

 Jf. Kommissionens retningslinjer for afgrænsning af det relevante marked pkt. 56
 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt

120

121



/

56

Wiewahrscheinlich ist eine Aufarbeitung der Altteile? Ohne Einschuss Neuteile
unmöglich, würde ich sagen.

FAZIT: Fleco ist nicht in der Lage im großen Stil Teile für Grundüberholungen zu
liefern. Das können wir im Moment ausschliessen.[…] ”
-
[Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent. Hvor sandsynlig er
en istandsættelse af de gamle dele? Uden anvendelse af nye dele umuligt, ville jeg
sige.

122

FACIT: Fleco er ikke i stand til i stort omfang at kunne levere dele til almindelig
istandsættelse. Det kan vi udelukke p.t.]123

448 Det bemærkes endvidere, at Deutz blokerer en lang række reservedele, jf.
punkt 216 og 217:

”[LISTE MED BLOKEREDE RESERVEDELE UDELADT]” 124

449 Det bemærkes endvidere, at DMN vurderer, at alle leveringskanalerne er lukkede, og at
DMN kan tage situationen med ro, da Fleco dermed har et stort problem, jf. punkt 225:

“Like mentioned on the phone [NAVN] & [NAVN].. […] nobody else try to source
the DSB key components.. […]

Lets be relaxed... Fleco & Equipco have ahuge problem now.. […]

Lets keep the price.. and see how the situation develops..[…]” 125

450 Det bemærkes endvidere, at DMN vurderer, at såfremt Deutz ikke leverer reservedelene
til Equipco, vil DMN vinde ordren på de unikke reservedele, jf.
punkt 214:

” If Deutz will not supply Equipco will these parts we should be able to pick up the
Deutz unique parts business in anyway” 126

451 Det bemærkes endelig, at DMN vurderer, at DSB i løbet af få uger vil indse, at de ikke
kan købe de unikke dele andre steder end hos Deutz, jf. punkt 214:

“In a few weeks they need to become aware of that they will not be able to source the
part else ware and then we should be there with a friendly face and pick up the
business with reasonable margin.” 127

452 I den konkrete sag gælder endvidere, at prisen på det primære produkt (motoren) er så
meget højere end prisen på de sekundære produkter (reservedele og reparation), at små, men
varige prisstigninger på de sekundære produkter, ikke

 Bilag 44, e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 43, e-mail af 22. juli 2010, DMN, blocked parts.
 Bilag 46, e-mail af 4. august, DMN internt.
 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt
 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt

122

123

124

125

126

127



/

57

vil kunne forventes at føre til at skift i det primære produkt. Der henvises til punkt 419 samt
markedsbeskrivelsens punkt 160. På den baggrund kan det forudgående produktmarked
afgrænses snævert til udbud af de unikke reservedele, det vil sige reservedele til TCD2015
motoren, der kun kan erhverves via Deutz.

Udbudssubstitution
453 Ved vurderingen af det relevante marked kan der som nævnt endvidere lægges vægt på
udbudssubstitution.  Det fremgår af Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det
relevante marked, at udbudssubstitution forudsætter, at:

128

” … leverandørerne, som reaktion på små varige prisstigninger omgående kan
omstille produktionen til de relevante produkter og markedsføre dem på kort sigt…”129

454 I nærværende sag vil udbudssubstitution forudsætte, at aktører, der ikke på nuværende
tidspunkt udbyder reservedele til TCD2015 motoren i konkurrence med Deutz, vil begynde
at producere de relevante reservedele, hvis disse udsættes for små varige prisstigninger.
Visse af de reservedele, der er relevante for denne sag, er unikke, idet de udelukkende kan
erhverves via Deutz, jf. afsnit 3.3.1.2, hvoraf det fremgår, at der i den konkrete sag findes
unikke reservedele, hvor sikkerhedsmæssige hensyn eller manglende kendskab til
reservedelenes eksakte specifikationer umuliggør kopiering. Endvidere findes reservedele,
som det økonomisk ikke er rentabelt at opstarte en produktion af.

455 Det vil derfor være relevant på produktsiden at segmentere reservedelene i generiske
reservedele, der kan tilvejebringes via mange forskellige forsyningskanaler samt unikke
reservedele, der udelukkende kan erhverves via Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk.

456 Undersøgelserne af efterspørgsels- og udbudssubstitutionen peger således
sammenfattende på, at der kan afgrænses et produktmarked for unikke reservedele 
til TCD2015 motoren, der kun kan erhverves via Deutz.

4.1.2.3.2 Praksis
457 Det kan herefter være relevant at undersøge konkurrencemyndighedernes praksis på
området. Der er i praksis truffet en række afgørelser om afgrænsning af produktmarkedet i
sager om levering af eftersalgsydelser til et primært produkt af et specifikt mærke, jf.
nedenfor.

458 Hugin-sagen  handler om, at kasseapparatsproducenten Hugin nægtede at levere
reservedele til en virksomhed, der erhvervede sig ved at udbyde reparation og vedligehold af
Hugin kasseapparater.

130

459 Det fremgår af Domstolens dom i Hugin-sagen, at:

” Der eksisterer derimod et særskilt marked for Hugin reservedele på et andet plan,
nemlig for så vidt angår de uafhængige virksomheder, der har specialiseret sig i

 Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997, punkt 20-23.
 Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997, punkt 20. Det fremgår, at

kort sigt betegnes som ”en periode, hvor der ikke sker nogen væsentlige tilpasninger af de materielle og immaterielle
aktiver”

128

129

 Sag 22/78, Hugin Kassaregister AB og Hugin Cash Registers Ltd. mod Kommissionen.130



/

58

vedligeholdelse og reparation af kasseapparater, i hovedreparation og salg af brugte
apparater og i udlejning af apparater.

Disse virksomheder optræder på markedet som købere af reservedele til anvendelse i
de forskellige former for virksomhed, de udøver. De må have sådanne dele for at
kunne yde brugerne af kasseapparater service i form af vedligeholdelse og reparation,
samt for at kunne hovedreparere brugte apparater, der atter skal sælges
eller udlejes. Virksomhederne skal også bruge reservedele til vedligeholdelse og
reparation af egne nye eller brugte apparater, som de har udlejet. Det er desuden
ubestridt, at der er en særlig efterspørgsel efter Hugin-reservedele, eftersom disse
dele ikke kan erstattes af reservedele til kasseapparater af andre fabrikater.

Det er derfor markedet for Hugin-reservedele med uafhængige virksomheder som
købere, der anses for det relevante marked med henblik på anvendelsen af artikel 86
på sagens faktiske omstændigheder. Det er på dette marked, det påståede misbrug
skal have fundet sted.”131 [Egen understregning]

460 Det fremgår således, at der i Hugin-sagen blev afgrænset et meget snævert
produktmarked, idet det relevante marked blev afgrænset til reservedele til
Hugin kasseapparater og ikke blot reservedele til kasseapparater.

461 Samme afgrænsning er endvidere anvendt i dansk praksis, jf.
Konkurrencerådets afgørelse i sagen Viterra Energy Service’ vilkår for salg af
varmefordelingsmålere, 132 som senere blev stadfæstet af
Konkurrenceankenævnet 133.

462 Viterra-sagen handler om, at en producent af varmefordelingsmålere ikke ville
sælge deres varmefordelingsmålere til en andelsforening, medmindre
andelsforeningen samtidig lod producenten udarbejde foreningens
varmeregnskab.

463 Den gældende lovgivning indeholdt et krav om, at der ved udskiftning af
varmefordelingsmålere skulle anvendes målere af samme fabrikat som de allerede
installere. Lovgivningen havde den konsekvens, at aktører på eftersalgsmarkedet –
der blandt andet inkluderede ydelser som udarbejdelse af varmeregnskab,
aflæsning og vedligehold af målere – var afhængige af at have adgang til
varmefordelingsmålere af et specifikt mærke for at kunne udøve deres aktiviteter
på eftermarkedet.

464 I ovennævnte sag blev det fastslået, at markedet for varmefordelingsmålere
kunne afgrænses snævert til varmefordelingsmålere at et specifikt mærke og ikke
blot til varmefordelingsmålere. Det fremgår således, at:

”Når det drejer sig om udskiftning og supplering af målere er der derfor ved de
offentlige regler skabt en monopolsitutation for hvert mærke/fabrikat i de
ejendomme, hvor de er installeret. Det relevante produktmarked i denne sag er derfor

 Ibidem, præmis 7 og 8.
 Sag 2:801-434/cga/industri Viterra Energy Service’ vilkår for salg af varmefordelingsmålere, Konkurrencerådets

afgørelse af 31. maj 2000.

131

132

 Sag 00-122.075 Viterra Energy Service A/S mod Konkurrencerådet. Konkurrenceankenævnets kendelse af 27.
februar 2001.
133



/

59

de af Viterra anvendte varmefordelingsmålere af mærket ”Doprimo” til udskiftning
af allerede installerede elektroniske varmefordelingsmålere.” 134

465 Samme afgrænsning ses endelig at være anvendt i nyere praksis, jf.
IBM-sagen  samt Ceahr-sagen  , jf. nedenfor.135 136

466 IBM-sagen, der er en tilsagnssag, handler om et primært marked for store 
servere til erhvervsbrug. I tilknytning til dette primære marked finder Kommissionen, at der
kan afgrænses to relevante eftersalgsmarkeder; ét for de inputs, der er nødvendige for at
vedligeholde de relevante servere, og ét for vedligehold af de relevante servere. Følgende
fremgår således af sagen:

” Different product markets may be defined in this case. There is a primary market
for large corporate servers, on which IBM sells its mainframes. In addition, two
relevant aftermarkets which are adjacent to the primary market for large corporate
serves might also be considered. A first adjacent product market is the market for
those inputs required for the maintenance of IBM mainframes which only IBM can
supply. A second possible adjacent product market is the provision of IBM
mainframe hardware and operating system software maintenance services. IBM
inputs required for maintenance of IBM mainframes are a necessary input in a
downstream market for maintenance services.” 137[Egen understregning]

467 I sagen udtrykker Kommissionen betænkeligheder ved, at IBM muligvis har
misbrugt sin dominerende stilling på markedet ved at have nægtet at give
tilstrækkelig adgang til visse inputs, der var påkrævede for vedligeholdelse af
IBM’s såkaldte ”mainframe hardware” 138 og operativsystemer. Kommissionen
finder således, at der kan afgrænses et produktmarked for de inputs, der er
nødvendige for at vedligeholde IBMs mainframes. Det fremgår, at:

”On the basis of the initial findings of the investigation and without having reached
a definitive view, the Commission concluded in the Preliminary Assessment that
relevant product aftermarkets might be identified for inputs needed in order to
provide maintenance services to IBM mainframes which cannot be sources outside
IBM and for hardware and operating system software maintenance services for IBM
mainframes.”139[Egen understregning]

468 CEAHR-sagen omhandler en klage til Retten fra en europæisk forening for
uafhængige urreparatører (CEAHR). CEAHR klagede over Kommissionens
beslutning om at afvise CEAHRs klage over en række schweiziske urproducenters
afslag på levering af reservedele til CEAHRs medlemmer.

469 Kommissionen begrundede bl.a. sit afslag i, at de to eftersalgsmarkeder,
henholdsvis reservedelsmarkedet og markedet for service og vedligeholdelse af
ure, ikke udgjorde særskilte markeder, men at eftersalgsmarkederne skulle

 Sag 2:801-434/cga/industri Viterra Energy Service’ vilkår for salg af varmefordelingsmålere, Konkurrencerådets
afgørelse af 31. maj 2000 pkt. 50-51.
134

 Sag COMP/C-3/39692 IBM Maintenance Service.
 Sag T-427/08 CEAHR mod Kommissionen, dom af 15. december 2010.
 Sag COMP/C-3/39692 IBM Maintenance Service, pkt. 20.
 ”Mainframes” er store, kraftfulde erhvervsservere, der oftest bruges til at behandle store mængder af informationer

ved høj hastighed. ”Mainframes” imødekommer en hel virksomheds behov i stedet for kun at imødekomme en
enkeltbrugers.

135

136

137

138

 Ibidem Para. 23.139



/

60

betragtes som en del af primærmarkedet, hvorfor der ikke forelå en dominerende stilling.

470 Retten annullerede Kommissionens afvisning af klagen og konkluderede blandt andet,

at at Kommissionen ikke havde bevist, at forbrugeren, ved en prisstigning på
reservedelsmarkedet eller på markedet for service og vedligeholdelse, kan skifte til
en anden udbyder af reservedele, eller kan og vil skifte til et andet primærprodukt,

at at Kommissionen derfor ikke kunne konkludere, at disse markeder ikke udgjorde
særskilte markeder,

at at når visse økonomiske aktører er specialiseret og alene aktive på et
eftersalgsmarked, er det et væsentligt indicium for, at der findes et særskilt
marked, og

at at det ikke kan udelukkes, at Kommissionen var kommet frem til, at de
schweiziske urfabrikanter indtog en dominerende stilling på markederne for deres
egne specifikke reservedele, hvis Kommissionen havde foretaget de relevante
analyser.

471 Det fremgår således af praksis, at der kan afgrænses snævre produktmarkeder til
reservedele eller inputs af et specifikt mærke, når reservedelene er nødvendige for de
virksomheder, der er aktive på et marked for reparation og vedligehold, og hvis det ikke er
muligt at substituere reservedelene.

4.1.2.3.3 Deutz’ bemærkninger til inddraget praksis
472 Deutz anfører, at den praksis, der inddrages ovenfor, ikke er relevant for vurderingen af
Deutz’ adfærd i denne sag. Dette skyldes, at de reservedele, som Fleco og konsortiet skal
benytte for at kunne udføre renovering af DSBs IC3-tog motorer, kan erhverves via flere
forsyningskanaler og derfor ikke er et nødvendigt input.140

473 Deutz anfører vedrørende:

• Sag 22/78, Hugin Kassaregister AB og Hugin Cash Registers Ltd. mod
Kommissionen: At det i Hugin-sagen gælder, at ingen uafhængige forhandlere
nogensinde havde solgt Hugin reservedele, samt at reservedelene i Hugin-sagen var
beskyttet af copyright. Dette gør sig ikke gældende i nærværende sag, hvorfor
Hugin-sagen ikke er relevant at inddrage.

• Sag 2:801-434/cga/industri Viterra Energy Service’ vilkår for salg af
varmefordelingsmålere, Konkurrencerådets afgørelse af 31. maj 2000: At det i
Viterra Energy Service-sagen gælder, at offentlig regulering havde skabt et
monopol for hvert mærke af varmefordelingsmålere. Dette gør sig ikke gældende i
nærværende sag, hvorfor Viterra Energy Service-sagen ikke er relevant at inddrage.

 Bilag 71. Deutz bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen fra 21. september 2012.140



/

61

• Sag COMP/C-3/39692 IBM Maintenance Service: At det i IBM-sagen gælder,
at det krævede væsentlige investeringer samt indsigt i IBMs teknologi – som IBM
anførte er beskyttet af immaterielle rettigheder – at etablere sig på markedet for de
inputs, der var påkrævede for vedligeholdelse af IBM’s såkaldte ”mainframe
hardware ”. Dette gælder ikke i nærværende sag, hvorfor IBM-sagen ikke er
relevant at inddrage.

• Sag T-427/08 CEAHR mod Kommissionen, dom af 15. december 2010: At det i
CEAHR-sagen gælder, at det ikke er muligt at skifte til en anden udbyder af
reservedele ved små, men varige stigninger. Dette gør sig ikke gældende i
nærværende sag, hvorfor CEAHR-sagen ikke er relevant at inddrage.

474 Hertil bemærkes, at det for de ovenfor refererede sager gælder, at der, i alle fire sager, er
afgrænset et input på et forudgående marked, der er nødvendigt for at være aktiv på et
beslægtet marked. Det gælder endvidere, at dette input ikke kan substitueres. I Hugin-sagen
skyldes det, at inputtet er beskyttet af copyright, i Viterra Energy Service-sagen er det
offentlig regulering, i IBM-sagen er det økonomiske omstændigheder samt beskyttelse af
immaterielle rettigheder, mens det i CEAHR-sagen er, at der ikke findes alternative
udbydere af de nødvendige reservedele.

475 Den refererede praksis viser, at hvis der kan afgrænses et forudgående marked for et
input, der er nødvendigt for at udøve sine aktiviteter på et beslægtet marked, da kan det
forudgående marked afgrænses snævert.

476 I nærværende sag er det således af afgørende betydning, hvorvidt der findes unikke
reservedele, når det forudgående marked skal afgrænses. Hvis der ikke findes unikke
reservedele vil der formentligt findes substitutionsmuligheder for samtlige reservedele,
hvorfor markedet formentligt skal afgrænses bredere.
Omvendt gælder det, at hvis der findes unikke reservedele, da kan der afgrænses et særskilt
marked for disse reservedele.

477 Deutz’ vurdering af den refererede praksis bygger på en forudsætning om, at der i
nærværende sag ikke findes unikke reservedele.

478 Markedsbeskrivelsens afsnit 3.3.1.1 og yderlige uddybet i afsnit 3.3.1.2 viser imidlertid,
at der er reservedele, der er unikke. Det fremgår, at der er stor forskel på, hvordan
reservedele til TCD2015 motoren tilvejebringes. Nogle reservedele er generiske og kan
tilvejebringes via en lang række producenter eller forhandlere. Andre reservedele er særligt
tilpasset TCD2015 motoren og kan derfor – som udgangspunkt – udelukkende tilvejebringes
via Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk. Det skyldes, at disse reservedele er udviklet og
produceret enten af Deutz eller på ordre for Deutz. De tilpassede reservedele kan endvidere
opdeles i reservedele, der kan kopieres og reservedele, der ikke kan. De reservedele, der
ikke kan kopieres, er unikke reservedele. Det bemærkes i denne sammenhæng, at DMN, jf.
eksempelvis punkt 213, også vurderer, at der findes reservedele, der er unikke. Således
fremgår det af en e-mail fra 28. juli 2010, at DMN vurderer, at omkring 30 pct. af de
reservedele, der skal benyttes til den samlede renoveringsopgave, er unikke reservedele,
som ikke kan skaffes andre steder fra:



/

62

” […] In accordance with [NAVN] analyse the Deutz unique part are around 30% of
these kits.

[…]

In a few weeks they [DSB, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens tilføjelse] need to
become aware of that they will not be able to source the part else ware […].” 141

479 Tilsvarende vurderer Deutz, jf. eksempelvis punkt 222, at der er reservedele, hvor der
ikke eksisterer kopiproducenter eller alternative leverandører. Følgende fremgår blandt
andet af e-mail fra Deutz til DMN af 4. august 2010:

” […] [NAVN] hat noch mal unterstrichen, dass wir am Anfang des Jahres für alle
diese teile Alternativlieferanten gesucht haben […] und wir keine gefunden haben!

Die Teile sind nicht angefragt and es gibt keine Nachbauer […]” 142

[ [NAVN] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af året har forsøgt at
finde alternative leverandører af alle disse dele […] og vi har ikke fundet nogen!

Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent.143

4.1.2.3.4 Konklusion – det forudgående produktmarked
480 Det fremgår af det ovenstående, at udbud af unikke reservedele til TCD2015 
motoren, der kun kan erhverves via Deutz, kan afgrænses som et særskilt produktmarked.

481 Det fremgår i den forbindelse, at der ikke er tilstrækkelig med efterspørgselssubstitution
mellem udbud af reservedele på den ene side og reparation og vedligehold på den anden til,
at ydelserne skal afgrænses som et samlet produktmarked for eftersalgsydelser.

482 Det fremgår endvidere, at der ikke er en sådan (perfekt) komplementaritet mellem
udbud af reservedele på den ene side og reparation og vedligehold på den anden til, at
produktmarkederne alligevel skal afgrænses under ét som et samlet produktmarked for
eftersalgsydelser.

483 Det fremgår endvidere, at udbud af reservedele i den konkrete sag kan afgrænses
snævert til unikke reservedele, der kun kan erhverves via Deutz. Det fremgår således, at der
i den konkrete sag er reservedele, der ikke kan substitueres med reservedele af andre
mærker, at der er reservedele, der ikke kan kopieres, og at der er reservedele, hvor der ikke
findes andre forsyningskanaler end Deutz.

484 Det fremgår endvidere, at praksis på området støtter, at der i denne sag kan afgrænses et
snævert forudgående produktmarked for udbud af unikke reservedele til TCD2015 motoren,
der kun kan erhverves via Deutz.

 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.
 Bilag 44, e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.
 Oversat af autoriseret translatør.

141

142

143



/

63

485 Det fremgår endelig af markedsbeskrivelsen, afsnit 3.3.3.2, at det er en forudsætning for
at kunne konkurrere på markedet for reparation og vedligehold, at der er adgang til de
unikke reservedele.

4.1.2.4 Det beslægtede produktmarked
486 Formålet med at afgrænse det beslægtede produktmarked er at undersøge de ydelser,
hvor Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket har en eventuel virkning.
Markedet afgrænses således for at undersøge, for hvilke ydelser konkurrencen begrænses
som følge af Deutz’ adfærd på det forudgående marked.

487 Udgangspunktet for denne sag er, at DSB skal have repareret deres TCD2015 motorer.
Det er således de ydelser, der er forbundet ved reparation af denne motor, der er
udgangspunktet for afgrænsningen af det beslægtede produktmarked.

488 Reparation og vedligehold af den relevante motor består af en række delydelser.
Herunder levering af reservedele (generiske og særligt tilpassede) til motoren
samt udførelse af reparation af motoren. Disse delydelser kan enten betragtes samlet som
tilhørende ét marked for reparation og vedligehold af den relevante motor, eller de kan
betragtes hver for sig som tilhørende adskilte markeder.

489 I den konkrete sag ønsker et konsortium adgang til den del af markedet for reparation
og vedligehold, der omfatter levering af reservedele. I tilknytning hertil skal konsortiet
endvidere styre logistikken omkring leveringen af reservedelene. Udførelse af
reparationerne forestås i den konkrete sag af DSB, jf.
markedsbeskrivelsens punkt 194.

490 Det skal derfor undersøges, om det relevante beslægtede produktmarked skal afgrænses
til netop de ydelser, som konsortiet ønsker at udbyde, eller om det beslægtede
produktmarked omfatter enten færre eller flere typer af ydelser.

491 Det er i den forbindelse ikke afgørende, om delydelserne kan betragtes som ét samlet
beslægtet marked, eller om delydelserne i stedet skal betragtes som sammenhængende
beslægtede markeder. Det afgørende er, hvorvidt Deutz’ adfærd på det forudgående marked
har en konkurrencebegrænsende virkning på de enkelte delydelser.

4.1.2.4.1 Efterspørgselssubstitution
492 Levering af reservedele er som nævnt en delydelse på markedet for reparation og
vedligehold af TCD2015 motoren. Hvis markedet for reparation og vedligehold ud fra en
efterspørgselssubstitutionsbetragtning skal segmenteres i forhold til de forskellige
delydelser på markedet, snarere end at betragtes som et samlet marked, skal det ikke være
muligt at substituere delydelserne med hinanden.

493 Hvis der er efterspørgselssubstitution mellem ydelserne, vil det indebære, at
slutbrugeren – i denne sag DSB – vil være i stand til at substituere en delydelse med en
anden. Det skal eksempelvis være muligt at substituere levering af reservedele med
udførelse af reparation. Dette vurderes ikke umiddelbart at være tilfældet. Det vurderes
således ikke, at efterspørgslen efter eksempelvis levering af reservedele vil stigem, såfremt
prisen på reparationer stiger. Dette taler umiddelbart for, at markedet skal segmenteres i
delydelser.



/

64

494 Det vil herefter være relevant at undersøge, om delydelserne har en indbyrdes
komplementaritet, der gør, at ydelserne alligevel skal betragtes som en del af ét samlet
marked.

495 I den konkrete sag vurderes det, at efterspørgslen efter delydelserne er afledt af
efterspørgslen efter reparation og vedligehold. Således vil DSB, når de efterspørger
reparation og vedligehold af en motor, samtidig efterspørge såvel reservedele som udførelse
af reparation. Det vurderes i den sammenhæng, at det er nødvendigt at have adgang til
samtlige ydelser, såfremt man skal have renoveret en motor. Det er således ikke muligt for
DSB at få repareret motoren, medmindre DSB både kan få leveret de nødvendige
reservedele og kan få udført selve reparationen.

496 Samtidig vil det ikke være muligt for deltagerne i konsortiet at afslutte opgaven med
reparation og vedligehold, medmindre der også er adgang til de unikke
reservedele.

497 Det følger heraf at nægtes levering af unikke reservedele, der kun kan erhverves via
Deutz, da vil det ikke være muligt at få udført den samlede reparation af
motoren. Dermed vil en leveringsnægtelse, der udelukker konkurrencen på en delydelse,
samtidig begrænse konkurrencen på de andre delydelser.

498 Dog bemærkes, at det i visse tilfælde vil være muligt for slutbrugeren at ”levere” eller
indkøbe visse af ydelserne selv. I andre tilfælde vil et konsortium af virksomheder i
fællesskab have adgang til delydelserne. I forhold til nærværende sag vil DSB eksempelvis
selv forestå udførelsen af reparationen, mens konsortiet skal levere de øvrige ydelser. Dette
ændrer dog ikke ved, at man samlet skal have adgang til samtlige delydelser, før motoren
kan blive renoveret. Det vil med andre ord ikke være muligt for DSB at få repareret deres
motorer, medmindre de (også) har adgang til de nødvendige unikke reservedele, der kun kan
erhverves via Deutz.

499 Ud fra et efterspørgselssynspunkt indikerer det forhold, at ydelserne er indbyrdes
komplementære, at ydelserne kan betragtes som værende en del af samme marked.

4.1.2.4.2 Udbudssubstitution
500 For så vidt angår udbudssubstitution vurderes denne ikke at have betydning for
vurderingen af, om markedet skal afgrænses til henholdsvis markedet for levering af
reservedele og markedet for udførelse af reparation og vedligehold. Det skyldes, at (de
unikke) reservedele udelukkende kan erhverves via Deutz. Ifølge markedsbeskrivelsens
afsnit 3.3.3.2 kan disse reservedele ikke leveres af andre end Deutz og Deutz’ producenter.
Det er således ikke sandsynligt, at en konkurrerende aktør af ydelser på beslægtede
markeder begynder at udbyde reservedelene ved en lille, men varig stigning i priserne på 5-
10 pct.144

4.1.2.4.3 Deutz’ bemærkninger til afgræsning af det beslægtede produktmarked
501 Deutz anfører, at der er stor forskel på, om man skal reparere eller renovere en

 Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997, punkt 20-23.144



/

65

dieselmotor, samt at der er stor forskel på hvilke reservedele, man efterspørger ved udførelse
af de to services. Deutz mener derfor, at der, ved afgrænsning af det beslægtede
produktmarked, skal skelnes mellem forskellige former for reparationsarbejde. Det fremgår
sål[e]des, at Deutz mener, at delydelsen reparation skal segmenteres i fire produktmarkeder:
(i) Generel vedligeholdelse eller service, (ii) løbende vedligeholdelse, (iii) renovering og
(iv) revision.  Der henvises til afsnit 3.3.2, hvor de fire former for reparationsarbejde er
yderligere beskrevet.

145

502 Hertil skal det bemærkes, at markedsafgrænsningen i en sag efter konkurrencereglerne
ikke tjener sit eget formål. Markedsafgrænsning foretages med henblik på at undersøge
konkurrenceforholdene på markedet. I denne sag for at undersøge, om der findes
virksomheder, der vil være i stand til at yde et konkurrencemæssigt pres på Deutz i forhold
til levering af de ydelser, der skal leveres i forbindelse med reparationsopgaven af DSBs
TCD2015 motorer.

503 Udgangspunktet for denne sag er, at DSB skal have repareret deres TCD2015 motorer.
Dette reparationsarbejde forudsætter levering af en række delydelser, herunder levering af
reservedele samt udførelse af reparation. Delydelserne er indbyrdes komplementære, jf.
punkt 4.1.2.4.1 ovenfor. Dette betyder, at man ikke kan udføre den samlede
reparationsopgave uden at have adgang til alle
delyderser. Det beslægtede produktmarked afgrænses derfor samlet til reparation 
og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer.

504 Den reparation, som DSB skal have udført, forudsætter levering af en række
reservedele, der ikke kan erhverves andre steder end via Deutz eller Deutz’
forhandlernetværk. Deutz er dermed dominerende for så vidt angår denne delydelse. Da
delydelserne er komplementære, er Deutz’ leveringsnægtelse egnet til at begrænse
konkurrencen på det samlede marked for reparation og vedligehold af TCD2015 motoren.
Dette gælder, uanset om delydelsen reparation og vedligehold segmenteres yderligere i
forhold til hvilken slags reparation, der er tale om. Dermed kan spørgsmålet om, hvorvidt
denne yderligere segmentering skal foretages lades stå åben.

4.1.2.4.4 Konklusion – det beslægtede produktmarked
505 Det vurderes på baggrund af ovenstående, at der i nærværende sag kan afgrænses ét
relevant, beslægtet produktmarked. Det drejer sig om
produktmarkedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer.

506 Markedet dækker over en række delydelser, der blandt andet omfatter levering af (såvel
generiske samt unikke) reservedele til den relevante motor samt udførelse af reparation og
vedligehold af samme motor.

507 Det kan overvejes, om det beslægtede produktmarked for reparation og vedligehold skal
segmenteres i henholdsvis levering af reservedele og udførelse af reparation og vedligehold.
Det har imidlertid ingen betydning for den konkrete sag, hvorfor vurderingen heraf kan
lades stå åben. Det afgørende er, at delydelserne på det eller de beslægtede markeder er
sammenhængende, og at Deutz’ adfærd på det forudgående marked har en
konkurrencebegrænsende virkning på de enkelte delydelser.

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012145



/

66

4.1.3 De relevante geografiske markeder

4.1.3.1 Indledning
508 Ved det geografiske marked forstås det område, hvor de deltagende virksomheder er
involveret i udbud og efterspørgsel efter produkter og/eller tjenesteydelser, som har
tilstrækkelig ensartede konkurrencevilkår, og som kan skelnes fra de tilstødende områder,
fordi konkurrencevilkårene dér er meget anderledes. I afgrænsningen kan eksempelvis
inddrages forbrugerpræferencer, forskelle i kvalitet, pris, leveringsbetingelser, beskatning
eller sprog.146

509 Den geografiske markedsafgrænsning foretages for at undersøge, om der i andre
geografiske områder findes virksomheder, der kan betragtes som alternative
forsyningskilder til forbrugerne, samt om kunderne vil skifte til leverandører andre steder på
kort sigt, uden at dette medfører særligt store omkostninger.147

510 De berørte produkter udgøres i nærværende sag af henholdsvis det
forudgående produktmarked, som kan afgrænses til markedet for udbud af unikke 
reservedele til Deutz TCD2015 motoren, der kun kan erhverves via Deutz, og af det
beslægtede produktmarked, som kan afgrænses til markedet for reparation og 
vedligehold af Deutz TCD2015 motoren, jf. afsnit 4.1.2 ovenfor.

511 Det følger heraf, at udgangspunktet for den geografiske afgrænsning af det 
forudgående marked i nærværende sag er de unikke reservedele, som kun kan erhverves via
Deutz, og som Fleco ønsker adgang til. Den geografiske afgrænsning af det forudgående
marked skal således foretages efter, hvor Fleco normalt handler reservedele.

512 Det følger endvidere, at udgangspunktet for den geografiske afgrænsning af det
beslægtede marked i nærværende sag er det marked, som Fleco ønsker at agere på. Det vil
sige de ydelser på markedet for reparation og vedligehold, som Fleco ønsker at udbyde i
konkurrence med Deutz og Deutz’ forhandlernetværk. Den geografiske afgrænsning af det
beslægtede marked skal således foretages efter, hvor slutbrugeren normalt køber reparation
og vedligehold.

513 Ved vurderingen af denne afgrænsning inddrages efterspørgsels- og
udbudssubstitutionsbetragtninger.

4.1.3.2 Det forudgående marked
514 Udgangspunktet for den geografiske afgrænsning af det forudgående produktmarked er
EEA området. Dette skyldes, at reservedele oftest handles indenfor dette geografiske
område.

515 I den konkrete sag er der dog eksempler på, at Fleco har forsøgt at skaffe reservedele
via alternative producenter udenfor EEA, eksempelvis i Kina. Dette taler for, at det
geografiske marked kan afgrænses bredere.

516 Afgrænsningen af det relevante geografiske marked er imidlertid ikke –

 Jf. Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997, pkt. 46.
 Jf. Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked af 9. december 1997, pkt. 29.

146

147



/

67

nødvendigvis – et spørgsmål om at tegne en skarp streg på et landkort, men derimod snarere
et spørgsmål om at afdække, om der findes aktører, der er i stand til at udøve et effektivt
konkurrencemæssigt pres på Deutz på det pågældende marked.

517 Det forhold, at de nødvendige reservedele udelukkende kan erhverves via Deutz
betyder, at det – også ud fra efterspørgsels- og
udbudssubstitutionsbetragtninger – er uden betydning for sagen, om det geografiske marked
for det forudgående produktmarked afgrænses snævert eller bredt. Dette skyldes, at der –
uanset om markedet afgrænses snævert eller bredt – ikke vil være aktører, der kan producere
de nødvendige reservedele og derfor ikke vil være i stand til at udøve et effektivt
konkurrencepres på Deutz.

518 Vurderingen af, om det geografiske område for det forudgående produktmarked skal
afgrænses snævert til EEA eller bredere til hele verden, kan således stå åben.

4.1.3.3 Det beslægtede marked
519 Udgangspunktet for den geografiske afgrænsning af det beslægtede produktmarked er
ligeledes EEA området. Dette skyldes, at det er i dette område, at DSB normalt handler
reparation og vedligehold. Det udbud, der lå forud for den renoveringsopgave, der er
genstand for denne sag, var således et EU udbud.

520 Det kan imidlertid ikke afvises, at virksomheder beliggende udenfor EEA området, vil
kunne levere reservedele til DSB. Det kan ej heller afvises, at virksomheder udenfor EEA
vil kunne reparere DSBs IC3-tog. Eksempelvis udbyder Deutz reparation og vedligehold
over hele verden. Det kan på den baggrund ikke udelukkes, at det geografiske marked for
det beslægtede produktmarked skal afgrænses bredere end til EEA.

521 Det kan omvendt heller ikke afvises, at det beslægtede produktmarked skal afgrænses
snævrere, eksempelvis til udelukkende at omfatte Danmark. Det kan således ikke udelukkes,
at de omkostninger, der vil være forbundet ved at transportere motorer eller tog til udlandet
for at få disse repareret, er så høje, at der kan afgrænses nationale markeder for reparation.

522 Det vurderes imidlertid, at det forhold, at de nødvendige reservedele udelukkende kan
erhverves via Deutz, betyder, at det – også ud fra efterspørgsels-og
udbudssubstitutionsbetragtninger – er uden betydning for sagen, om det geografiske marked
for det beslægtede produktmarked afgrænses snævert eller bredt. Dette skyldes, at der –
uanset om markedet afgrænses snævert eller bredt – ikke vil være aktører, der kan få adgang
til de nødvendige reservedele. Der vil således ej heller være aktører, som vil være i stand til
at levere de nødvendige reservedele, og derfor vil der ikke være aktører, der vil være i stand
til at udøve et effektivt konkurrencepres på Deutz.

523 Vurderingen af, om det geografiske område for det beslægtede produktmarked skal
afgrænses snævert til EEA eller bredere til hele verden, kan således stå åben.

4.1.3.4 Konklusion – det geografiske marked
524 Det fremgår af ovenstående om det geografiske marked for det forudgående



/

68

produktmarked, dvs. markedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015 
motoren, der kun kan erhverves via Deutz,

at dette kan afgrænses til EEA området,

at det ikke kan udelukkes, at det geografiske område kan afgrænses bredere til
muligvis at omfatte hele verden, og

at det er uden betydning for sagen, om det geografiske marked for det forudgående
produktmarked afgrænses snævert eller bredt. Dette skyldes, at der – uanset om
markedet afgrænses snævert eller bredt – ikke vil være aktører, der kan producere
de nødvendige reservedele og derfor ikke vil være i stand til at udøve et effektivt
konkurrencepres på Deutz.

525 Det fremgår af ovenstående om det geografiske marked for det beslægtede
produktmarked, dvs. markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 
motoren,

at dette kan afgrænses til EEA området,

at det ikke kan udelukkes, at det geografiske område kan afgrænses bredere til
muligvis at omfatte hele verden,

at det heller ikke kan udelukkes, at der geografiske område kan afgrænses snævrere
til muligvis udelukkende at omfatte Danmark, og

at det er uden betydning for sagen, om det geografiske marked for det forudgående
produktmarked afgrænses snævert eller bredt. Dette skyldes, at der – uanset om
markedet afgrænses snævert eller bredt – ikke vil være aktører, der kan producere
de nødvendige reservedele og derfor ikke vil være i stand til at udøve et effektivt
konkurrencepres på Deutz.

4.1.4 Konklusion – de relevante markeder
526 Det fremgår sammenfattende af ovenstående, at der i nærværende sag kan
afgrænses et primært marked for produktion og udvikling af dieselmotorer til 
industrielt brug, og at der i tilknytning til dette primære marked kan afgrænses (minimum)
to eftersalgsmarkeder.

527 Det fremgår endvidere af ovenstående, at eftersalgsmarkederne kan afgrænses som to
separate, men beslægtede produktmarkeder.

528 Det drejer sig for det første om det forudgående produktmarked for udbud af 
unikke reservedele til Deutz TCD2015 motoren, der kun kan erhvervs via Deutz.

529 Det drejer sig for det andet om det beslægtede produktmarked for reparation og 
vedligehold af Deutz TCD2015 motoren.

530 Det fremgår endelig,

at det geografiske marked – for det forudgående produktmarked – kan afgrænses til
EEA området,



/

69

at det geografiske marked – for det beslægtede produktmarked – kanafgrænses til
EEA området,

at det geografiske marked for såvel det forudgående som det beslægtede
produktmarked muligvis kan afgrænses bredere til at omfatte hele verden,

at at det geografiske marked for det beslægtede produktmarked muligvis kan
afgrænses snævrere til udelukkende at omfatte Danmark, og

at det ikke har betydning for nærværende sag om produktmarkederne afgrænses
snævert eller bredt, hvorfor disse vurderinger kan lades stå åbne.

4.2 SAMHANDELSPÅVIRKNING
531 Efter forordning nr. 1/2003 af 16. december 2002  skal det undersøges, om Deutz’ og
DMNs adfærd mærkbart kan påvirke samhandelen mellem medlemsstater. Når dette er
tilfældet, er Konkurrencerådet forpligtet til at anvende TEUFs konkurrenceregler, idet TEUF
artikel 101 og 102 finder anvendelse på adfærd, som direkte eller indirekte, aktuelt eller
potentielt kan udøve indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater.  Undersøgelsen
skal ske i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer vedrørende påvirkning af
samhandelen. Disse retningslinjer omtales i det følgende som samhandelsmeddelelsen.

148

149

150

532 Udtrykket ”samhandelen mellem medlemsstater” omfatter ikke kun, at handelen mellem
medlemsstater begrænses eller mindskes. Samhandelen kan også blive
påvirket, når et eventuelt misbrug eller en eventuel konkurrencebegrænsende aftale fører til
en stigning i handelen.  Det er dog i begge tilfælde en betingelse, at samhandelen påvirkes
mærkbart. EUs konkurrenceregler finder således ikke anvendelse på
konkurrencebegrænsninger, der ikke er egnet til at påvirke samhandelen mærkbart.

151

152

Misbrug af dominerende stilling
533 Når en dominerende virksomhed misbruger sin dominerende stilling i form af en
ekskluderende adfærd i mere end en medlemsstat, vil dette misbrug, ifølge
samhandelsmeddelelsen, i selve sin natur også kunne påvirke handelen mellem
medlemsstater mærkbart. I betragtning af den dominerende virksomheds position på
markedet og den omstændighed, at misbruget udøves i flere medlemsstater, vil misbrugets
omfang og sandsynlige virkninger for handelsmønstrene normalt være af en sådan karakter,
at handelen mellem medlemsstater kan blive mærkbart påvirket. Et ekskluderende misbrug,
der tager sigte på at eliminere en konkurrent, vil påvirke konkurrenternes aktiviteter i flere
medlemsstater.153

 Jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i
traktatens artikel 81 og 82.
148

 Jf. punkt 23 i Kommissionens meddelelse om retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af samhandelen i
traktatens artikel 81 og 82 (nu artikel 101 og 102) (2004/C 101/07).
149

 Kommissionens meddelelse om retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af samhandelen i traktatens artikel 81
og 82 (nu artikel 101 og 102) (2004/C 101/07) – herefter ”samhandelsmeddelelsen” .
150

 Jf. punkt 34 i samhandelsmeddelelsen.
 Jf. punkt 2.4 i samhandelsmeddelelsen.
 Samhandelsmeddelelsen punkt 76.

151

152

153



/

70

534 Selve eksistensen af en dominerende stilling i flere medlemsstater indebærer, at
konkurrencen allerede er afsvækket på en væsentlig del af fællesmarkedet. Hvis en
dominerende virksomhed gennem misbrug af sin stilling yderligere svækker konkurrencen,
fx ved at eliminere en konkurrent, vil det normalt kunne påvirke handelen mellem
medlemsstater mærkbart.154

535 Det fremgår af punkt 564, at Deutz har en markedsandel på 100 pct., og dermed
monopol på markedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015 motorer, og at
dette marked som minimum kan afgrænses til EEA området.
Konkurrencen på det relevante marked er således svækket og Deutz’ dominerende stilling
omfatter flere medlemsstater.

536 Den konkrete adfærd, som undersøges i den efterfølgende vurdering, omhandler, at
Deutz nægter at levere unikke reservedele til Deutz TCD2015 motorer til Fleco, og som led
heri hindrer Deutz parallelhandel blandt andet fra Flecos eksisterende samhandelspartner
Equipco i Nederlandene til Fleco i Danmark.

537 Der er således tale om undersøgelser af en mulig misbrugsadfærd, som kan være egnet
til at ekskludere en eksisterende samhandelspartner fra konkurrencen på markedet for
reparation og vedligehold af Deutz dieselmotorer til IC3-tog, udelukke import fra bl.a. en
eksisterende samhandelspartner i Nederlandene, samt afholde konkurrerende virksomheder i
flere medlemsstater fra at træde ind på markedet. Konkurrencen på det relevante marked er
endvidere svækket, dels som følge af Deutz’ markedsposition og størrelse på markedet og
dels som følge af, at Deutz’ dominerende stilling omfatter flere medlemsstater. Adfærden
vurderes således at have en karakter, der ifølge selve sin natur kan påvirke konkurrenters
aktiviteter i flere medlemsstater og dermed påvirke handelen mellem medlemsstater
mærkbart.

Konkurrencebegrænsende aftale
538 Aftaler, der omfatter eller gennemføres i flere medlemsstater, kan næsten altid ifølge
selve deres natur påvirke handelen mellem medlemsstater mærkbart. Dette gælder for
eksempel aftaler mellem virksomheder i to eller flere medlemsstater, der omhandler import
og eksport. Uanset om disse aftaler er
konkurrencebegrænsende eller ej, har de direkte indflydelse på samhandelen mellem
medlemsstater. Denne kategori omfatter aftaler, der pålægger begrænsninger i import og
eksport, herunder begrænsninger i købernes adgang til aktivt og passivt salg eller videresalg
til kunder i andre medlemsstater. I disse tilfælde er der en iboende sammenhæng mellem den
påståede konkurrencebegrænsning og handelspåvirkningen, eftersom selve formålet med
konkurrencebegrænsningen er at hindre de strømme af varer og tjenester mellem
medlemsstater, der ellers ville være mulige.155

539 Det følger endvidere af samhandelsmeddelelsen, at vertikale aftaler, der fungerer i flere
medlemsstater, normalt kan påvirke handelen mellem medlemsstater, hvis de fører til, at
handelen styres ad bestemte kanaler. Net af selektive distributionsaftaler, der implementeres
i to eller flere medlemsstater, resulterer i en styring af handelen gennem bestemte kanaler,
fordi de begrænser

 Ibidem.
 Jf. punkt 61-63 i samhandelsmeddelelsen.

154

155



/

71

adgangen til at forhandle de pågældende produkter til nettets medlemmer og dermed
påvirker handelsmønstrene i forhold til den situation, der ville bestå uden aftalen.156

540 Endelig følger det af samhandelsmeddelelsen, at vertikale aftaler, som omfatter en hel
medlemsstats område, navnlig vil kunne påvirke handelen mellem medlemsstater, når de gør
det vanskeligere for virksomheder fra andre medlemsstater at trænge ind på det pågældende
nationale marked.157

541 Deutz’ distributionsaftale-koncept udpeger distributører fra forskellige geografiske
områder i EU, der omfatter hele eller dele af medlemsstaters område. Dette gælder fx Deutz’
distributionsaftale med Equipco i Nederlandene og DMN i Danmark. Distributionsaftalerne
med DMN og Equipco indeholder ikke i sig selv bestemmelser, der begrænser passivt salg
ind i andre lande og dermed andre distributørers geografiske områder. Forhandleren DMN
har dog på anden vis ved (efterfølgende) aftale med Deutz bevirket en begrænsning af
parallelhandel fra Deutz-forhandlere og særligt forhandleren i Nederlandene til Fleco i
Danmark. Denne aftale er således egnet til at begrænse virksomhedernes eksport ind i
hinandens områder. Aftalen kan derfor påvirke samhandlen mellem medlemsstater
mærkbart.

542 Når en aftale ifølge selve sin natur kan påvirke samhandelen mellem medlemsstater, fx
fordi den som i den foreliggende sag vedrører eksport og omfatter flere medlemsstater, er
der en gendrivelig formodning for, at disse virkninger er mærkbare, når parternes omsætning
inden for de af aftalen omfattede produkter overstiger 40 mio. EUR.  Da Deutz’ og DMNs
omsætning samlet set overstiger 40 mio. EUR, jf. punkt 70 og 71, er der således en
formodning for, at Deutz’ aftale med DMN om at hindre parallelhandel har en mærkbar
påvirkning af samhandelen mellem medlemsstater.

158

Konklusion
543 På baggrund af ovenstående vurderes det sammenfattende, at Deutz’ leveringsnægtelse
gennem forhandlernetværket over for Fleco, Deutz’ hindring af parallelhandelen gennem
Deutz-forhandleren Equipco og Deutz’ aftale med DMN om, at Deutz skal hindre
parallelhandel fra Deutz-forhandlere og særligt fra Equipco, kan påvirke samhandlen
mellem medlemsstater mærkbart.

544 Udkast til klagepunktsmeddelelse af 6. juli 2012 i nærværende sag har derfor været
forelagt Eurpoa-Kommissionen, jf. artikel 11, stk. 3, i forordning 1/2003. Kommissionen har
ikke ønsket at indlede en procedure efter artikel 11, stk. 6, jf. kapitel 3, i forordning 1/2003.
Konkurrencerådet kan derfor træffe afgørelse i denne sag.

545 Eftersom Deutz’ misbrug i form af nægtelse af levering til Fleco og Deutz’ aftale med
DMN om hindring af parallelhandel kan påvirke samhandelen mærkbart,
skal styrelsen ved vurderingen anvende både TEUF artikel 101 og 102 samt
konkurrencelovens § 6 og § 11.

 Jf. Domstolen dom af 17. januar 1982 i de forenede sager 43/82 og 63/82, VBVB og VBBB og punkt 70 i
samhandelsmeddelelsen.
156

 Jf. punkt 86.
 Jf. den såkaldte NAAT-regel i samhandelsmeddelelsen, særligt punkt 53.

157

158



/

72

4.3 VURDERINGEN EFTER KONKURRENCELOVEN OG TEUF
546 Den konkrete sag adskiller sig fra mange andre sager om misbrug af dominerende
stilling eller ulovlige aftaler, fordi hændelsesforløbet ikke starter ved selve overtrædelsen,
men i stedet udgør en kulmination på et forløb, hvor flere aktører og flere handlinger er
relevante at undersøge ved en vurdering efter de konkurrenceretlige regler.

547 Helt overordnet har Deutz, i forbindelse med DSBs udbud af opgaver indenfor
reparation og vedligeholdelse af DSBs IC3-motorer, forsøgt at styre indkøb af varer og
tjenesteydelser til udførsel af arbejdsopgaven. Dette ses først ved DSBs klarlæggelse af,
hvilke komponenter der skulle skiftes, hvor Deutz – efter DSBs opfattelse – udnyttede
situationen og udarbejdede en liste med langt flere dele end nødvendigt. Deutz ville således
udskifte alle de komponenter, der var identificeret problemer med, i samtlige motorer,
selvom komponenterne ikke var defekte i alle motorer.159

548 I forbindelse med selve udbudsfasen sendte Deutz en skrivelse ud til sine
handelspartere, hvoraf det fremgik, at et tilbud på DSBs opgave ville ske imod Deutz’
anbefalinger, og at Deutz fralagde sig ethvert ansvar i forbindelse med et sådant tilbud.
Deutz pointerede, at kit-listen over reservedele i udbuddet var ufuldstændig, og at Deutz
ikke vil betjene udbuddet.160

549 Under DSBs individuelle forhandlinger, som fulgte det mislykkede EU-udbud, hvor der
ikke blev givet et antagelige bud, fremgår det endvidere af sagens oplysninger, at Deutz
deltog i forhandlingerne med DSB. Ifølge DMN pressede Deutz på for at forhandle en
løsning på plads, som i sidste ende viste sig ikke at være til DMNs fordel. DSB valgte ikke
at indgå aftale med DMN, blandt andet fordi Deutz krævede, at det blev en løsning, som var
meget anderledes og mere omfattende, end DSB var interesseret i.161

550 Slutteligt, efter en forhandlingsproces, hvor DSB indgik aftale med et konsortium af
virksomheder, indgik Deutz aftale med Deutz-leverandøren DMN om, at Deutz skal hindre
levering fra sine forhandlere og særligt den nederlandske forhandler Equipco til konsortiet.
Som et led heri forbød Deutz sin nederlandske forhandler Equipco at sælge reservedele til
Fleco i Danmark med henblik på at udelukke konsortiet fra markedet og kanalisere DSBs
indkøb tilbage til Deutz’ forhandler i Danmark, DMN.

551 Deutz’ forbud mod at levere til Fleco skete dels som et led i en aftale med DMN, som
naturligt har en stor interesse i ordren, men som det fremgår af ovenstående, i særdeleshed
også som et led i en overordnet strategi internt i Deutz, der havde til formål at presse DSB til
at handle på Deutz’ betingelser og vilkår.

552 Deutz’ nægtelse af at levere til Fleco – gennem Equipco – adskiller sig således fra visse
sager om leveringsnægtelse, fordi hændelsesforløbet ikke starter ved selve
leveringsnægtelsen. Leveringsnægtelsen udgør i stedet kulminationen på et forløb, hvor
Deutz på forskellig vis har forsøgt ensidigt at bestemme over og påvirke en

 Bilag 3, Referat fra møde med DSB den 11. november 2011.
 Bilag 14, Deutz' påmindelse om opfordring til ikke at bydepå DSB-tender af 27. april 2010.
 Se nærmere herom i sagsfremstillingen under punkt 190.

159

160

161



/

73

større kundes indkøb. Den konkrete sag indeholder derfor både elementer, som er udtryk for
en aftale mellem Deutz og deres forhandler i Danmark, DMN, og elementer, som er af
ensidig karakter og alene beror på forhold internt i Deutz.

553 Nedenfor undersøges for det første Deutz’ mulige misbrug af dominerende stilling i
form af leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket ved hindring af parallelhandel, jf.
afsnit 4.5, og for det andet Deutz’ mulige misbrug af dominerende stilling ved
leveringsnægtelse i almindelighed, jf. afsnit 4.6. Begge forhold vedrører
mulige overtrædelser af konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102. For det tredje 
undersøges Deutz’ og DMNs mulige overtrædelse af konkurrencelovens § 6 og TEUFs
artikel 101 ved aftale om at hindre levering til konsortiet, jf. afsnit 4.8.

4.4 KONKURRENCELOVENS § 11 OG TEUFS ARTIKEL 102
554 Det er forbudt for en eller flere virksomheder mv. at misbruge en dominerende stilling,
jf. konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102.

555 Der er to betingelser, der skal være opfyldt for, at dette forbud er overtrådt. Der skal
være tale om, at en eller flere virksomheder besidder en dominerende stilling på det
relevante marked, og at den dominerende stilling misbruges.162

4.4.1 Dominerende stilling
556 En virksomhed besidder en dominerende stilling, når virksomheden indtager en så stærk
økonomisk position, og har en så betydelig markedsmagt, at den har mulighed for at
forhindre, at der opretholdes effektiv konkurrence på det relevante marked. Det vil være
tilfældet, når virksomheden har mulighed for at handle uafhængigt af konkurrenter og
kunder og i sidste instans forbrugere.163

557 Vurderingen af, om en virksomhed besidder en dominerende stilling, er en
helhedsbedømmelse. I helhedsbedømmelsen skal indgå alle faktorer, der har betydning for,
om den pågældende virksomhed kan handle uafhængigt.

558 Vurderingen af, om en virksomhed er dominerende, skal foretages i forhold til det eller
de markeder, som virksomheden agerer på med udgangspunkt i virksomhedens
markedsandel. At afgrænse det relevante marked har derfor stor betydning for at kunne
vurdere spørgsmålet, om den pågældende virksomhed er dominerende.

559 En markedsandel på 50 pct. eller derover kan i sig selv udgøre beviset for, at der
foreligger dominerende stilling.164

Dominerende stilling – markedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015
motoren, der ikke kan erhverves via andre end Deutz
560 Vurderingen af, om Deutz besidder en dominerende stilling, skal foretages på det
relevante forudgående marked, det vil sige markedet for udbud af unikke reservedele til
Deutz TCD2015 motoren, der ikke kan erhverves via andre end Deutz, jf. afsnit 4.1.2.3.
Vurderingen foretages med udgangspunkt i den geografiske afgrænsning af dette marked.

 For så vidt angår Traktatens artikel 102 skal misbruget endvidere kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstater
mærkbart, hvilket er behandlet i afsnit 4.2.
162

 Jf. dom af 9. november 1983 i sag 332/81, Michelin mod Kommissionen, pkt. 30 og dom af 13. februar 1979 i sag
85/76, Hoffmann-La Roche, pkt. 38.
163

 Jf. Kommissionens beslutning af 16. juli 2003 i sag COMP/38.233, Wannadoo Interactive, pkt. 212 med
henvisninger.
164



/

74

561 Det fremgår af markedsafgræsningen ovenfor, at det relevante geografiske marked kan
afgrænses til EEA området. Det fremgår endvidere, at det relevante geografiske marked
muligvis kan afgrænses bredere, men at det ikke har betydning for nærværende sag at tage
endelig stilling hertil.

562 Det er i den forbindelse vurderet, at det forudgående produktmarked kan afgrænses
snævert til udbud af unikke reservedele til TCD2015 motoren, der kun kan erhverves via
Deutz.

563 Der er i den forbindelse lagt vægt på, at der ikke er en perfekt komplementaritet mellem
udbud af reservedele og reparation og vedligehold, at det ikke er muligt at kopiere
reservedelene, samt at det er en forudsætning for at kunne konkurrere på markedet for
reparation og vedligehold, at der er adgang til de unikke reservedele.

564 Det følger af ovenstående, at Deutz er den eneste udbyder på det relevante forudgående
marked. Deutz’ markedsandel på det relevante forudgående marked kan derfor opgøres til
100 pct. Deutz skal derfor anses for dominerende på det relevante forudgående marked.

4.4.2 Misbrug af dominerende stilling
565 Det fremgår af afsnit 4.4.1 umiddelbart ovenfor, at Deutz indtager en dominerende
stilling på markedet for unikke reservedele til Deutz TCD2015 motorer. Det skal derfor
vurderes, om Deutz har misbrugt sin dominerende stilling i forbindelse med renovering af
DSBs 404 Deutz TCD2015 dieselmotorer.

566 Der er bevis for, at Deutz ensidigt har foretaget en række handlinger med henblik på at
forhindre leverancer af reservedele til Fleco med henblik på at hindre DSB i at renovere sine
Deutz-motorer.

567 Leveringsnægtelse udgør ikke nødvendigvis misbrug af dominerende stilling, og Deutz’
ensidige adfærd skal derfor vurderes i forhold til den relevante praksis. I det følgende
vurderes, om Deutz’ adfærd kan kvalificeres som misbrug af en dominerende stilling i to
henseender.

568 For det første skal det undersøges og vurderes, om adfærden udgør en hindring af
parallelhandel, som efter praksis kan udgøre en ulovlig leveringsnægtelse i strid med
konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102, såvel som traktatens formål om
markedsintegration.

569 Denne praksis er relevant, fordi Deutz har forhindret samhandelspartnere i andre EU-
lande, særligt Equipco i Nederlandene, i at efterleve en ordre til det danske marked, bestilt
af den danske virksomhed Fleco til brug for DSB.

570 For det andet følger det af praksis, at leveringsnægtelse overfor en eksisterende
samhandelspartner kan udgøre et misbrug af dominerende stilling, og det skal derfor
undersøges og vurderes, om Deutz’ leveringsnægtelse udgør ulovlig leveringsnægtelse og
dermed en overtrædelse af konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102 efter denne
praksis.

571 Praksis om leveringsnægtelse til eksisterende samhandelspartnere er relevant,



/

75

fordi Fleco har haft en betydelig samhandel med Deutz’ officielle leveringskanaler forud for
leveringsnægtelsen i perioden 2003-2010, jf. afsnit 3.2.

572 I årene 2008-2010 har Fleco i gennemsnit handlet for cirka [XX] kr. p.a. hos Deutz’
forhandlere i Danmark og i andre lande. I distributionsaftalen mellem Deutz og den danske
forhandler DMN [OPLYSNING I DISTRIBUTIONSAFTALE UDELADT], og forud for
Flecos klage til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i juli 2010 var Fleco de seneste 2 år
blandt de 10 største kunder i Danmark hos DMN. Det fremgår af sagens dokumenter, jf.
sagsfremstillingens punkt 189, at Deutz har afgørende indflydelse på forhandlernes
leverancer. Blandt andet fremgår det af DMNs årsrapporter for 2010 og 2011, at DMN
handler på vegne af Deutz i Danmark. Af korrespondance mellem Deutz og DMN fremgår
endvidere, at Deutz i forhandlingerne med DSB stillede krav til DMN om, at DMN skulle gå
efter en bestemt aftale med DSB, som omfattede flere varer og tjenesteydelser, end DSB
egentlig var interesseret i. DMN efterkom Deutz’ krav. Den nederlandske Deutz forhandler
Equipco oplyser endvidere over for Fleco, at de ikke kan levere, før de har fået tilladelse
hertil fra Deutz.

573 En nægtelse af levering overfor Fleco må på den baggrund ses som en afbrydelse af
leverancer til en eksisterende kunde. Efter praksis om leveringsnægtelse
gælder der lempeligere krav for at gribe ind, når leveringsnægtelsen angår en afbrydelse af
leverancer. Den omstændighed skal tages i betragtning ved vurderingen af denne sag.

574 Vurderingerne efter konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102 skal foretages i
henhold til de retningslinjer, som kan udledes af især praksis fra Retten og
Domstolen om leveringsnægtelser samt Kommissionens meddelelse om Kommissionens
prioriteringer i sager om misbrug af dominerende stilling efter TEUFs artikel 102
(Kommissionens artikel 102-meddelelse).  Vurderingen af, om der er sket en overtrædelse
af konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102, jf. retspraksis og Kommissionens
retningslinjer, er på baggrund af ovenstående inddelt i to:

165

1) En overtrædelse af konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102, samt Traktatens
formål om markedsintegration ved hindring af parallelhandel, og

2) En overtrædelse af konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102 som en
almindelig leveringsnægtelse.

4.5 MISBRUG AF DOMINERENDE STILLING VED HINDRING AF
PARALLELHANDEL
575 Det følger af praksis om leveringsnægtelse ved hindring af parallelhandel, at det skal
vurderes, om leveringsnægtelsen har til formål at hindre parallelhandel,

 Meddelelse fra Kommissionen - Vejledning om Kommissionens prioritering af håndhævelsen i forbindelse med
anvendelsen af EF-traktatens artikel 82 på virksomheders misbrug af dominerende stilling gennem ekskluderende
adfærd, EUT C 45 af 24.2.2009, s. 7-20. (Kommissionens artikel 102-meddelelse).

165



/

76

uden at dette er begrundet i objektive omstændigheder, jf. afsnit 4.5.1 umiddelbart nedenfor.
Hvis dette er tilfældet, vil Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket udgøre et
misbrug af dominerende stilling.

4.5.1 Praksis og retningslinjer om leveringsnægtelse ved hindring af parallelhandel
576 TEUFs artikel 102 tager sigte på at fremme tre grundlæggende formål, nemlig
økonomisk frihed, markedsintegration og forbrugervelfærd. Målet om markedsintegration
vidner om, at konkurrencereglerne i EU også er et af de instrumenter, som skal realisere
fællesskabsrettens overordnede målsætning om integration af de nationale markeder i ét
fælles marked. For fortolkningen af artikel 102 betyder dette mål en særlig skepsis over for
adfærd, som fører til en opdeling af fællesmarkedet langs nationale grænser. Det forhold, at
en adfærd på denne måde skader det indre marked, er i nogle sager tillagt supplerende
betydning ved kvalificeringen af en misbrugsadfærd, mens det i sager om hindring af
parallelhandel har været den egentlige årsag til at fastslå et misbrug.166

577 Der kan således i visse sager gribes ind overfor fordrejning af konkurrencen, i form af
en opdeling af fællesmarkedet, ved hindring af parallelhandel efter TEUFs artikel 102 og
konkurrencelovens § 11, som fortolkes EU-konformt.

578 Disse misbrugssager har ofte det fællestræk, at den dominerende virksomhed på
forskellig vis har søgt at forhindre sine forhandlere eller uafhængige tredjemænd i at
eksportere eller importere produkter fremstillet af producenten selv (parallelhandel), med
den hensigt at beskytte virksomhedens autoriserede salgsnet i importlandet og muliggøre
opretholdelsen af et forskelligt prisniveau i forskellige medlemsstater.  Domstolen har
blandt andet udtalt sig herom i sagerne om Lelos:

167

” Domstolen [har] fastslået, at en praksis, hvormed en virksomhed med dominerende
stilling søger at begrænse parallelhandelen med de varer, som den sælger, udgør et
misbrug af denne dominerende stilling, bl.a. såfremt en sådan praksis medfører, at
parallelimporten bliver bremset, idet den vil udligne et eventuelt mere favorabelt
prisleje i andre salgsområder i Fællesskabet […], eller såfremt den har til formål at
forhindre reimport, der kan konkurrere med virksomhedens autoriserede forhandlere
[…]. Parallelimport nyder således en vis beskyttelse i fællesskabsretten, idet den
fremmer udviklingen af varebevægelserne og stimulerer konkurrencen […].”

 [Egen tilføjelse]168

579 Kommissionens vejledning om ekskluderende misbrugsadfærd tillægger i tråd hermed
traktatsmålet om markedsintegration vægt ved vurdering af sager om misbrug af
dominerende stilling. Dette fremgår af vejledningens punkt 7:

” En adfærd, som indebærer at en virksomhed direkte udnytter forbrugerne, for
eksempel gennem uforholdsmæssigt høje priser, eller en bestemt adfærd, som
underminerer bestræbelserne på at etablere et integreret indre marked, vil også

 Charlotte Friis Bach Ryhl, Konkurrenceretten i EU, 3. udgave 2009, s. 542-543.
 Se bl.a. Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai (Lélos) og

Domstolens dom af 14. februar 1978 i sag 27/76, United Brands mod Kommissionen, dom af 16. december 1975 i de
forenede sager 40/73 m. fl., Suiker Unie m.fl. mod Kommissionen, dom af 11. november 1986 i sag 226/84, British
Leyland mod Kommissionen og Konkurrenceretten i EU, 3. udgave (2009), s. 840.

166

167

 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai (Lélos), præmis 37.168



/

77

kunne udgøre en overtrædelse af artikel 82.” [TEUFs artikel 102].”  [Egen
tilføjelse
og fremhævelse]

169

580 Af retspraksis er sagen om United Brands relevant. I sagen pålagde United Brands sine
forhandlere af Chiquita-bananer indenfor EU-fællesskabet et forbud mod at videresælge
selskabets bananer i grøn tilstand, og derudover leverede United Brands færre bananer end
forhandlerne havde bestilt, med henblik på at begrænse muligheden for videresalg. I sagen
udtalte Domstolen følgende:

” selvom disse udvælgelseskriterier er blevet fastsat objektivt og ikke er
diskriminerende, har forbudet mod videresalg for autoriserede Chiquita-modnere og
forbudet mod videresalg af bananer uden mærke — selvom bananens fordærvelige
natur i praksis begrænser mulighederne for videresalg ud over en vis periode — i det
foreliggende tilfælde ubestrideligt udgjort et misbrug af en dominerende stilling, idet
disse forbud begrænsede afsætningen til skade for forbrugerne og påvirkede
samhandelen mellem medlemsstater, navnlig ved at opdele de nationale markeder;
[…]

[…]af det anførte følger, at den omtvistede klausul om forbud mod videresalg af
grønne bananer udgjorde en overtrædelse af traktatens artikel 86[TEUFs artikel
102]”170 [Egen tilføjelse og fremhævelse]

581 I forhold til sager om hindring af parallelhandel ved leveringsnægtelse er
Domstolens dom af 16. september 2008 i de såkaldte Lélos-sager særligt relevant. 171

I sagerne havde medicinalvirksomheden Glaxosmithkline først afbrudt og siden
begrænset sine leverancer af bestemte lægemidler til grossister og leverandører på
det græske marked. Årsagen hertil var, at de græske grosister og leverandører
eksporterede lægemidlerne til andre medlemsstater, hvor Glaxosmithkline (eller
dennes nationale distributører) solgte de samme lægemidler til en højere pris.
Sagerne rejste det principielle spørgsmål, om en dominerende virksomhed kan
nægte at levere til grossister eller forhandlere med den hensigt at hindre
paralleleksport af produkterne. I sagen udtalte Domstolen følgende:

”I lyset af det nævnte traktatformål [integration af nationale markeder gennem
indførelsen af et enhedsmarked] samt formålet om, at det skal sikres, at
konkurrencen inden for det indre marked ikke fordrejes, kan en dominerende
virksomheds adfærd, der har til formål at undgå enhver paralleleksport fra en
medlemsstat til andre medlemsstater, og som ved at opdele de nationale markeder
opvejer de fordele ved en effektiv konkurrence på forsyninger og priser, som denne
eksport ville give de endelige forbrugere i disse andre medlemsstater, heller ikke
falde uden for forbuddet i artikel 82 EF [102].”172 [Egen tilføjelse]

582 Under henvisning til såvel målet om at sikre en ufordrejet konkurrence som
målet om markedsintegration fandt Domstolen således, at en leveringsnægtelse,
som har til formål at forhindre paralleleksport fra én medlemsstat til en anden,
udgør et misbrug af en dominerende stilling, medmindre den kan anses for
objektivt begrundet, som det fremgår af United Brands-sagen citeret ovenfor under

 Kommissionens artikel 102-meddelelse, punkt 7.
 Domstolens dom af 14. februar1978 i sag 27/76, United Brands mod Kommissionen, præmis 159 og 161
 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai (Lélos).
 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai, præmis 66.

169

170

171

172



/

78

punkt 580. En leveringsnægtelse kan således udgøre en overtrædelse af TEUFs artikel 102,
hvis den har til formål at forhindre paralleleksport indenfor EU-fællesskabet.

583 I Lélos-sagerne fandt Domstolen, at den statslige regulering af priser indenfor den
farmaceutiske sektor kunne udgøre en objektiv begrundelse, for at sikre en dominerende
lægemiddelvirksomheds mulighed for at forsvare sine handelsinteresser på anden måde end
slet ikke at sælge lægemidler til et medlemsland.  Disse omstændigheder gør sig ikke
gældende i den foreliggende sag, hvorfor dette kriterium ikke inddrages i vurderingen.
Domstolen har endvidere bemærket, at dette ikke gør sig gældende, hvor formålet med
foranstaltningen er at styrke eller misbruge en dominerende stilling.

173

584 Domstolen bemærkede således i United Brands-sagen:

” Selvom det, som anført af sagsøger, ikke kan antages, at indtagelse af en
dominerende stilling fratager en virksomhed, der befinder sig i en sådan stilling,
dens ret til at beskytte sine egne handelsinteresser, når disse angribes, og selvom
denne virksomhed i rimeligt omfang må tilstås mulighed for at træffe sådanne
foranstaltninger, som den finder egnet til at beskytte sine nævnte interesser, er en
sådan adfærd til gengæld ulovlig, når dens formål netop er at styrke og misbruge
denne dominerende stilling.” 174

585 I sagerne om Lélos vurderede Domstolen, hvilken indflydelse reguleringen af priser på
lægemidler havde på konkurrencereglernes anvendelse. Domstolen udtalte følgende, med
henvisning til sagen om United Brands:

” I denne forbindelse – og uden at der er behov for at efterprøve GSK EVE’s
argument om, at det er nødvendigt for lægemiddelvirksomhederne at begrænse
paralleleksporten med henblik på at undgå risikoen for en nedsættelse af deres
investeringer i forskning og udvikling af lægemidler – skal det blot bemærkes, at det
med henblik på at vurdere, om en lægemiddelvirksomheds nægtelse af levere til
grossister, som beskæftiger sig med paralleleksport, udgør en rimelig og
forholdsmæssig foranstaltning i forhold til den trussel, som denne eksport udgør
for virksomhedens legitime handelsinteresser, skal undersøges, om de bestillinger,
som de pågældende grossister har afgivet, er unormale”  [Egen fremhævelse]175

586 Det fremgår således samlet af praksis, at det i sager om hindring af parallelhandel skal
vurderes, om leveringsnægtelsen kan begrundes objektivt. I den vurdering er der i
retspraksis lagt vægt på, om leveringsnægtelsen er en forholdsmæssig foranstaltning til
beskyttelse af den dominerende virksomheds legitime handelsinteresser, medmindre
leveringsnægtelsen har til formål at styrke eller misbruge en dominerende stilling. Dette skal
således inddrages i vurderingen af, om en leveringsnægtelse kan begrundes objektivt i sager,
hvor det konkret er relevant.

587 På den baggrund skal det undersøges:

 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai, præmis 69 og Whish
og Bailey i Competition Law, 7. udgave, 2012, s. 711-712.
173

 Domstolens dom af 14. februar1978 i sag 27/76, United Brands mod Kommissionen, præmis 189.
 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai, præmis 70.

174

175



/

79

1) Om Deutz’ forbud mod den nederlandske forhandler Equipcos levering til Fleco i
Danmark udgør en hindring af parallelhandel, og

2) om leveringsnægtelsen kan begrundes i objektive omstændigheder.

4.5.2 Adfærden hindrer parallelhandlen
588 I det følgende undersøges det, om Deutz har hindret sin nederlandske forhandler,
Equipco, i at eksportere unikke reservedele til de 404 TCD2015-motorer til Fleco i
Danmark, for at beskytte DMNs salgsnet i Danmark og selv opnå en højere omsætning, i
strid med konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102.

589 Sammenfattende fremgår det af sagsfremstillingen, at Fleco og DSB forhandlede om
levering af reservedele til DSBs renovering og indgik aftale om levering den 14. juli 2010.
Samtidig forhandlede Fleco med Equipco og med andre forhandlere om levering af
reservedele. Forhandlingerne mellem Fleco og Equipco indledtes med at Fleco tog kontakt
til Equipco med en forespørgsel om levering. Equipco
sendte et officielt tilbud til Fleco den 16. juli 2010.  I forhandlingerne mellem Equipco og
Fleco gav Equipco først en prisindikation på en række reservedele og gjorde i den
forbindelse opmærksom på, at Equipco ikke kunne levere, før de havde fået tilladelse til det
fra Deutz. Equipco holdt herefter et møde med Deutz og var på baggrund af mødet af den
opfattelse, at Deutz var positivt indstillet overfor Equipcos indgåelse af en aftale om
levering med Fleco. Derfor sendte Equipco et tilbud på levering af de relevante reservedele
til Fleco.

176

590 Det fremgår endvidere, at Deutz, umiddelbart efter Equipco havde sendt tilbuddet til
Fleco, ringede til Equipco og forbød Equipco at levere til Fleco, da Deutz stadig så en
mulighed for at få DMN ind i billedet igen. Det blev aftalt, at Equipco skulle informere
Fleco om, at Equipco ikke kunne levere. Equipco ringede herefter til Fleco og sendte senere
en skriftlig bekræftelse på, at de ikke kunne levere.

591 Ovenstående bekræftes af styrelsens materiale fra kontrolundersøgelse hos Equipco i
Nederlandene, hvoraf det blandt andet fremgår, at Fleco skrev følgende i en e-mail til
Equipco den 12. juli 2010:

” I got Saturday the contract from DSB. The main parts in the contract are listed
below for the overhaul of the 404 enginge in the period […]” 177

592 Equipco skriver herefter et svar på dette med prisindikationer i e-mail af 12. juli 2010:

” I herewith send you the actual prices for the following items: […]” 178

593 Equipco gav under forhandlingerne udtryk for, at Equipco ikke kunne levere til Fleco
uden tilladelse fra Deutz, hvilket fremgår af Equipcos e-mail til Fleco den 13. juli 2010:

 Se punkt 180 og fremefter.
 Bilag 23, e-mail fra Equipco til Fleco af 12. juli 2010.
 Ibidem.

176

177

178



/

80

“As I informed you it is very important for us to get the green light from Cologne
because only with their approval we will be able to be your parts supplier: if we
don’t get their approval we can’t deliver.” 179

594 Equipcos endelige tilbud til Fleco blev afgivet den 16. juli 2010.  Det fremgår af
Equipcos dataudtræk fra Deutz’ interne systemer, at medio juli 2010 lå en stor andel af de
efterspurgte reservedele på lager hos Deutz. Dataudtrækket blev sendt fra Equipco til Fleco
den 16. juli 2010 sammen med en e-mail, blandt andet med følgende indhold:

180

”See for the stock in Cologne below our requist” 181

595 Den 15. juli 2010 var Equipco til møde hos Deutz i Køln. På mødet var en mulig
godkendelse fra Deutz til en aftale mellem Equipco og Fleco om levering af reservedele til
DSB-opgaven på dagsordenen. Equipco fremviste de informationer, Equipco havde fra
Fleco, herunder kontrakten mellem Fleco og DSB. Følgende fremgår således af Equipcos
redegørelse over forløbet til Deutz:

” Five working days after our first initial contact with Fleco we arranged a visit to
Cologne. The letter of DSB, […] as well as the contract between DSB and Fleco,
regarding parts supply, was already signed and also shown here when we visited
Cologne […]”

596 Deutz ringede til DSB for at få bekræftet, at DSB havde delt leveringsopgaven op i
mindre ordrer og indgået aftale med et konsortium bestående af blandt andre Fleco og ikke
DMN.

597 Equipco redegjorde desuden for, hvilke oplysninger de havde givet til Fleco, herunder
en prisindikation på 20 reservedele, som var baseret på de priser, Equipco havde tilbudt en
anden kunde [VIRKSOMHED], i forbindelse med DSBs første udbud, samt oplysninger om
lagerbeholdning og mulige problemer med leveringsfristerne.

598 Equipco anmodede Deutz om tilladelse til at levere til Fleco og fremhævede, at aftalen
med Fleco var en mulighed for, at Deutz stadig kunne indgå i leveringen af reservedele til
DSB, selvom DMN var blevet forbigået og aftalen med Fleco ikke omfattede alle
reservedele, som en aftale mellem DSB og DMN ville have gjort:

” […]only five days after our first initial contact with Fleco we were here in Cologne
to give [NAVN], [Vice President, Deutz] and [NAVN], Head of Service Sales, Deutz]
all the information we had, including our request to deliver the parts because,
despite the fact that Nordic [DMN] was passed, we, Equipco, were in the position to
arrange that DEUTZ still had a chance to deliver parts, not all unfortunately,
because Bosch and Mahle would deliver most of the other parts, but still for 1 mio or
1.5 Euro’s turnover. […] ”  [Egen tilføjelse]182

599 På mødet den 15. juli 2010 blev praktiske detaljer omkring Equipcos levering til

 Bilag 25, e-mail fra Equipco til Fleco af 13. juli 2010.
 Bilag 27, e-mail af 16. juli 2010 fra Equipco til Felco og ark over Deutz’ lagerbeholdning.
 Ibidem.
 Bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.

179

180

181

182



/

81

Fleco desuden drøftet. Equipco opfattede drøftelserne som positive i forhold til levering til
Fleco. Equipco var ifølge deres redegørelse sikre på, at [NAVN], Deutz’ head of service
sales i Europa, ville få en såkaldt ”2nd confirmation” på det.
Følgende fremgår af redegørelsen:

” […] As a matter of fact, the day after our meeting in Cologne we sent out 2 official
quotations to Fleco because we had a very positive meeting here in Cologne, further
communication with Fleco was absolutely not forbidden, instead, we spoke about
how to deliver the parts and we were 100% sure that [NAVN], Head of Service
Sales, Deutz] would get this 2nd conformation (which was the final step). […]
” [Egen tilføjelse]

600 Dagen efter, den 16. juli 2010, sendte Equipco, som det fremgår af citatet ovenfor, to
officielle tilbud til Fleco. Samme dag ringede Deutz til DSB, som igen bekræftede, at DSB
havde fundet et alternativ til levering fra DMN. Det fremgår af en tidslinje fundet i
forbindelse med kontrolundersøgelse hos Deutz og Equipco, at Deutz ringede til Equipco
den 16. juli 2010 om eftermiddagen og forbød Equipco at levere til Fleco. Af redegørelsen
fra Equipco til Deutz fremgår, at årsagen til dette var, at Deutz stadig så en mulighed for at
få DMN ind i billedet igen. Det fremgår af tidslinjen, at Equipco skulle informere Fleco om,
at Equipco ikke kunne levere alligevel.

601 Efter anmodning fra Fleco sendte Equipco også en skriftlig tilbagekaldelse af deres
tilbud til Fleco den 22. juli 2010, hvoraf følgende fremgår:

” However, because of changing market conditions and on basis of conversations we
had with our main supplier, Deutz Ag, we have found it no longer possible for us to
enter a delivery agreement on basis of the prices mentioned by me in my e-mails.” 183

602 På baggrund af ovenstående vurderes det, at Deutz har forhindret sin forhandler i én
medlemsstat, Equipco i Nederlandene, i at eksportere reservedele fremstillet af Deutz eller
på ordre fra Deutz (parallelhandel), til Fleco i Danmark, med den hensigt at dirigere handlen
til Deutz’ forhandler i importlandet, DMN i Danmark, og således hindrede parallelhandlen
indenfor fællesskabet.

4.5.3 Objektiv begrundelse
603 I det følgende vurderes, om Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket kan
begrundes objektivt. Deutz har bevisbyrden for at leveringsnægtelsen er begrundet objektivt.

604 Deutz har gjort gældende, at der på tidspunktet for hændelsesforløbet var store generelle
problemer angående levering af reservedele, at Deutz selv havde væsentlige vanskeligheder
med at få leveret til tiden fra sine leverandører, og at Deutz ikke var i stand til at levere til
egne forhandlere indenfor rimelige tidsfrister.184

605 Sagens materiale viser imidlertid, at dette ikke er årsagen til, at Deutz nægter at levere
til Fleco.

 Bilag 69, e-mail af 22. juli 2010, Equipco.
 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012, s. 12.

183

184



/

82

606 Det fremgår sammenfattende af sagens oplysninger, at Deutz indledningsvist var
positivt indstillet overfor levering af reservedele til opgaven i det hele taget. Først indgik
Deutz således aktivt i forhandlingerne om DMNs levering til DSB, og pressede i den
forbindelse på for at udvide opgaven og få DSB til at købe andet og mere, end DSB var
interesseret i. Da det ikke lykkedes og DSB i stedet valgte at indgå aftale med konsortiet og
ikke DMN, var Deutz indledningsvist positive overfor Equipcos levering af reservedele til
Flecos del af opgaven. Deutz gav derfor Equipco en godkendelse. Herefter ændrede Deutz
holdning og ville i stedet gennemføre en strategi om at lukke alle leveringskanaler med
henblik på at tvinge DSBs ordre tilbage til DMN.

607 Det fremgår således af sagens oplysninger, at DSB havde et forhandlingsmøde med
DMN og Deutz den 25. maj 2010. Det fremgår af en invitation til mødet sendt fra DSB til
DMN  , samt af en plan for mødet også fundet hos Deutz i Tyskland, blandt andet med
følgende indhold:

185

”  Outstationed trip planning: Discussion topics and targets

Name: [NAVN] […] 

Company: Dänische Staatsbahn 

Place and Date/ Kopenhagen 25th May 2010 

[…]

Thema […] 
[…]

b) Overhaul of 404 DSB engines 2015 […]
Visit conducted
together with [NAVN] [Head of Service Sales and Key 

Accounts]

Targets Deutz […] 
c) pushing the Xchange idea by explaining advantages of Xchange engines […]
Ziele / Fragen
des Verhandlungspartners […] 

c) risk transfer to DMN/DEUTZ (longer warrenty,
faster delivery times, etc.) […]” 186

608 Det fremgår af ovenstående, at Deutz havde det som målsætning at forsøge at få DSB til
at indgå en exchange-løsning, hvor man bytter de motorer, der skal repareres en ad gangen
med motorer, der allerede er repareret. DMN oplyser desuden, at Deutz under DMNs
forhandlinger med DSB pressede på for at få DMN til at forhandle exchange-løsningen
igennem. Dette ville indebære, at DSBs

 Bilag 28, Invitation til individuelt forhandlingsmøde.
 Bilag 29, Plan for møde med DSB den 25. maj 2010.

185

186



/

83

motorer ville blive repareret på Deutz’ service center i Übersee i Sydtyskland. Subsidiært
pressede Deutz på for at få DMN til at lade så mange reservedele som muligt indgå i
reparationsopgaven.187

609 DMN oplyser således, at:

” [NAVN] (DMN) stod for kontakten til DSB og i den forbindelse blev der udarbejdet
et udkast til tilbud på reservedele, hvis omfang var fastlagt sammen med DSB, med
henblik på at dette skulle afgives i DSBs udbud. DMN havde solgt noget lignende
reparationskit til DSB i månederne forud for tilbudsgivningen. Udkast til tilbud
indeholdt omfangsmæssigt væsentligt færre reservedele, end det tilbud, som DMN
endte med at afgive til DSB i udbuddet, jf. i det følgende.

Det første udkast til tilbud blev som nævnt for KFST [Konkurrence og
Forbrugerstyrelsen] i torsdags aldrig afgivet til DSB, da DMN uden varsel ved brev
af 27. april fra Deutz i stærke vendinger blev frarådet at afgive et sådant tilbud.
DMN rettede sig efter påbuddet, eftersom de skulle have leveret delene fra Deutz. I
stedet fik DMN efterfølgende og før tilbudsfristens udløb lov til at byde på levering af
et andet og langt mere omfattende reparationskit til DSB, og dette tilbud blev
sammen med et tilbud på ombytningsmotorer afgivet til DSB og accepteret som
rettidigt modtaget” 188

610 Af ovenstående fremgår også, at Deutz gav DMN tilladelse til at byde på levering af et
andet og langt mere omfattende reparationskit til DSB. På tidspunktet for
forhandlingerne så Deutz sig altså i stand til at levere et mere omfattende reparationskit end
det DSB efterspurgte.

611 Det fremgår endvidere af sagsfremstillingen, at Equipco den 15. juli 2010 var til møde
hos Deutz i Køln. På mødet var en mulig godkendelse fra Deutz til en aftale mellem
Equipco og Fleco om levering af reservedele til DSB opgaven på dagsordenen. Følgende
fremgår således af Equipcos redegørelse over forløbet:

” Five working days after our first initial contact with Fleco we arranged a visit to
Cologne. The letter of DSB, […] as well as the contract between DSB and Fleco,
regarding parts supply, was already signed and also shown here when we visited
Cologne […]” 189

612 Equipco anmodede Deutz om tilladelse til at levere til Fleco og fremhævede, at aftalen
med Fleco var en mulighed for, at Deutz stadig kunne indgå i leveringen af reservedele til
DSB, selvom DMN var blevet forbigået og aftalen med Fleco ikke omfattede alle
reservedele, som en aftale mellem DSB og DMN kunne have gjort:

” […]only five days after our first initial contact with Fleco we were here in Cologne
to give [NAVN], [Vice President, Deutz] and [NAVN], Head of Service Sales, Deutz]
all the information we had, including our request to deliver the parts because,
despite the fact that Nordic was passed, we, Equipco, were in the position to arrange
that DEUTZ still had a chance to deliver parts, not all unfortunately,

 Bilag 6, Referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.
 Bilag 7, DMNs bemærkninger til referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.
 Bilag 24, Redegørelse fra Equipco til Deutz.

187

188

189



/

84

because Bosch and Mahle would deliver most of the other parts, but still for 1 mio or
1.5 Euro’s turnover. […]” 190

613 På mødet den 15. juli 2010 blev praktiske detaljer omkring Equipcos levering til Fleco
desuden drøftet. Equipco opfattede drøftelserne som positive i forhold til levering til Fleco,
og Equipco var ifølge deres redegørelse sikre på, at [NAVN], Deutz’ head of service sales,
Europa, ville få en såkaldt ”2nd confirmation” på det.

” […] As a matter of fact, the day after our meeting in Cologne we sent out 2 official
quotations to Fleco because we had a very positive meeting here in Cologne, further
communication with Fleco was absolutely not forbidden, instead, we spoke about
how to deliver the parts and we were 100% sure that [NAVN], Head of Service Sales,
Deutz] would get this 2nd conformation (which was the final step). […] ”191

614 Dagen efter, den 16. juli 2010, sendte Equipco, som det fremgår af citatet ovenfor, to
officielle tilbud til Fleco.

615 Det fremgår af en tidslinje fundet hos Deutz og Equipco, at Deutz ringede til Equipco
den 16. juli 2010 om eftermiddagen og forbød Equipco at levere til Fleco. Af redegørelsen
fra Equipco fremgår, at årsagen til dette var, at Deutz stadig så en mulighed for at få DMN
ind i billedet igen.  Dette bekræftes også af en e-mail af 16. juli 2010, fundet på
kontrolundersøgelse hos Deutz. E-mailen er sendt internt i Deutz fra [NAVN], Head of
Service Sales og cc til [NAVN], Head of Sales and Key Accounts. I e-mail informeres
indledningsvist om, at man dagen forinden har erfaret, at DSB udbudsopgaven er gået til et
konsortium af virksomheder. Herefter skriver [NAVN] følgende:

192

“[NAVN] hat entscheiden:

Close the doors, dry then out, try to pusch all Business the DMN” 193

[NAVN] har besluttet:

Close the door, dry then out, try to pusch the Business to DMN [luk døren, tørlæg
dem, forsøg at skubbe forretningen til DMN]]194

616 Det fremgår heraf, at Deutz’ Senior Vice President, [NAVN], har truffet beslutning om
at der skal lukkes for alle ordrer fra konsortiet, med det formål at konsortiet skal løbe tør for
reservedele, så ordrerne kan dirigeres hen til DMN. Ovenstående er beskrevet nærmere i
sagsfremstillingen under afsnit 3.5

617 Hændelsesforløbet viser således, at kunden DSB er interesseret i at købe et
reservedelskit i forbindelse med renoveringen af deres 404 TCD2015 motorer. Deutz vil
imidlertid gerne sælge en samlet pakke til DSB, som for det først enten skal inkludere den
meget omfattende exchange-løsning, eller et større reservedelskit end DSB er interesseret i
at købe, og for det andet skal foregå gennem Deutz’ danske forhandler DMN. Deutz bruger
således hindringen af

 Ibidem.
 Ibidem.
 Bilag 33, tidslinje og bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.
 Bilag 35, e-mail af 16. juli 2010, internt Deutz.
 Oversat af autoriseret translatør.

190

191

192

193

194



/

85

parallelhandlen, til at forhindre DSB i at finde den bedste og billigste løsning på indkøbet af
det reservedelskit, som DSB efterspørger.

618 Det vurderes på den baggrund, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket ikke kan begrundes i objektive omstændigheder. Der lægges i den
forbindelse vægt på, at sagsmaterialet viser, at Deutz under forhandlingerne med DSB selv
så sig i stand til at levere et mere omfattende reservedelskit til DMN, og at Deutz også
indledningsvist så sig i stand til at levere til Equipco, hvorfor Deutz må have haft de
nødvendige reservedele til dette. Dertil lægges der vægt på, at Deutz ikke har dokumenteret,
at virksomheden ikke kunne levere til egne forhandlere i perioden, som anført. Der lægges
endvidere vægt på, at Deutz ikke nægter at levere som en følge af manglende mulighed for
at levere på grund af generelle leveringsproblemer, men bruger leveringsnægtelsen som
middel til at forhindre DSB i at finde den bedste og billigste løsning på indkøbet af
reservedelskittet, samt at Deutz bruger hindringen af parallelhandel til at beskytte deres eget
forhandlernetværk. På den baggrund vurderes det, at Deutz ikke har løftet bevisbyrden for at
leveringsnægtelsen kan begrundes i objektive omstændigheder.

4.5.4 Delkonklusion om misbrug af dominerende stilling ved hindring af
parallelhandel

619 På baggrund af ovenstående vurderes det samlet, at Deutz har forhindret sin forhandler i
én medlemsstat, Equipco i Nederlandene, i at eksportere reservedele fremstillet af Deutz
eller på ordre fra Deutz (parallelhandel), til Fleco i Danmark, med den hensigt at forhindre
DSB i at finde den bedste og billigste løsning på indkøbet af det reservedelskit, som DSB
efterspørger, og at beskytte Deutz’ forhandler i importlandet, DMN i Danmark, uden at dette
kan begrundes i objektive omstændigheder i øvrigt, i strid med TEUFs mål om
markedsintegration, samt formålet om at sikre, at konkurrencen indenfor det indre marked
ikke fordrejes. Deutz har på den baggrund misbrugt sin dominerende stilling på det
forudgående marked for unikke reservedele til Deutz TCD2015 motorer, i strid med
konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102.

4.5.5 Deutz’ bemærkninger til misbrug af dominerende stilling ved hindring
af parallelhandel

620 Deutz har angivet, at virksomhedens adfærd ikke er en hindring af parallelhandel i strid
med konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102. Deutz har angivet, at virksomheden
opererer med et lovligt eksklusivt distributionssystem, og at Deutz alene har hindret aktivt
salg ind i et eksklusivt territorium. Deutz anfører således:

“Deutz AG operates an exclusive distribution system under which Deutz AG has
appointed exclusive distributors with responsibilities for certain territories or certain
customers. The individual distributors are under an obligation not to make active
sales into territories exclusively allocated to another distributor. Denmark is such an
exclusive territory. Fleco is a Danish company and therefore an exclusive customer
of the Danish sole distributor, DMN. Passive sales, however, are always permissible
under the respective distribution agreements.” 195

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelse af 21. september 2012, s. 18.195



/

86

621 Det bemærkes hertil, at ifølge oplysninger fra Fleco og Equipco var det Fleco, som tog
kontakt til Equipco med henblik på at indgå en aftale om levering af reservedele. Dette
understøttes af de skriftlige beviser i sagen. Det vurderes derfor, at der konkret er tale om en
hindring af passivt salg, hvorfor Deutz’ adfærd ikke kan anskues som en lovlig håndhævelse
af en eksklusiv distributionsaftale. Se nærmere aftalen mellem Equipco og Fleco i afsnit
3.5.1

622 Deutz har angivet, at den retspraksis, der henvises til i afsnittet om misbrug af
dominerende stilling ved hindring af parallelhandel, omhandler situationer, hvor adfærden
medfører en opdeling af medlemsstater, som leder til signifikante prisforskelle, hvilket
Deutz angiver, ikke gør sig gældende i den konkrete sag. Deutz anfører således:

“Where there is no effective compartmentalisation on a lasting basis and there is no
documented effect on prices, there can be no appreciable restriction of inter-state
competition.“196

623 Det bemærkes hertil, at det af gennemgangen af retspraksis om misbrug af dominerende
stilling ved hindring af parallelhandel ovenfor i afsnit 4.5 fremgår, at en begrænsning af
parallelhandelen udgør et misbrug af en dominerende stilling:

” bl.a. såfremt en sådan praksis medfører, at parallelimporten bliver bremset, idet
den vil udligne et eventuelt mere favorabelt prisleje i andre salgsområder i
Fællesskabet […], eller såfremt den har til formål at forhindre reimport, der kan
konkurrere med virksomhedens autoriserede forhandlere […]. Parallelimport nyder
således en vis beskyttelse i fællesskabsretten, idet den fremmer udviklingen af
varebevægelserne og stimulerer konkurrencen […].”  [Egen tilføjelse]197

624 Det fremgår heraf, at en adfærd udgør et misbrug af dominerende stilling, når den har til
formål at forhindre reimport, der kan konkurrere med en dominerende virksomheds
autoriserede forhandlere. DMN er Deutz’ autoriserede forhandler i Danmark og er i
konkurrence med Fleco om at blive leverandør til DSBs renoveringsopgave i den konkrete
sag. Som der redegøres nærmere for, blandt andet under punkt 616, traf Deutz en beslutning
om at lukke for al levering til konsortiet, med henblik på at dirigere ordre[r]ne til DMN,
Deutz’ autoriserede forhandler i Danmark.

4.6 MISBRUG AF DOMINERENDE STILLING VED LEVERINGSNÆGTELSE
625 Det følger af praksis om leveringsnægtelse i almindelighed, at det skal vurderes, om
adgangen til køb af reservedele gennem Deutz er nødvendig for at skabe
effektiv konkurrence på det relevante beslægtede marked for reparation og vedligehold af
Deutz TCD2015 motorer, og herunder inddrage det forhold, at der er et eksisterende
samhandelsforhold, hvorfor der anlægges en lempeligere vurdering af disse almindelige
betingelser, jf. afsnit 4.6.1 nedenfor. Hvis det er tilfældet, vil Deutz’ leveringsnægtelse
gennem forhandlernetværket udgøre et misbrug af dominerende stilling, såfremt
leveringsnægtelsen ikke er begrundet i objektive omstændigheder, jf. afsnit 4.6.7 nedenfor.

 Ibidem, s. 20.
 Domstolens dom af 16. september 2008 i de forenede sager C-468/06-478/06, sot. Lélos kai Sai (Lélos), præmis 37.

196

197



/

87

4.6.1 Den almindelige praksis om leveringsnægtelse

4.6.1.1 Leveringsnægtelse generelt
626 Virksomheder kan efter fast praksis som udgangspunkt frit vælge deres handelspartnere.
Dette gælder også for dominerende virksomheder.  En dominerende virksomheds
leveringsnægtelse udgør således ikke i sig selv en overtrædelse af konkurrencereglerne.

198

627 En dominerende virksomheds afslag på levering kan dog under visse, særlige
omstændigheder udgøre et misbrug af dominerende stilling som omhandlet i
konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102. Dette kan være tilfældet, når en dominerende
virksomhed – uden at det er objektivt nødvendigt – begrænser konkurrencen ved at nægte
levering af produkter.199

628 De danske konkurrencemyndigheder, Kommissionen, Retten og Domstolen har i en
række afgørelser behandlet spørgsmålet om, hvornår en dominerende virksomheds
leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling.200

629 Det kan udledes af den omfattende praksis, at der gælder en række kumulative
betingelser for at pålægge en dominerende virksomhed at levere.

630 Retten har senest i en dom om Microsoft opsummeret de generelle betingelser for,
hvornår en leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling.  Det følger af
Rettens dom – med henvisning til bl.a. Domstolens dom i Bronner-sagen  – at en
leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling, hvis følgende kumulative
betingelser er opfyldt:

201

202

 Jf. fx dom af 17. september 2007 i sag T-201/04, Microsoft mod Kommissionen, pkt. 319. Kontraheringsfriheden er
nævnt som udgangspunktet for Kommissionens undersøgelser af leveringsnægtelse, jf. Kommissionens 102-meddelelse,
pkt. 75.

198

 Jf. Domstolens dom af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84, Telemarketing, præmis 27.
 Se bl.a. Kommissionens beslutning af 8. december 1977 i sag nr. IV/29.132, Hugin, Domstolens dom af 14. februar

1978 i sag nr. 27/78, United Brands, Domstolens dom af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84, CBEM (Telemarketing),
Kommissionens beslutning af 29. juli 1987 i sag nr. IV/32.279, BBI/Boosey & Hawkes, Kommissionens beslutning af
18. juli 1988 i sag nr. IV/30.178, British Sugar, Kommissionens beslutning af 4. november 1988 i sag nr. IV/32.318,
Sabena, Kommissionens beslutning af 21. december 1988 i sag nr. IV/30.979, Decca Navigator, Domstolens dom af 10.
december 1991 i sag nr. C-179/90, Genova Havn, Rettens dom af 13. december 1991 i sag nr. C-18/88, GB Inno, C-
18/88, Kommissionens
beslutning af 26. februar 1992 i sag nr. IV/33.544, British Midland mod Aer Lingus (interlining), Kommissionens
beslutning af 11. juni 1991 i sag nr. IV/34.174, B&I/Sealink Harbours, Rettens dom af 18. september 1992 i sag nr. T-
24/90, Automec, Kommissionens beslutning af 21. december 1993 i sag nr. IV/34.689, Sea Containers mod Stena
Sealink, Kommissionens beslutning af 21. december 1993 i sag nr. 94/119/EF, Rødby Havn, Domstolens dom af 6. april
1995 i sag nr. C-241/91 P og C-242/91 P, Magill, Kommissionens beslutning af 16. maj 1995 i sag nr. IV/35.388, Irish
Continental Group mod CCI Morlaix, Konkurrenceankenævnets kendelse af 18. juni 1996, Elkrafts transmissionsnet,
Domstolens dom af 14. november 1996 i sag nr. C-333/94, Tetra Pak II, Kommissionens beslutning af 14. januar 1998 i
sag nr. IV/34.801, Flughafen Frankfurt/Main, Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. C-7/97, Bronner, Rettens
dom af 15. september 1998 i sagerne T-374/94, T-375/94, T-384/94 og T-188/94, European Night Services,
Kommissionens beslutning af 25. juli 2001 i sag nr. C/36.915, Deutsche Post, Kommissionens beslutning af 27. august
2003 i sag nr. C/37.685, GVG/FS, Rettens dom af 30. september 2003 i sag nr. T-191/98, TACA, Domstolens dom af 29.
april 2004 i sag nr. C-418/01, IMS Health, Konkurrenceankenævnets kendelse af 11. august 2005, Falkon Cykler,
Rettens dom af 17. september 2007 i sag nr. T-201/04, Microsoft, Rettens Dom af 9. september 2009 i sag nr. T-301/04,
Clearstream Banking og Rettens dom af 1. juli 2010 i sag nr. T-321/05 om AstraZeneca med henvisninger.

199

200

 Jf. Rettens dom af 17. september 2007 i sag T-201/04, Microsoft mod Kommissionen, pkt. 319 og pkt. 332-336 med
henvisninger.
201

 Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. C-7/97, Oscar Bronner.202



/

88

1) nægtelsen vedrører et produkt, som er nødvendigt for at udøve en given aktivitet på
et beslægtet marked,

2) nægtelsen kan føre til udelukkelse af enhver effektiv konkurrence på det beslægtede
marked,

3) der kan skelnes mellem to markeder, nemlig et marked, der består af det
pågældende produkt, og hvorpå den virksomhed, der har nægtet at give adgang,
indtager en dominerende stilling, og et beslægtet marked, hvorpå det pågældende
produkt anvendes til levering af en anden tjenesteydelse eller til fremstilling af et
andet produkt,  samt at203

4) nægtelsen ikke er begrundet i objektive omstændigheder.

4.6.1.2 Særligt om afbrydelse af leverancer
631 I tillæg til ovenstående fremgår det sammenfattende af praksis, at der skal anlægges en
lempeligere vurdering, hvor der ikke stilles de samme strenge krav for at kunne statuere et
misbrug i sager om leveringsnægtelse, hvis leveringsnægtelsen i den konkrete sag udgør en
afbrydelse af leverancer, fremfor en nægtelse overfor en ny kunde.204

632 Som det fremgår af punkt 630 ovenfor, blev de generelle betingelser for, hvornår en
leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling, opstillet i Bronner-sagen og
gentaget senest i Microsoft-sagen. I generaladvokatens forslag til afgørelse i Bronner-sagen,
som blev vedtaget af Domstolen, udtaler Generaladvokat Jacobs følgende:

” Af den nævnte retspraksis fremgår det klart, at en dominerende virksomhed udøver
et misbrug, hvis den uden begrundelse indstiller leveringer af varer eller
tjenesteydelser til en gammel kunde eller udelukker konkurrence på et tilknyttet
marked ved at foretage en sammenknytning af forskellige varer og tjenesteydelser.”205

633 Det fremgår således, at en dominerende virksomheds afbrydelse af leverancer til en
eksisterende kunde udgør et misbrug, og at der i den forbindelse ikke gælder de samme
betingelser for, hvornår en leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling, som
der generelt opstilles i Bronner-sagen. Relevant retspraksis for afbrydelse af leverancer, som
omtalt i Generaladvokat Jacobs’ citatet ovenfor, gennemgås nedenfor.

634 I den sammenhæng er sagen om Commercial Solvents relevant.  Commercial
Solvents havde en dominerende stilling på markedet for råmaterialer til brug for
mediciningredienser, der benyttes mod tuberkulose. Commercial Solvents’

206

 Dom af 17. september 2007 i sag T-201/04, Microsoft mod Kommissionen, pkt. 335. Se endvidere fx
Generaladvokatens forslag til afgørelse i sag C-418/01, IMS Health, pkt 55-59 og dommen i sagen af 29. april 2004, pkt.
39-45 med henvisning til Magill og Bronnerdommene. Den omstændighed, at det nødvendige produkt eller den
nødvendige tjenesteydelse ikke markedsføres særskilt, udelukker ikke uden videre, at det kan lægges til grund, at der
foreligger et særskilt marked.

203

 Se bl.a. Domstolen dom af 6. marts 1974 i de forenede sager 6 og 7/73, Commercial Solvents mod Kommissionen,
Domstolens dom af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84, CBEM (Télémarketing) og Domstolens dom af 14. februar 1978 i
sag nr. 27/78, United Brands.

204

 Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. 7/97, Bronner, præmis 43 i forslag til afgørelse fra Generaladvokat
Jacobs.
205



/

89

italienske datterselskab havde i flere år leveret råmaterialer til kunden Zoja, men ophørte
delvist hermed, da Commercial Solvents’ italienske datterselskab selv startede en
egenproduktion af mediciningredienserne. Domstolen udtalte følgende:

” [Commercial Solvents] har besluttet at begrænse, omend ikke helt standse, sine
leverancer af nitropropan og aminobutanol til udenforstående for at lette sin egen
adgang til markedet for følgeprodukter; en sådan virksomhed, som har en
dominerende stilling på området for fremstilling af råmaterialer og af denne grund
er i stand til at kontrollere leveringerne til fabrikanter af følgeprodukter, kan
imidlertid ikke, fordi den beslutter selv at påbegynde produktionen af disse
følgeprodukter, en beslutning,
hvorved den selv bliver konkurrent til sine tidligere kunder, handle således, at den
eliminerer konkurrencen fra disse, i det foreliggende tilfælde således, at den
eliminerer en af hovedproducenterne af ethambutol indenfor fællesmarkedet;”207

[Egen tilføjelse og fremhævning]

635 Det fremgår heraf, at Domstolen tillægger det eksisterende samhandelsforhold
mellem Commercial Solvents og kunden Zoja betydning ved vurderingen af
leveringsnægtelsen og udtaler således, at en dominerende virksomhed, som er i
stand til at kontrollere leveringsforholdene på eftermarkedet, ikke blot kan
eliminere sine konkurrenter herfra af hensyn til egne aktiviteter på dette
eftermarked.

636 Relevant er også United Brands-sagen, hvor et ophør af leverancer ligeledes
gav anledning til en lempelig vurdering af betingelserne for en ulovlig
leveringsnægtelse. Domstolen udtalte følgende i sagen:

”En virksomhed, der har en dominerende stilling hvad angår distribution af en vare
— og som udnytter prestigen ved et mærke, der er velkendt og værdsat af
forbrugerne — ikke kan indstille sine leveringer til en gammel kunde, som
overholder handelssædvanerne, når denne kundes ordrer på ingen måde er
unormale;”208 [Egen fremhævning]

637 Det fremgår heraf, at Domstolen ligeledes tillægger det eksisterende
samhandelsforhold betydning.

638 Tilsvarende i Télémarketing-sagen, der omhandlede et TV-selskabs
kontraktvilkår overfor en eksisterende udbyder af TV-markedsføring via en af TV-
selskabets kanaler. 209 TV-selskabet stillede den betingelse, at kunden alene kunne
opnå
adgang til sendetid på den relevante TV-kanal med henblik på telefonisk
markedsføring, hvis TV-selskabets telefonnummer blev opgivet i stedet for
kundens telefonnummer. TV-selskabet afskar på den måde
markedsføringsvirksomheden fra at udbyde en service, som
markedsføringsvirksomheden ellers udbød, nemlig at stille omstillingsbord og
telefonister til rådighed for sine kunder, annoncørerne og TV-kanalen. Domstolen

 Domstolens dom af 6. marts 1974 i de forenede sager 6 og 7/73, Commercial Solvents mod Kommissionen.
 Domstolens dom af 6. marts 1974 i de forenede sager 6 og 7/73, Commercial Solvents mod Kommissionen, præmis

24-25.

206

207

 Domstolens dom af 14. februar 1978 i sag nr. 27/78, United Brands, præmis 182.
 Domstolens don af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84

208

209



/

90

bekræftede, at det udgjorde et misbrug i strid med artikel 102, når et TV-selskab, som har en
dominerende stilling for så vidt angår en tjenesteydelse (tv-sendetid), som er nødvendig for
en anden virksomheds aktiviteter på et
andet marked (tv-markedsføring), uden objektiv begrundelse nægter levering af den
tjenesteydelse til en ikke-koncernforbunden virksomhed. Domstolen konkluderede således:

” […]det er misbrug af en dominerende stilling, jfr. artikel 86 [TEUFs artikel 102],
at en virksomhed, som har en dominerende stilling på et bestemt marked - uden at
det er objektivt nødvendigt – forbeholder sig selv eller en virksomhed i samme
koncern forberedende arbejdsopgaver, som kan udføres af en tredje virksomhed inden
for dennes erhvervsområde på et beslægtet, men selvstændigt marked, med fare for,
at enhver konkurrence fra denne virksomheds side bliver udelukket.” 210 [Egen
tilføjelse og fremhævning]

639 Det fremgår således af praksis, at der i sager om afbrydelser af leverancer til
eksisterende kunder bliver anlagt en lempeligere vurdering af de betingelser, der
gælder for at pålægge en dominerende virksomhed at levere. Til støtte herfor taler
særligt, at den dominerende virksomhed i kraft af det eksisterende
samhandelsforhold tidligere har anset det for effektivt at levere til tredjemand,
hvilket indikerer, at leveringsnægtelsen netop er en del af en bevidst
udelukkelsesstrategi. 211

640 De fire ovenstående betingelser, der kan udledes af praksis, vil blive vurderet
nærmere nedenfor, jf. afsnittene 4.6.4-4.6.7. Der anlægges i den forbindelse en
lempeligere vurdering af betingelserne som opstillet i Bronner-sagen og
opsummeret senest i Microsoft-sagen, jf. punkt 630 ovenfor, i det omfang
betingelserne findes relevante, i overensstemmelse med praksis i sager om
afbrydelse af levering, jf. punkt 632. Forhold som er specifikke for de enkelte
betingelser beskrives nærmere under den relevante betingelse.

641 I vurderingen af betingelserne for at pålægge levering kan Kommissionens
vejledning om ekskluderende misbrugsadfærd, som ikke er bindende for de
nationale konkurrencemyndigheder, inddrages, jf. umiddelbart nedenfor.

4.6.2 Kommissionens vejledning om ekskluderende misbrugsadfærd
642 Kommissionen offentliggjorde 3. december 2008 en meddelelse om
Kommissionens prioriteringer i sager om misbrug af dominerende stilling efter
TEUFs artikel 102 (Kommissionens artikel 102-meddelelse), som også er omtalt
under afsnit 4.5.1 om praksis og retningslinjer om leveringsnægtelse ved hindring
af parallelhandel. 212

643 Kommissionen angiver i meddelelsen, hvilke forhold der generelt er relevante
for at vurdere, om en given adfærd udøvet af en dominerende virksomhed vil
kunne føre til en afskærmning af markedet. 213

 Jf. Domstolens dom af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84, Telemarketing, præmis 27.
 Se Konkurrenceretten i EU, 3. udgave, s. 818-821, samt Geradin i CML Review 2004, s. 1535-1536.
 Meddelelse fra Kommissionen - Vejledning om Kommissionens prioritering af håndhævelsen i forbindelse med

anvendelsen af EF-traktatens artikel 82 på virksomheders misbrug af dominerende stilling gennem ekskluderende
adfærd, EUT C 45 af 24.2.2009, s. 7-20. (Kommissionens artikel 102-meddelelse).

210

211

212

 Jf. punkt 20 i Kommissionens artikel 102-meddelelse.213



/

91

644 Kommissionen angiver endvidere særligt for sager om leveringsnægtelse, at
Kommissionen vil prioritere håndhævelsen af konkurrencereglerne, hvis alle de følgende
betingelser er opfyldt:

” nægtelsen vedrører et produkt eller en tjeneste, der objektivt set er en nødvendig
forudsætning for, at virksomheden kan konkurrere effektivt på et
downstreammarked,

nægtelsen vil kunne udelukke den effektive konkurrence på downstream-markedet,

og nægtelsen vil kunne skade forbrugerne.”214 [Egen understregning]

645 I relation til eksisterende samhandelsforhold angiver Kommissionens desuden, at
de samme betingelser finder anvendelse ved afbrydelse af leverancer, som ved
levering af varer, som den dominerende virksomhed ikke tidligere har leveret.
Kommissionen finder dog et misbrug mere sandsynligt ved ophævelse af en
eksisterende leveringsaftale, og anfører i den forbindelse:

”Den omstændighed, at indehaveren af det nødvendige input tidligere har anset det
for at være i sin interesse at levere det, er et fingerpeg om, at levering af det
pågældende input ikke indebærer nogen risiko for, at indehaveren får utilstrækkelig
kompensation for den oprindelige investering. Det vil derfor være op til den
dominerende virksomhed at påvise, hvorfor forholdene faktisk har ændret sig på en
sådan måde, at en fortsættelse af den eksisterende leveringsaftale vil udgøre en fare
for, at den ikke opnår tilstrækkelig kompensation.” 215 [Egen fremhævning]

646 Kommissionen angiver således, at de tidligere leverancer generelt skaber en
formodning imod, at der er en risiko for, at den dominerende virksomhed ikke har
haft lejlighed til i tiltrækkelig grad at profitere af sin oprindelige investering, når
der tidligere er sket levering af det pågældende input. Det vil her være op til den
dominerende virksomhed at påvise, at det forholder sig anderledes.

647 I tråd med praksis ser Kommissionen således en afbrydelse af leverancer som
en omstændighed, der skal tillægges vægt ved vurderingen af en
leveringsnægtelse.

4.6.3 Den undersøgte aktivitet
648 DSBs IC3-tog er udstyret med 404 Deutz TCD2015 diesel motorer. Disse
motorer skal gennemgå en renovering efter 1,2 mio. km for ikke, at der er risiko for
at bryde sammen. Renoveringsopgaven indebærer – afhængigt af sliddet på den
enkelte motor – at visse dele skiftes til nye, at andre dele slibes, og nogle dele
rengøres. Motoren samles og testes, inden den monteres på IC3-togene på ny.
Renoveringen sker på DSBs værksteder af DSB mekanikere, der er ansat til
renoveringsopgaven. I forhold til undersøgelsen af, om der er tale om ulovlig
leveringsnægtelse, skal følgende forhold derfor belyses:

1) Er de unikke Deutz-dele nødvendige for at gennemføre renovering af
motorerne?

 Kommissionens 102-meddelelse, pkt. 81.
 Kommissionens 102- meddelelse, pkt. 84 sammenholdt med pkt. 78.

214

215



/

92

2) Fører leveringsnægtelsen til en udelukkelse af den effektive konkurrence på
markedet for reparation og vedligehold afTCD2015-motorerne?

3) Er markedet for de unikke Deutz-dele adskilt fra de renoveringsydelser, der ydes
på det beslægtede marked?

4) Har Deutz objektive begrundelser for at iværksætte en leveringsnægtelse gennem
sit forhandlernetværk?

4.6.4 Nødvendig forudsætning
649 Det følger som nævnt af praksis, at det efter de almindelige betingelser i sager om
ulovlig leveringsnægtelse skal vurderes, om adgang til den pågældende leverance er
nødvendig for at kunne agere på det beslægtede marked, som i denne sag er afgrænset til
markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer.

650 Det fremgår i den forbindelse af Domstolens dom i sagen om Bronner, at adgang til en
leverance er nødvendig i tilfælde af:

” at tjenesteydelsen [eller varen] i sig selv er absolut nødvendig for udøvelsen af den
pågældendes virksomhed [på det beslægtede marked] i den forstand, at der ikke
findes noget reelt eller potentielt alternativ […] til den dominerende virksomheds
vare eller tjenesteydelse.”216 [Egen understregning.]

651 Det følger heraf, at adgang til varen – i dette tilfælde Deutz’ unikke reservedele
– kun er nødvendig, hvis der ikke foreligger et faktisk eller et potentielt alternativ
til disse reservedele.

652 Til vurderingen af den pågældende vares nødvendighed fremgår følgende af
Kommissionens artikel 102-meddelelse:

”I den forbindelse vil Kommissionen normalt foretage en vurdering af, om
konkurrenterne inden for en overskuelig fremtid effektivt vil kunne kopiere det
input, der produceres af den dominerende virksomhed. Ved begrebet kopiering
forstås etablering af en alternativ, effektiv leveringskilde, der kan give
konkurrenterne mulighed for at udøve et konkurrencemæssigt pres på den
dominerende virksomhed på downstream-markedet.” 217

653 Det bør således inddrages i vurderingen af mulige alternativer til det
nødvendige input, hvilke forudsætninger der findes for at starte en
egenproduktion eller
anden form for kopiering.

654 Særligt ved vurderingen af en vares nødvendighed i sager om afbrydelse af
leverancer fremgår følgende af Kommissionens artikel 102-meddelelse:

”Hvis den dominerende virksomhed for eksempel tidligere havde leveret til den
pågældende virksomhed, og denne havde foretaget specifikke investeringer for at

 Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. C-7/97, Oscar Bronner, pkt. 41. Se endvidere Rettens dom af 15.
september 1998 i de forenede sager T-374/94 m.fl. om European Night Services, pkt. 209-216 med henvisninger.
216

 Kommissionens 102-meddelelse, pkt. 83.217



/

93

kunne anvende det input, den dominerende virksomhed derefter afslog at levere, vil
Kommissionen nok i højere grad betragte det pågældende input som nødvendigt.” 218

655 Det fremgår heraf, at en vare i højere grad kan betragtes som nødvendig, hvis den
virksomhed, som ønsker levering og hidtil har fået levering, har foretaget specifikke
investeringer med henblik på anvendelsen af det pågældende input.

656 I Commercial Solvents-sagen, nærmere beskrevet under punkt 634, undersøgte
Domstolen desuden betydningen af alternative metoder til fremstilling af relevante råstoffer.
Ved vurderingen af selve misbruget tillagde Domstolen imidlertid ikke de faktiske eller
potentielle alternative muligheder for fremstilling betydning.
Domstolen tillagde det således ikke betydning, at kunden kunne have fremskaffet råstoffer
fra andre leverandører eller selv have produceret dem. Varerne var således ikke
”uundværlige” , og nødvendighedskriteriet var for så vidt ikke opfyldt.

657 I praksis har Domstolen således anlagt en lempeligere vurdering af varens
nødvendighed i sager om afbrydelse af leverancer.

658 Det følger således af praksis og af retningslinjerne fra Kommissionen, at det skal
vurderes, om der findes

1) et reelt faktisk alternativ til Deutz’ unikke reservedele. Det vil sige, om det er
muligt at anskaffe de omhandlede reservedele udenom Deutz (faktisk alternativ),
eller

2) et reelt potentielt alternativ til Deutz’ unikke reservedele. Det vil sige, om det er
muligt inden for en overskuelig fremtid effektivt at kopiere eller få kopieret de
unikke reservedele, der produceres af Deutz.

659 I den samlede vurderingen heraf skal det desuden inddrages, at der er tale om en
afbrydelse af leverancer, hvorfor der skal anlægges en lempeligere vurdering.

4.6.4.1 Ad 1) Alternativ leveringen udenom Deutz (faktisk alternativ)?
660 I det følgende undersøges, om der findes et faktisk alternativ til levering af unikke
Deutz reservedele, enten via Deutz forhandlere eller i øvrigt. I den forbindelse redegøres der
for de beviser, der er fundet på kontrolundersøgelser hos Deutz, DMN og Equipco. Desuden
redegøres der for, hvad Fleco og DSB har oplyst.

661 Det fremgår sammenfattende, at en række Deutz reservedele er unikke reservedele, som
ikke kan købes udenom Deutz’ forhandlersystem. I juli 2010 besluttede Deutz at nægte
Deutz leverandøren Equipco at levere disse dele til Fleco i forbindelse med konsortiets
levering til DSBs renoveringsopgave. Equipco havde på det tidspunkt afgivet et tilbud til
Fleco, som de efter ønske fra Deutz tilbagekaldte. Umiddelbart herefter lukkede Deutz andre
leveringskanaler i Deutz’ eget forhandlersystem. Formålet med at lukke leveringskanalerne
var ifølge oplysninger fundet hos Deutz at dirigere handlen over til DMN.  Det fremgår
endvidere af oplysninger fundet hos DMN, at Deutz har forsikret DMN om, at

219

 Kommissionens 102- meddelelse, pkt. 84 sammenholdt med pkt. 78.
 Bilag 35, e-mail af 16. juli 2010, internt Deutz.

218

219



/

94

Fleco ikke vil få alle reservedelene.  Dette udelukkede således muligheden for at skaffe
unikke Deutz reservedele.

220

662 Fleco forsøgte at få leveret reservedele fra alternative kanaler og kontaktede flere Deutz
leverandører, herunder forhandlere, som Fleco tidligere har haft forbindelse til med henblik
på at få leveret reservedele. Fleco var bekendt med, at de var i direkte konkurrence med
DMN om DSB opgaven, hvorfor Fleco ikke indledningsvist kontaktede DMN for at bestille
hos dem. Det fremgår imidlertid af sagens oplysninger som gennemgået nedenfor, at DMN
og Deutz ikke havde intention om at levere til Fleco, men at sikre, at DMN fik ordren på
levering af reservedele til DSB. De virksomheder, som Fleco kontaktede, omfatter bl.a.
[VIRKSOMHEDER] og [VIRKSOMHED]. Til trods for flere forsøg var Fleco imidlertid
ikke i stand til at finde en alternativ leverandør. Nedenfor redergøres for beviserne.

663 Det fremgår af sagsfremstillingen, punkt 210, at Deutz i forbindelse med et møde med
DMN den 20. juli 2010 ringede til Equipco, som samme dag tilbagekaldte tilbuddet til Fleco
og sendte en kopi af tilbagekaldelsen til Deutz.221

664 Det beskrevne hændelsesforløb bekræftes af en intern e-mail fundet hos DMN i
Sverige, dateret den 21. juli 2010, dagen efter mødet med Deutz:

” Yesterday late we re-decided to japadize the Fleco business together with [NAVN]
[Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts]. He will assure that Fleco does not
get all the part and then the deal will be broken from these local competition
companies. […]”222 [Egen tilføjelse]

665 Det fremgår heraf, at DMN og Deutz er af den opfattelse, at Deutz kan sikre, at
Fleco ikke får alle reservedele, som skal bruges til DSBs renoveringsopgave, og
hvis det sikres, vil kontrakten mellem Fleco og DSB blive brudt.

666 For så vidt angår Deutz’ strategi om at lukke andre leveringskanaler i Deutz’
eget forhandlersystem fremgår følgende af en e-mail sendt internt i Deutz fra
[NAVN], Head of Service Sales under overskriften ”DSB-Ausscheibung”(DSB-
udbud):

”Ein Konsortium aus dem BOSCH Händler, Mahle Händler, Filter Händler, und
Fleco (Ex-Mitarbeider der DMN) hat den Ersatzteilauftrag für die
Generalüberholungen.

[NAVN] [Senior Vice President i Deutz] hat entschieden:
Close the door, dry then out, try to pusch the Business to DMN.” 223

[Egen tilføjelse og fremhævelse]

[Et konsortium bestående af Bosch-forhandleren, Mahleforhandlere, Filter-
forhandlere og Fleco (tidligere medarbejdere ved DMN) har ordren på reservedele til
istandsættelserne.

 Bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.
 Bilag 37, e-mail af 20. juli 2010, Equipco.
 Bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.
 Bilag 35, e-mail af 16. juli 2010, internt Deutz.

220

221

222

223



/

95

[NAVN] har besluttet:
Close the door, dry then out, try to pusch the Business to DMN [luk døren, tørlæg
dem, forsøg at skubbe forretningen til DMN]]224

667 Det fremgår af ovenstående, at konsortiet har modtaget reservedelsbestillingen til DSBs
renoveringsopgave, og at Deutz i den forbindelse har til hensigt at afskære levering. Det
fremgår endvidere, at Deutz mener, at man ved at tørre leverancerne til Fleco ud kan få DSB
til at skifte leverandør (tilbage til DMN).

668 Strategien om at lukke alle leveringskanaler bekræftes endvidere af en korrespondance
den 4. august 2010 mellem Deutz og DMN.  Der korresponderes således om, hvorvidt
blokeringen af leveringskanaler for unikke Deutz reservedele er succesfuld under
overskriften ”Projekt unsichtbarer Kunde” (projekt usynlige kunde). Deutz rapporterer til
DMN, at Deutz har afsøgt markedet, uden at finde et leveringsalternativ til Deutz, samt at
Deutz ikke mener, Fleco har fået levering hos dem eller nogen af deres leverandører.
Følgende fremgår blandt andet af e-mail fra Deutz til DMN af 4. august 2010:

225

” […] [NAVN] hat noch mal unterstrichen, dass wir am Anfang des Jahres für alle
diese teile Alternativlieferanten gesucht haben […] und wir keine gefunden haben!

Die Teile sind nicht angefragt and es gibt keine Nachbauer. Wiewahrscheinlich ist
eine Aufarbeitung der Altteile? Ohne Einschuss Neuteile unmöglich, würde ich
sagen.

FAZIT: Fleco ist nicht in der Lage im großen Stil Teile für Grundüberholungen zu
liefern. Das können wir im Moment ausschliessen.[…] ”226

[[NAVN] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af året har forsøgt at
finde alternative leverandører af alle disse dele (på grund af kapacitetsproblemer),
og vi har ikke fundet nogen!

Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent. Hvor sandsynlig er en
istandsættelse af de gamle dele? Uden anvendelse af nye dele umuligt, ville jeg sige.

FACIT: Fleco er ikke i stand til i stort omfang at kunne levere dele til almindelig
istandsættelse. Det kan vi udelukke p.t.]227

669 Det fremgår heraf, at Deutz har den opfattelse, at Fleco ikke har de nødvendige
reservedele til at levere til en større renoveringsopgave. Deutz vurderer desuden ikke, at der
findes kopiproducenter, eller at det er muligt at foretage istandsættelse af gamle dele uden
anvendelse af nye. Deutz konkluderer, at det kan udelukkes, at Fleco vil være i stand til at
levere reservedele til almindelig istandsættelse.

670 I tråd hermed fremgår følgende af en power point præsentation fundet hos Deutz med
overskriften ”DSB Status” fra et møde afholdt den 9. august 2010:

 Oversat af autoriseret translatør.
 Se bilag 44 og 45.
 Bilag 46, e-mail af 4. august, DMN internt.
 Oversat af autoriseret translatør.

224

225

226

227



/

96

“ Monitoring of sales for parts for the DSB tender
• Since 20.07.2010 [XX] different part numbers specially for DSB are only

available on request. Requests have to be sent to [NAVN].
• Result

o 30 requests
o From all over the world
o Only items for one engine
o Engine serial numbers were provided on request

[…]
• Exchange center Übersee is informed and blocks requests“228

671 Det fremgår heraf, at Deutz har udvalgt [XX] komponenter, som alene kan fås på
forespørgsel hos Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts, [NAVN]. Det fremgår
desuden, at der ved forespørgsel om levering anmodes om et motornummer, så det kan
tjekkes hvilke motorer, komponenterne skal anvendes i, herunder også, om de bestilles med
henblik på levering til DSB. Til sidst fremgår det, at Deutz’ service center i Übersee
ligeledes er informeret og blokerer forespørgsler på de relevante komponenter.

672 For så vidt angår de unikke reservedele fremgår det også af sagsfremstillingen, punkt
216 og fremefter, at Deutz selv lavede en liste over de reservedele, der efter Deutz’
opfattelse er strategiske, og som ikke kan rekvireres udenom Deutz. Dette fremgår af en e-
mail af 22. juli 2010 fra [NAVN], after sales manager hos DMN, blandt andet til [NAVN],
daværende ejer af DMN, med følgende overskrift:

” DEUTZ blocked parts acc. to [NAVN] [Head of Service Sales Central Europe &
Key Accounts]” .  [Egen tilføjelse]229

673 Det fremgår således af overskriften, at e-mailen indeholder en liste over reservedele,
som ifølge Deutz’ head of service sales er blokeret. E-mailen indeholder en liste over i alt
[XX] nummererede reservedele, herunder Udeladt:

” [LISTE MED BLOKEREDE RESERVEDELE]” 230

674 DSB har tilsvarende over for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen oplyst, at der er flere
reservedele, hvor det kun er muligt at benytte originale Deutz reservedele. Her nævner DSB
blandt andet Udeladt, som eksempler på dele, som skal være originale fra Deutz.  Disse
dele fremgår også af Deutz’ liste over blokerede reservedele.

231

675 Af en e-mail sendt internt i DMN, blandt andet til DMN daværende ejer og DMNs
direktør(CEO), fremgår det igen, at en række reservedele, her præciseret til omkring en
tredjedel af reservedelene, anses for unikke Deutz reservedele.232

676 Deutz har således stoppet muligheden for at skaffe en række unikke reservedele gennem
deres leverandørsystem og ifølge Deutz og DMN er der ingen

 Bilag 31, powerpoint, DSB status 9. august 2010.
 Bilag 43, e-mail af 22. juli 2010, DMN, blocked parts.
 Ibidem.
 Bilag 70, Mødereferat, besøg hos DSB
 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.

228

229

230

231

232



/

97

aktører på det relevante marked, som faktisk (aktuelt) er i stand til at levere disse unikke
reservedele, udover Deutz.

677 For så vidt angår Flecos forsøg på at skaffe Deutz reservedele efter afslaget på levering
fra Deutz gennem forhandleren Equipco fremgår det af sagsfremstillingen punkt 3.5.2.1, at
Fleco søgte flere alternative leveringsmuligheder. Fleco kontaktede blandt andet
[VIRKSOMHED X], som skrev følgende i et svar på bestilling den 25. august 2010:

“We’ve increased our order for these pumps.
We’ve to wait for the answer from our subsupplier regarding the delivery time. It’s
not so easy to get these pumps because Deutz knows that DSB needs them, so we
have place small orders for 2 pcs. and then 2 more and so on.
We cannot buy 10 pcs. at once.” 233

678 Det fremgår heraf, at [VIRKSOMHED X] har bestilt de pågældende reservedele hos sin
leverandør, men at de ikke er lette at få, fordi Deutz ved, at DSB er nødt til at bruge delene.
Den 6. september 2010 skriver [VIRKSOMHED X] desuden til Fleco, at de endnu ikke har
modtaget svar fra deres leverandør, og at leverandøren og Deutz åbenbart er klar over, hvem
slutkunden er. [VIRKSOMHED X] håber dog at kunne komme med et endeligt svar
snart.  [VIRKSOMHED X] vender tilbage den 20. september 2010 med besked om, at
Deutz ikke vil frigive de bestilte reservedele, medmindre der opgives et motornummer på
den motor reservedelene skal bruges til, samt et bestemmelsesland:

234

” […] bez. unsere Bestellung über Ölpumpen 0426 3106 hat unser Lieferant die
ursprünglich zugesegte Leiferung nicht angeliefert und bekommt die Ware
offensichtlich von deutz nicht frei gegeben.

Die Ware kann man nur unter Angabe der Motornr. und des Bestimmungslandes
erhalten.[…]” 235

[Med hensyn til vores bestilling af oliepumper 0426 3106 har vores leverandør ikke
leveret som oprindeligt lovet og kan tilsyneladende ikke få varen frigivet af Deutz.

Varen kan kun fås ved angivelse af motornummer og bestemmelsesland]236

679 Som et andet eksempel på Flecos forsøg på at købe reservedele gennem alternative
Deutz leverandører, tog Fleco også kontakt til [VIRKSOMHED Y] og forsøgte at købe
reservedele herigennem, jf. sagsfremstillingen, punkt 240 og fremefter. Efter en
korrespondance, som startede i december 2010, bekræfter [VIRKSOMHED Y] endeligt den
21. juli 2011, at de ikke kan levere:

” Dear [NAVN]
I am sorry that we cannot supply,
Now the DEUTZ Germany is very serious for this issue.
I am afraid will also bring the trouble for you if buy from us.

 Bilag 52, e-mail af 25. august 2010, Fleco.
 Bilag 53, e-mail af 6. september 2010, Fleco.
 Bilag 54, e-mail af 20. september 2010, Fleco.
 Oversat af autoriseret translatør.

233

234

235

236



/

98

Pls Confirm. […]”

680 [VIRKSOMHED Y] bekræfter således, at de ikke kan levere, og at årsagen hertil er
Deutz i Tyskland, som er meget seriøs omkring dette emne. Ovenstående viser, at Deutz,
udover at have en intention om at blokere levering til Fleco og dirigere DSBs
renoveringsopgave over til DMN, også i praksis gennem forhandlernetværket har kontrol
over, hvem der leveres til.

681 Fleco har oplyst, at det ikke er lykkedes Fleco at fremskaffe de omhandlede unikke
reservedele til brug for opfyldelsen af Flecos kontrakt med DSB, fra alternative
forsyningskanaler. Deutz har således gennemført en faktisk leveringsnægtelse ved strategisk
at blokere muligheden for at bestille reservedele til DSB-opgaven. Da de unikke reservedele
ikke kan rekvireres udenom Deutz’ forhandlersystem eller via virksomheder, som
producerer for Deutz, er det alene gennem disse virksomheder, Fleco har søgt at få levering
af de unikke reservedele. Som følge af Deutz’ leveringsnægtelse har det ikke været muligt.

682 DSB har oplyst, at hele renoveringsopgaven var ramt af svære problemer i 2011, fordi
Fleco ikke kunne få leveret de nødvendige Deutz-reservedele. For DSB har
leveringsnægtelsen den konsekvens, at den samlede renoveringsopgave blev forsinket, fordi
reservedelene ikke blev leveret til tiden. Herudover blev den samlede renovering dyrere,
dels fordi DSB måtte bestille visse reservedele hos DMN til en højere pris, end de havde
aftalt med Fleco, og dels fordi de i nogle tilfælde måtte bestille reservedele til andre motorer
og selv modificere dem, så de kunne benyttes i deres motorer. DSB oplyser endvidere, at de
i renoveringsperioden havde en del motorer, der havarerede som følge af, at de ikke blev
repareret til tiden.

683 Som det fremgår af indledningen ovenfor i punkt 572, har Fleco haft en betydelig
samhandel med Deutz’ officielle leveringskanaler. Leveringsnægtelsen er således en
afbrydelse af leverancer til en eksisterende kunde og skal ses i den kontekst,
jf. afsnit 4.6.1.2.

684 På denne baggrund vurderes det, at det ikke var muligt at finde alternativ levering fra
andre Deutz forhandlere, og at der heller ikke i øvrigt er faktiske alternativer til levering af
Deutz’ unikke reservedele via Deutz og virksomhedens forhandlernetværk. Der lægges
herved vægt på, at Deutz de facto har gennemført en leveringsnægtelse gennem sit
forhandlernetværk, at Deutz selv undersøger og vurderer, at reservedelene er nødvendige, at
det trods mange bestræbelser herpå har vist sig umuligt for Fleco at fremskaffe alle de
reservedele, som Fleco skulle levere til DSB, fra alternative forsyningskanaler, samt at Fleco
som eksisterende kunde i den konkrete situation har haft en forventning om at få leveret
Deutz reservedele på almindelige markedsvilkår, jf. afsnit 4.6.1.2 om afbrydelse af
leverancer og afsnit 4.6.2 ovenfor.

4.6.4.2 Ad 2) Mulighed for kopiering af unikke reservedele (potentielt
alternativ)?

685 Som beskrevet under punkt 650 skal det desuden undersøges, om der foreligger et
potentielt alternativ til de unikke reservedele, som Deutz nægter at levere, og herunder om
det er mulig inden for en overskuelig fremtid effektivt at kopiere



/

99

eller få kopieret de unikke reservedele, der produceres af Deutz.237

686 Sammenfattende fremgår af sagsfremstillingen, afsnit 3.3.1.1, at en Deutz TCD2015
motor består af flere end 1.000 komponenter eller reservedele. Disse kan overordnet opdeles
i to kategorier; henholdsvis generiske og særligt tilpassede. De generiske reservedele kan
anvendes i mange forskellige motorer, herunder også forskellige mærker, og kan tilsvarende
produceres af mange forskellige aktører. De særligt tilpassede reservedele er specialudviklet
eller særligt tilpasset IC3-motorernes specifikationer. De særligt tilpassede reservedele kan
yderlige opdeles i to kategorier; henholdsvis kopierbare og unikke. Eksempler på unikke
reservedele er Udeladt, der i dimension og gummisammensætning er udviklet specielt til
eller af Deutz.

687 Denne opdeling er nødvendig at foretage, idet visse af de særligt tilpassede reservedele
kan kopieres af alternative fabrikanter, der således kan producere reservedele, der er
”funktionelt identiske” med de reservedele, der er udviklet af Deutz. Andre reservedele kan
af forskellige årsager ikke kopieres. Disse reservedele er dermed unikke, fordi de kun kan
erhverves ét sted fra.

688 Det vil dog være muligt, i hvert fald i teorien, at kopiere visse af de særligt tilpassede
reservedele. Dermed vil det være muligt at skaffe reservedelene – om end i uoriginal stand –
fra alternative producenter. I hvilket omfang dette gør sig gældende, skal undersøges
nærmere nedenfor.

689 Hvorvidt det er muligt at benytte uoriginale reservedele (kopier), afhænger af flere
forhold, men da der ikke er juridiske hindringer for kopiering, er det alene relevant at
undersøge, (i) om det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt at benytte kopier, (ii) om det er
økonomisk rentabelt at producere kopier samt endelig (iii), om det rent praktisk lader sig
gøre at kopiere reservedelene. Dette er beskrevet nærmere i afsnit 3.3.1.2, hvor det fremgår,
at der er stor forskel på, hvordan de enkelte reservedele kan tilvejebringes. Nogle
reservedele kan let eller på mindre kompliceret vis kopieres og godkendes til anvendelse i
DSBs IC3- togmotorer, og originale Deutz reservedele kan på den måde erstattes med
reservedele produceret af andre. For så vidt angår en mindre gruppe af unikke reservedele
kræves imidlertid adgang til produktspecifikationer og det er dertil særdeles kompliceret og
urentabelt at kopiere disse. Det lægges endvidere til grund, at Deutz og DMN selv vurderer,
at omkring 30 pct. af de reservedele, der skal bruges til DSB opgaven, er unikke reservedele,
jf. punkt 214, hvoraf følgende fremgår:

” In accordance with [NAVN] analyse the Deutz unique part are around 30% of
these kits”

690 Det fremgår endvidere, jf. punkt 216 -217, at [NAVN] (Deutz Head of Sales) har
blokeret [XX] nummererede reservedele.

691 Sammenholdes de meget begrænsede muligheder for at fremstille kopier af unikke
reservedele med kunden DSBs manglende efterspørgsel efter kopier af

 I tråd med Kommissionens artikel 102-meddelelse, jf. ovenfor, skal det vurderes, om Fleco inden for en overskuelig
fremtid effektivt vil kunne kopiere det input, der produceres af Deutz. Ved begrebet kopiering forstås etablering af en
alternativ, effektiv leveringskilde, der kan give konkurrenterne mulighed for at udøve et konkurrencemæssigt pres på den
dominerende virksomhed på downstream-markedet.

237



/

100

disse reservedele kan det ikke anses for muligt at anvende kopier fremfor originale Deutz
reservedele. Hertil kommer, at det – jf. punkt 109 og punkt 120. ovenfor – kræver, at der
skal produceres relativt store mængder af en reservedel, før det er økonomisk rentabelt at
opstarte produktion heraf. Der henvises i den sammenhæng endvidere til punkt 108, hvoraf
det fremgår, at DMN har oplyst, at det er meget vanskeligt for nye producenter at starte en
produktion af reservedele op, idet det både er en meget dyr og langsommelig proces.

692 På denne baggrund vurderes det, at der ikke foreligger et potentielt alternativ til de
unikke reservedele, som Deutz nægter at levere, og som ikke kan fremskaffes fra alternative
forsyningskanaler. Der lægges herved vægt på, at det ikke er muligt at kopiere unikke
reservedele, samt at Fleco som eksisterende kunde i den konkrete situation har haft en
berettiget forventning om at få leveret Deutz reservedele på almindelige markedsvilkår, jf.
afsnit 4.6.1.2 ovenfor om afbrydelse af leverancer.

4.6.4.3 Samlet vurdering af reservedele som nødvendig forudsætning
693 På baggrund af ovenstående vurderes det samlet set, at betingelsen om, at adgang til den
pågældende vare er nødvendig for at kunne agere på det beslægtede marked, er opfyldt. Det
skyldes, at der ikke foreligger et faktisk eller et potentielt alternativ til de omhandlede
unikke Deutz reservedele.

4.6.5 Nægtelsen kan udelukke den effektive konkurrence
694 En leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling, hvis afslaget på at
levere er egnet til at udelukke enhver effektiv konkurrence på det tilstødende marked.238

695 Det fremgår i den forbindelse af Rettens dom om Clearstream Banking, med henvisning
til dommen om Microsoft, at:

” Hvad angår kriteriet om fjernelse af enhver konkurrence er det med henblik på at
påvise, at der foreligger en tilsidesættelse af artikel 82 [102] EF, ikke nødvendigt
godtgøre, at enhver konkurrence på markedet vil blive udelukket, men derimod om
der er fare, eller sandsynlighed, for, at nægtelsen fører til udelukkelse af enhver
effektiv konkurrence på markedet.”  [Egen tilføjelse og fremhævning]239

696 Det skal således efter de almindelige betingelser i sager om ulovlig leveringsnægtelse
godtgøres, at der er en fare eller sandsynlighed for, at leveringsnægtelsen udelukker enhver
mulighed for, at konsortiet og andre aktører kan konkurrere effektivt med Deutz på det
beslægtede marked for levering af service og vedligehold.

697 Det skal derfor undersøges, 1) om konsortiets levering af reservedele til DSB påfører et
effektivt konkurrencepres på markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015
motorer. Hvis ikke det er tilfældet, så udelukker Deutz’ leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket ikke en effektiv konkurrence fra konsortiet. Det skal herefter
undersøges, 2) om leveringsnægtelsen indebærer en fare eller sandsynlighed for, at den
effektive konkurrence udelukkes fra alle andre relevante aktører. Hvis ikke det er tilfældet,
så udelukker Deutz’ leveringsnægtelse

 Se eksempelvis dom af 17. september 2007 i sagen T-201/04, Microsoft mod Kommission, pkt. 326 og 332.
 Rettens dom af 9. september 2009 i sagen T-301/04 om Clearstream Banking AG, pkt. 148.

238

239



/

101

gennem forhandlernetværket ikke al effektiv konkurrence på markedet. Gør disse to forhold
sig derimod gældende, så leveringsnægtelsen udelukker den effektive konkurrence (fra
konsortiet og fra andre aktører), er denne betingelse opfyldt.

698 Ovenstående modificeres som omtalt tidligere af, at der i den konkrete sag er tale om en
afbrydelse af leverancer. Det følger heraf, at der skal anlægges en lempeligere vurdering af
betingelserne for en ulovlig leveringsnægtelse, herunder om leveringsnægtelsen kan
udelukke enhver effektiv konkurrence.

699 Det fremgår således af sagen om Commercial Solvents, beskrevet nærmere under punkt
634, at Domstolen i sådanne sager ikke tillægger det betydning, om der sker en udelukkelse
af enhver konkurrence, men derimod alene at adfærden ekskluderer en væsentlig
konkurrent, nemlig ”en af hovedproducenterne ”.240

700 I tråd hermed fremgår det af sagen om Télémarketing, beskrevet nærmere under punkt
638, at Domstolen alene tillagde det betydning, at misbrugsadfærden skabte en fare for
udelukkelse af enhver konkurrence fra den eksisterende kunde, som den konkrete
leveringsnægtelse vedrørte, således formuleringen:

” ,med fare for, at enhver konkurrence fra denne virksomheds side bliver udelukket.”241

701 I overensstemmelse med praksis skal der derfor anlægges en lempeligere vurdering, da
der ved afbrydelse af levering til eksisterende kunder ikke stilles de samme strenge krav til,
at adfærden skal udelukke enhver effektiv konkurrence på markedet for at udgøre et
misbrug, men at det er tilstrækkeligt, at adfærden ekskluderer en væsentlig konkurrent. I
tråd hermed fremgår det endvidere af Kommissionens artikel 102-meddelelse, at et
eksisterende samhandelsforhold skal tillægges vægt ved vurderingen af en
leveringsnægtelse, og at det vil være op til den dominerende virksomhed at påvise, at det
forholder sig anderledes.242

702 Det følger således af praksis og af retningslinjerne fra Kommissionen, at det skal
vurderes,

1) om konsortiets levering af reservedele til DSB påfører et effektivt
konkurrencepres, og

2) om leveringsnægtelsen udelukker den effektive konkurrence fra alle andre
relevante aktører.

703 I den samlede vurdering heraf skal det desuden inddrages, at der er tale om en
afbrydelse af leverancer, hvorfor der skal anlægges en lempeligere vurdering.

4.6.5.1 Kan konsortiet konkurrere effektivt med Deutz?
704 Ved DSBs udbud af service- og vedligeholdelsesopgaver i forbindelse med selskabets
renovering af IC3-togenes dieselmotorer afholdtes der indledningsvist et EU udbud, hvor 7
virksomheder registrerede sig i prækvalifikationsfasen som mulige bydere.  Som det
fremgår af sagsfremstillingen, afsnit 3.5.1, punkt 171,

243

 Domstolens dom af 6. marts 1974 i de forenede sager 6 og 7/73, Commercial Solvents mod Kommissionen, præmis
25.

 Jf. Domstolens dom af 3. oktober 1985 i sag nr. 311/84, Telemarketing, præmis 27.
 Se gennemgangen af praksis og Kommissionens 102-meddelelse ovenfor i afsnittende 4.6.1 og 4.6.2.
 Bilag 13, DSBs notat om udbudsprocessen af 4. november 2010, inkl. bilag.

240

241

242

243



/

102

udsendte Deutz i forbindelse med udbuddet en opfordring til flere af sine
samhandelspartnere om ikke at byde. DSB modtog da også kun et enkelt bud på levering, et
bud som var uantageligt, da prisen lå mere end 200 pct. over den forventede kontraktsum.
DMN har efterfølgende dokumenteret, at de også afgav et bud.244

705 DSB gik herefter i individuelle forhandlinger om tre mulige løsningsmodeller:

1) Komponenter leveret af DMN (den skandinaviske Deutzforhandler) og egen
udførelse af DSBs eget komponentværksted.

2) Komponenter leveret af et konsortium af leverandører bestående af Fleco (klager),
[VIRKSOMHED 1, 2 og 3]. Egen udførelse af DSBs eget komponentværksted.

3) Renovering af motor (komponenter og udførelse) leveret af DMN.

706 Fleco var således, sammen med de andre virksomheder i konsortiet, i direkte
konkurrence med Deutz og dennes forhandler i Danmark, DMN, ved denne udbudsrunde.
Forhandlingerne endte med, at DSB antog konsortiets, og herunder Flecos, tilbud om
levering og skrev individuelle kontrakter med disse virksomheder.

707 Det fremgår af sagsfremstillingen, at DSB indgik i individuelle forhandlinger om
levering til deres renoveringsopgave, med henblik på at få den bedst mulige aftale med en
eller flere leverandører.

708 Under forhandlingerne med konsortiet sendte DSB således en kit-liste indeholdende en
liste over en del af de komponenter, der skulle indgå i renoveringen til Fleco. De unikke
Deutz komponenter var inkluderet på Flecos kit-liste. På samme måde modtog de øvrige
virksomheder i konsortiet en kit-liste fra DSB med en anmodning om tilbud på levering.

709 I perioden fra den 11. maj 2010, hvor DSB og Fleco indledte forhandlinger, og frem til
den 14. juli 2010, hvor DSB og Fleco underskrev kontrakt, forhandlede Fleco med
forskellige udenlandske leverandører om leverancer af reservedele. Efter forudgående
drøftelser og i forventning om tilsagn fremsendte Fleco tilbud til DSB på de reservedele,
som de kunne skaffe. En af de udenlandske leverandører var den nederlandske Deutz
forhandler Equipco.

710 Fleco har oplyst, at Equipco afgav tilbud til Fleco på de sidste reservedele på kitlisten,
hvormed Fleco blev i stand til at underskrive kontrakt med DSB. Fleco har endvidere oplyst,
at Equipcos tilbud til Fleco om levering af disse dele kom i stand på Flecos foranledning og
initiativ. Baggrunden for forhandlingerne, som ledte til et tilbud på levering af reservedele
fra Equipco til Fleco, var en uopfordret telefonisk henvendelse den 5. juli 2010 fra Fleco til
Equipco.

711 Det fremgår også af sagsfremstillingen under punkt 189, at DSB korresponderede med
andre mulige leverandører i perioden, herunder Deutz og DMN. DSB havde blandt andet et
forhandlingsmøde med Deutz den 25. maj 2010.

 Bilag 72, høringssvar af 7. september 2012 fra DMN.244



/

103

712 Af en e-mail korrespondance mellem Deutz og DMN fra den 15. juni 2010 fremgår det
endvidere, at DMN i deres forhandlinger med DSB arbejder for exchange-løsningen (en
gennemgribende renovering af de gamle motor/bytning med renoverede brugte motorer) og
involvering af Deutz’ service center i Übersee, hvor Deutz’ mekanikere skulle vare tage en
del af renoveringen.245

713 DSB valgte i henhold til de opsatte evalueringskriterier for udbuddet, at reservedelene
skulle leveres af konsortiet bestående af flere leverandører, mens DSB selv skulle forestå
renoveringen af IC3-togenes dieselmotorer. Tilbudsgiverne blev informeret herom kort efter
tilbudsbeslutningen.

714 Fleco underskrev kontrakten med DSB den 14. juli 2010. Den 28. juli 2010 placerede
DSB desuden en yderligere ordre hos Fleco med anmodning om at føje indholdet til Flecos
kit-liste. Flecos ordre til DSB, som løb frem til medio 2012, har efter det oplyste en værdi af
mindst DKK [XX]. Den samlede kontraktsum for de fire konsortiedeltagere var på [XX]
DKK.

715 Da et konsortium er den struktur, der er valgt med henblik på at vinde kontrakten med
DSB i konkurrence med andre aktører på markedet for reparation og vedligehold af Deutz
TCD2015 motorer, må den relevante vurdering af, hvorvidt der kan konkurreres effektivt
med Deutz, ligeledes foretages med fokus på konsortiet som helhed.

716 DSB indgik i forhandlinger med virksomhederne i konsortiet, som kom med flere tilbud
i konkurrence med andre virksomheder i den omhandlede periode. DSB endte desuden med
at indgå aftale med konsortiet og herunder Fleco, hvilket bekræfter, at konsortiet var i stand
til at konkurrere med Deutz om kontrakten med DSB. På den baggrund vurderes konsortiet
og herunder Fleco at være i stand til at konkurrere effektivt med Deutz og dennes
forhandlere på markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer.

717 I tillæg hertil skal det endvidere inddrages i vurderingen, at der ikke er tale om en
leveringsnægtelse overfor en potentiel kunde, men om afbrydelse af leverancer. Der skal
derfor i henhold til praksis og til Kommissionens artikel 102-meddelelse anlægges en
lempeligere vurdering, såvel som der skabes en formodning for et misbrug.246

718 Som det fremgår af punkt 699 ovenfor, følger det endvidere af praksis, at det er
tilstrækkeligt, at konsortiet kan konkurrere effektivt med Deutz og dermed at der ved
ekskludering af konsortiet og herunder Fleco er tale om en ekskludering af en væsentlig
konkurrent, da der er tale om afbrydelse af leverancer.

719 Det kan således allerede på det grundlag konkluderes, at leveringsnægtelsen udelukker
den effektive konkurrence. For god ordens skyld undersøges det nedenfor, i hvilket omfang
andre aktører kan konkurrere effektivt med Deutz.

 Bilag 30, e-mail korrespondance mellem Deutz og DMN, bl.a. den 15. juni 2010.
 Kommissionens 102- meddelelse, pkt. 84 sammenholdt med pkt. 78 og Domstolens dom af 26. november 1998 i sag

C-7/97, Bronner-sagen, punkt 43 i Generaladvokatens forslag til afgørelse, Domstolens dom af 6. marts 1974 i de
forenede sager 6 og 7/73, Commercial Solvents mod Kommissionen, præmis 25, Domstolens dom af 3. oktober 1985 i
sag nr. 311/84, CBEM (Télémarketing), præmis 27 og Domstolens dom af 14. februar 1978 i sag nr. 27/78, United
Brands, præmis 182. Se også afsnit 4.6.1.2 ovenfor.

245

246



/

104

4.6.5.2 Udelukker leveringsnægtelsen den effektive konkurrence fra andre
aktører?

720 I april 2010 afholdt DSB som omtalt tidligere under punkt 165 et EU-udbud på
renovering af motorerne i selskabets IC3-tog. En række virksomheder havde prækvalificeret
sig til at byde på denne opgave, men der kom kun et enkelt bud. Dette bud var ifølge DSB
uantageligt, da prisen lå mere end 200 pct. over den forventede kontraktsum. DMN har
efterfølgende dokumenteret, at de også afgav et bud.  Som beskrevet i afsnittet
umiddelbart ovenfor gik DSB herefter i individuelle forhandlinger, hvor de indgik aftaler
med virksomhederne i konsortiet, som efter det oplyste stemte bedre med DSBs
forventninger til kontraktsummen. Tilbuddet, som blev afgivet ved DSBs oprindelige udbud,
vurderes på den baggrund ikke at være et udtryk for en effektiv konkurrence fra en anden
aktør på markedet.

247

721 Til trods for at opgaven på at renovere motorerne i DSBs IC3-tog var i EU-udbud,
hvilket som udgangspunkt må forventes at eksponere en opgave bredt, var der udover det
ene bud ikke tegn på, at andre aktører end Deutz og den skandinaviske Deutz leverandør
DMN var i stand til at konkurrere effektivt på levering af reservedele på markedet for
reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer. Øvrige prækvalificerede
virksomheder bød således ikke på opgaven.

722 Flecos forsøg på at få leveret reservedele fra alternative kanaler viser desuden, at efter
at Deutz besluttede at nægte levering af unikke Deutz reservedele til konsortiet og lukke for
al levering af unikke reservedele udenom DMN, er der ikke andre virksomheder, som er i
stand til at levere disse reservedele.

723 Det fremgår således af eksempler oplistet i afsnit 4.6.4.1, at Flecos forsøg på at få
leveret via en alternativ leverandør ikke er muligt. Det fremgår blandt andet, at Fleco tog
kontakt til [VIRKSOMHED Y] og forsøgte at købe reservedele herigennem. Efter en
korrespondance, som startede i december 2010, bekræfter [VIRKSOMHED Y] endeligt den
21. juli 2011, at de ikke kan levere:

” Dear [NAVN]
I am sorry that we cannot supply,
Now the DEUTZ Germany is very serious for this issue.
I am afraid will also bring the trouble for you if buy from us.
Pls Confirm. […]”

724 [VIRKSOMHED Y] bekræfter således, at de ikke kan levere, og at årsagen hertil er
Deutz i Tyskland, som er meget seriøs omkring dette emne.

725 På den baggrund vurderes det, at andre markedsaktører heller ikke kan konkurrere
effektivt på markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer.

4.6.5.3 Samlet vurdering af nægtelsens udelukkelse af den effektive
konkurrence

726 På baggrund af ovenstående vurderes det samlet set, at leveringsnægtelsen er

 Bilag 72, høringssvar af 7. september 2012 fra DMN.247



/

105

egnet til at udelukke enhver mulighed for at konkurrere effektivt med Deutz på det
beslægtede marked for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer, og at der
derved skabes fare eller sandsynlighed for en udelukkelse af erhver effektiv konkurrence.
Der lægges herved vægt på, at konsortiet er i stand til at påføre et effektivt konkurrencepres
på markedet for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer, at
leveringsnægtelsen tillige udelukker den effektive konkurrence fra alle andre relevante
aktører, at Deutz og DMN forventer, at dele af renoveringsopgaven overgår til dem selv,
samt at det eksisterende samhandelsforhold er en skærpende omstændighed og skaber en
formodning for en udelukkelsesstrategi, som ligeledes bekræftes af sagens oplysninger.

4.6.6 Der kan skelnes mellem to markeder
727 Det er i henhold til praksis en betingelse for at pålægge en virksomhed at levere en vare
eller en tjenesteydelse, at der kan skelnes mellem to markeder  : Et forudgående marked,
der består af den pågældende vare, og hvorpå den virksomhed, der har nægtet at give
adgang, indtager en dominerende stilling; og et beslægtet marked, hvorpå adgang til den
pågældende vare er nødvendig for fremstilling af et andet produkt eller til levering af en
anden vare eller tjenesteydelse. Det fremgår således af IMS Health-sagen, at:

248

” Domstolen i alle de sager, hvor den har fastslået, at nægtelsen af at levere eller
stille visse (materielle eller immaterielle) varer eller tjenesteydelser til rådighed
kunne udgøre et misbrug af dominerende stilling, har konstateret, at der findes et
(forudliggende) marked for sådanne varer eller tjenesteydelser og et afledt
(efterfølgende) marked.” 249

728 I denne sag kan der afgrænses to relevante markeder. Det forudgående produktmarked
er afgrænset som markedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015 motorer. Det
relevante, beslægtede produktmarked er afgrænset til reparation og vedligehold af Deutz
TCD2015 motorer. Den geografiske markedsafgrænsning kan i denne sag under ét som
udgangspunkt afgrænses til EEA området. Det kan dog ikke udelukkes, at det geografiske
område kan afgrænses bredere til muligvis at omfatte hele verden. Det vurderes dog at være
uden betydning for sagen, da der – uanset om markedet afgrænses snævert eller bredt – ikke
vil være aktører, der kan producere de nødvendige reservedele og derfor ikke vil være i
stand til at udøve et effektivt konkurrencepres på Deutz.
Markedsafgrænsningen er nærmere beskrevet i afsnit 4.1.

729 Betingelsen om, at der skal kunne skelnes mellem to markeder, et forudgående og et
beslægtet marked, er derfor opfyldt.

730 Det skal herefter vurderes, om Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket
var begrundet i objektive omstændigheder, jf. nedenfor. Hvis det er tilfældet, vil Deutz’
adfærd ikke udgøre et misbrug af dominerende stilling.

4.6.7 Nægtelsen er ikke objektivt begrundet

 Denne sondring fremgår allerede af Kommissionens afgørelse af 21. december 1993 om Sea Containers mod Stena
Link i sag nr. 94/19, pkt. 66-69, og er senest bekræftet i Rettens afgørelse af 17. september 2007 i sag T-201/04 om
Microsoft Corp., pkt. 332-336 og 871.

248

 Forslag til afgørelse fremsat den 2. oktober 2003 i sag C-418/08, punkt 55 og dom af 29. april 2004 i sag nr. C-
418/01, IMS Health, pkt. 42-44.
249



/

106

731 I det følgende vurderes, om Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket kan
begrundes objektivt. Deutz har bevisbyrden for, at leveringsnægtelsen er begrundet
objektivt.

732 Deutz har gjort gældende, at der på tidspunktet for hændelsesforløbet var store generelle
problemer angående levering af reservedele, at Deutz selv havde væsentlige vanskeligheder
med at få leveret til tiden fra sine leverandører, og at Deutz ikke var i stand til at levere til
egne forhandlere indenfor rimelige tidsfrister.250

733 Sagens materiale viser imidlertid, at dette ikke er årsagen til at Deutz nægter, at levere
til Fleco.

734 Det fremgår sammenfattende af sagens oplysninger, at Deutz indledningsvist var
positivt indstillet overfor levering af reservedele til opgaven i det hele taget. Først indgik
Deutz således aktivt i forhandlingerne om DMNs levering til DSB, og pressede i den
forbindelse på for at udvide opgaven og få DSB til at købe andet og mere end DSB var
interesseret i. Da det ikke lykkedes og DSB i stedet valgte at indgå aftale med konsortiet og
ikke DMN, var Deutz indledningsvist positiv overfor Equipcos levering af reservedele til
Flecos del af opgaven. Deutz gav derfor Equipco en godkendelse. Herefter ændrede Deutz
holdning og ville i stedet gennemføre en strategi om at lukke alle leveringskanaler med
henblik på at tvinge DSBs ordre tilbage til DMN. Dette er beskrevet nærmere under afsnittet
om objektiv begrundelse angående misbrug af dominerende stilling ved hindring af
parallelhandel, jf. afsnit 4.5.3. Se endvidere punkt 453 afsnit 3.6.3.4, hvor Deutz’
høringssvar er beskrevet og adresseret.

735 Det vurderes på den baggrund, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket ikke kan begrundes i objektive omstændigheder. Der lægges i den
forbindelse vægt på, at sagsmaterialet viser, at Deutz under forhandlingerne med DSB selv
så sig i stand til at levere et mere omfattende reservedelskit til DMN, og at Deutz også
indledningsvist så sig i stand til at levere til Equipco, hvorfor Deutz må have haft de
nødvendige reservedele til dette. Dertil lægges der vægt på, at Deutz ikke har dokumenteret,
at virksomheden ikke kunne levere til egne forhandlere i perioden, som anført. Der lægges
endvidere vægt på, at Deutz ikke nægter at levere som en følge af manglende mulighed for
at levere på grund af generelle leveringsproblemer, men bruger leveringsnægtelsen som
middel til at forhindre DSB i at finde den bedste og billigste løsning på indkøbet af
reservedelskittet, samt at Deutz bruger hindringen af parallelhandel til at beskytte deres eget
forhandlernetværk. På den baggrund vurderes det, at Deutz ikke har løftet bevisbyrden for,
at
leveringsnægtelsen kan begrundes i objektive omstændigheder.

4.6.8 Delkonklusion angående misbrug af dominerende stilling ved
leveringsnægtelse

736 På baggrund af vurderingen af de almindelige betingelser for leveringsnægtelse
umiddelbart ovenfor fremgår det, at leveringsnægtelsen vedrører en vare,
unikke Deutz reservedele, som er nødvendig for at udføre reparation og vedligehold af
Deutz TCD2015 motorer.

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012, s. 12.250



/

107

737 Det fremgår også, at nægtelsen kan føre til en udelukkelse af enhver effektiv 
konkurrence på det beslægtede marked for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015
motorer.

738 Det fremgår endvidere, at der kan skelnes mellem to markeder, nemlig
markedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015 motoren, der ikke kan
erhverves via andre end Deutz, hvor Deutz har en dominerende stilling – og det beslægtede
marked for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer, hvor leveringsnægtelsen
har sin virkning.

739 Det fremgår endelig, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket ikke var
begrundet i objektive omstændigheder.

740 På den baggrund kan det konkluderes, at de fire kumulative betingelser opstillet i
praksis for, hvornår en leveringsnægtelse er et misbrug af dominerende stilling, alle er
opfyldt i denne sag.

4.6.9 Deutz’ bemærkninger til misbrug af dominerende stilling ved 
leveringsnægtelse

741 Deutz angiver, at Fleco aldrig har anmodet Deutz om at sælge reservedele til Fleco, at
Deutz aldrig har nægtet at levere reservedele til Fleco, samt at det heller ikke er
dokumenteret. Deutz angiver endvidere, at da sagen drejer sig om en indirekte
leveringsnægtelse, kræves der exceptionelle omstændigheder, før end adfærden kan udgøre
et misbrug.251

742 Det bemærkes hertil, at Deutz sælger reservedele gennem sine forhandlere, og at dette
er den almindelige forretningsgang - derfor bestiller Fleco ved disse forhandlere, ikke ved
Deutz. Sagen drejer sig altså om en leveringsnægtelse, som sker via forhandlernetværket, en
indirekte leveringsnægtelse. Sagens oplysninger viser, at Deutz har kontrollen over
virksomhederne i forhandlernetværket, da Deutz kontrollerer leverancerne af de produkter,
forhandlerne sælger. Det faktum, at leveringsnægtelsen er indirekte eller de nævnte
omstændigheder i øvrigt, vurderes ikke efter praksis at medføre et krav om, at særlige
omstændigheder skal gøre sig gældende, før end en sådan adfærd kan udgøre et misbrug.

743 Deutz angiver, at det ikke kan udgøre et misbrug af en dominerende stilling at
håndhæve juridiske rettigheder. Fleco kunne få de relevante reservedele leveret fra DMN
eller fra Deutz, ingen af de to virksomheder har nægtet at levere til Fleco. DMN var den
eneste forhandler, som kunne sælge aktivt til Fleco i henhold til distributionsaftalen. Dette er
i overensstemmelse med gældende ret og det kan ikke udgøre et misbrug at håndhæve
lovlige distributionsaftaler. Deutz angiver endvidere, at det ikke er dokumenteret, at Deutz
har eller ville have nægtet at levere til Fleco, eller til en anden forhandler som ville udøve
passivt salg til Fleco. I det omfang Deutz har nægtet at levere reservedele, er det i øvrigt
ikke dokumenteret, at dette skyldtes, at det ikke var muligt for Deutz at levere på grund af
ordrens deadlines og størrelse.252

 Bilag 71, Deutz’ bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen af 21. september 2012, s. 20 og bilag 81, Deutz’
bemærkninger af 14. februar 2013 til udkast til afgørelse.
251

 Ibidem, s. 21.252



/

108

744 Det bemærkes hertil, at det i denne sag var Fleco, som tog kontakt til Equipco med
henblik på at indgå en aftale om levering af reservedele. Der er således konkret tale om en
hindring af passivt salg, hvorfor Deutz’ adfærd ikke kan anskues som en lovlig håndhævelse
af en eksklusiv distributionsaftale. Se nærmere aftalen mellem Equipco og Fleco i punkt
3.5.1. Deutz sælger reservedele gennem sine forhandlere og dette er den almindelige
forretningsgang. Fleco bestilte derfor ved forhandlerne, og det er ligeledes gennem
forhandlernetværket, at Deutz har gennemført en ulovlig leveringsnægtelse. DMN og Fleco
var i direkte konkurrence om at blive leverandør til DSBs renoveringsopgave, og derfor
kontaktede Fleco ikke indledningsvist DMN, men Equipco, for at opnå den bedst mulige
leveringsaftale, uden at kompromittere egne forhandlinger, som på det tidspunkt var ukendte
for DMN. DMN har herefter aftalt med Deutz, at al levering af Deutz reservedele til Fleco
skulle stoppes, og at handlen med DSB skulle kanaliseres over til DMN. DMN ville således
ikke levere reservedele til Fleco. DMN ville undgå levering til
Fleco med henblik på selv at blive leverandør.

745 Den 7. oktober 2010 anmodede Fleco endvidere DMN om levering af en enkelt
reservedel og DMN kom også med et tilbud og en pris.  DMN har oplyst og dokumenteret,
at DMN tilbød Fleco at levere denne ordre med en leveringstid på 3 måneder.  Sagens
materiale viser, at DMNs intention omkring håndteringen af Flecos bestilling netop var, at
Fleco ikke kunne købe reservedelene andetsteds, og dermed ikke ville være i stand til at
levere rettidigt til DSB. Det fremgår således af en e-mail af 11. oktober 2010 sendt fra
DMNs ejer til selskabets direktør angående Flecos bestilling:

253

254

” Mitt förslag är att får tyskarna att lägga dessa på ett LLI (long lead item =
preliminär uppbokning för projekt) vilket betyder att alla är uppbokade, Vi offererar
Fleco med deras pris och 3 mån leveranstid.

Om allt fungerar ska inte Fleco kunna köpa delarna någon annanstans och DSB
borde bli hysteriska. Vi avvaktar lugnt och hoppas att DSB hör av sig. Rimligtvis
kommer dom att meddela oss att det är panik och vi säger att vi ska göra allt för att
få till en snabb leverans (vilket vi givetvis lyckas med).” 255

746 Det fremgår heraf, at håndteringen af Flecos bestilling skal ske på den måde, at Deutz
anmodes om at reservedelene blokeres på Deutz’ bestillingssystem. Herefter tilbyder DMN
en 3 måneders leveringstid til Fleco. Det fremgår endvidere, at hvis alt fungerer vel, kan
Fleco ikke købe reservedelene andetsteds, DSB bliver hysterisk og henvender sig til DMN i
panik. Hvis det sker, vil DMN gøre alt for at sikre en hurtig levering, hvilket DMN givetvis
vil lykkes med.

747 Sagens oplysninger viser, at Deutz ikke nægtede at levere til Fleco gennem
forhandlernetværket som en følge af deadlines eller ordrens størrelse, men for at kanalisere
handlen med DSB over til DMN i stedet. Deutz tilbyder således heller ikke at levere en
mindre mængde eller med nogle andre leveringstider til Fleco, men forbyder Equipco helt at
levere og blokerer køb af de relevante reservedele i deres system.

 Bilag 39, e-mail af 7. oktober 2010, Fleco til DMN, bilag 61, e-mail af 13. oktober 2010, DMN til Fleco og bilag 62,
e-mail af 13. oktober 2010, DMN til Fleco.
253

 Bilag 72, Høringssvar fra DMN.
 Bilag 80, e-mail af 11. oktober 2010, DMN internt.

254

255



/

109

748 Deutz angiver, at denne sag ikke er sammenlignelig med traditionelle
leveringsnægtelsessager, da Fleco alene ”gensælger” reservedele uden, selv at tilføre
produktet værdi, producere et andet produkt eller udbyde en anden service, og at en sådan
sag alene kan være en overtrædelse af konkurrencereglerne under exceptionelle
omstændigheder, da der ikke er en konkurrencebegrænsende effekt. Deutz anfører desuden:

” Competition law serves to protect competition; not to protect competitors and
certainly not to protect a company that merely wants to enter the market without
making any investments or contributes of its own but only to cannibalise on the
investments of other companies, namely Deutz AG and its distributions network
[…]256

749 For så vidt angår kravet om at tilføre produktet værdi eller producere et andet produkt
henviser Deutz til Microsoft-sagen og følgende citat:

” Finally, it is appropriate to add that, in order that a refusal to give access to a
product or service indispensable to the exercise of a particular activity may be
considered abusive, it is necessary to distinguish two markets, namely […] and a
neighbouring market on which the product or service is used in the manufacture of
another product or for the supply of another service.”257

750 Deutz henviser endvidere til Kommissionen i OECDs policy roundtables om
”The Essential Facility Concept” fra 1996 258, samt litteraturen, herunder John Temple
Lang i The Principles of Essential Facilities in European Community Competition Law –
The Position since Bronner :

”[A] condition of the essential facilities principle is that the downstream activities
must constitute a real market involving added value service: if it is merely
distribution or resale of products produced udstream, there is not enough
competition to protect […]”259

751 Deutz henviser også til Kirsten Levinsen i Konkurrenceloven med
kommentarer og følgende:

”Der kan på den baggrund argumenteres for, at der efter fællesskabsretten ikke er
grundlag for- eller i hvert fald skal helt særlige forhold til for - at pålægge en
dominerende virksomhed leveringspligt uden for de tilfælde, hvor den
dominerendevirksomheds vare eller tjenesteydelser anvendes til fremstilling af en
anden vare eller til levering af en anden tjenesteydelse. Sådanne helt særlige tilfælde
kan med henvisning til United Brand-sagen og Boosey & Hawkes-sagen fx være,
hvor en leveringsnægtelse synes motiveret i den dominerende virksomheds ønske om
at forbeholde sig up-stream markedet ved at skade sine aktuelle eller potentielle
konkurrenter på dette marked, eller hvor leveringsnægtelsen medfører, at
parallelimporten bliver bremset […]”260

 Ibidem s. 22.
 Ibidem s. 22.
 OECDs policy roundtables, The Essential Facility Concept, 1996, s. 98.
 John Temple Lang, The Principles of Essential Facilities in European Community Competition Law – The Position

since Bronner (2000), 1 Journal of Network Industries, s. 397.

256

257

258

259

 Kirsten Levinsen i Konkurrenceloven med kommentarer, s. 825-826.260



/

110

752 Det bemærkes, at der i sagen skelnes mellem to markeder, som der gøres i Microsoft-
sagen. Der afgrænses et forudgående produktmarked for udbud af unikke reservedele til
TCD2015 motoren, der kun kan erhvervs via Deutz. Der afgrænses endvidere et beslægtet
produktmarked for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer. Det beslægtede
produktmarked, som Fleco og konsortiet agerer på, dækker over en række delydelser, som
blandt andet omfatter at source og levere unikke og generiske reservedele til den relevante
motor. Udover at levere unikke Deutz reservedele sourcer og leverer Fleco også generiske
reservedele, og udfører blandt andet logistisk styring af indkøbsprocessen.  DSB har
oplyst, at virksomheden har mange slags togmotorer, som består af mange komponenter.
DSB har ikke et tilstrækkeligt kendskab til reservedelsmarkederne og kan dermed ikke selv
source samtlige reservedele i markedet.  Derfor er det nødvendigt for DSB at få leveret fra
underleverandører, som har det kendskab til markedet. Fleco gensælger således ikke blot de
unikke reservedele uden selv enten at tilføre produktet værdi, at producere et andet produkt
eller at udbyde en anden service, som det anføres af Deutz.

261

262

753 I øvrigt bemærkes det, at sagens hændelsesforløb viser, at Fleco og konsortiet har været
i konkurrence med [VIRKSOMHED] såvel som Deutz forhandlere om levering til DSBs
renoveringsopgave. Deutz har anvendt leveringsnægtelsen til at skade deres konkurrenter på
markedet for service og vedligehold af Deutz TCD2015 motorer. Der er således ikke tale om
en leveringsnægtelse overfor en forhandler, som ikke er i konkurrence med den
dominernede virksomhed.

754 Det bemærkes endvidere, at retspraksis vedrørende eksisterende samhandelsforhold
vurderes at finde anvendelse. Der henvises i den kontekst til Generaladvokat Jacobs’ forslag
til afgørelse i Bronner-sagen, som blev vedtaget af Domstolen, hvoraf det fremgår, at en
dominerende virksomheds afbrydelse af leverancer til en eksisterende kunde udgør et
misbrug, og at der i den forbindelse ikke gælder de samme betingelser for, hvornår en
leveringsnægtelse udgør et misbrug af dominerende stilling, som der generelt opstilles i
Bronnersagen. Af relevant retspraksis for afbrydelse af leverancer, gennemgår
Generaladvokat
Jacobs’ blandt andet sagen om United Brands, Commercial Solvents-sagen og
Télémarketing-sagen. Det er også den retspraksis, som anvendes i denne sag.  Der er
således tale om en sag, hvor særlige omstændigheder gør sig gældende, dels som en følge af
det eksisterende samhandelsforhold, jf. den praksis, som en nævnt umiddelbart ovenfor, men
også fordi leveringsnægtelsen i den konkrete sag medfører en ulovlig hindring af
parallelhandelen, som udover at fordreje konkurrencen medfører en opdeling i nationale
markeder, i strid med traktatsmålet om markedsintegration.

263

755 Deutz angiver, at retspraksis vedrørende leveringsnægtelse til eksisterende kunder, som
der redegøres for under afsnit 4.6.1.2, ikke finder anvendelse. Dette begrundes for det første,
i at Fleco ikke er en eksisterende kunde hos Deutz, og at det ikke er tilstrækkeligt, at Fleco
er kunde hos Deutz’ forhandlere, som det anføres i klagepunktsmeddelelsen. Hvis der var en
sådan identifikation mellem Deutz og Deutz’ forhandlere, ville det ifølge Deutz automatisk
være umuligt at

 Se blandt andet punkterne 123, 480, 505505 og afsnit 4.6.6.
 Se sagsfremstillingen, punkt 123.
 Se afsnit 4.6.1.2 og Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. 7/97, Bronner, præmis 43 i forslag til afgørelse

fra Generaladvokat Jacobs.

261

262

263



/

111

føre en sag om overtrædelse af konkurrencelovens § 6 og TEUF artikel 101. For det andet
angiver Deutz, at det ikke er den relevante praksis, der anvendes, da den anvendte praksis
går forud for Bronner-sagen og Microsoft-sagen, hvorfor det er betingelserne i disse sager,
der er gældende praksis.

756 Det bemærkes hertil, at Fleco er en eksisterende kunde hos Deutz’ forhandlere. Deutz
sælger reservedele gennem sine forhandlere og dette er den almindelige forretningsgang –
derfor er det eksisterende samhandelsforhold også med forhandlerne og ikke med Deutz.
Sagens oplysninger viser, at Deutz kan gennemføre en leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket, da Deutz kontrollerer leverancerne af de produkter, forhandlerne
sælger. Forhandlerne er imidlertid selvstændige, ikke-koncernforbundne selskaber, hvorfor
de aftaler, de indgår med Deutz, skal være i overensstemmelse med konkurrencelovens § 6
og TEUF artikel 101.

757 Det bemærkes endvidere, at retspraksis vedrørende leveringsnægtelse i eksisterende
samhandelsforhold vurderes at finde anvendelse. Se også punkt 754 ovenfor. Af relevant
retspraksis for sager om afbrydelse af leverancer gennemgår Generaladvokat Jacobs’ den
retspraksis, som anvendes i denne sag.264

4.7 VIRKNINGER VED LEVERINGSNÆGTELSEN
758 I det følgende afsnit foretages en yderligere vurdering af Deutz’ leveringsnægtelse
gennem forhandlernetværket udover betingelserne opstillet i praksis. Den yderligere
vurdering vedrører virkninger af Deutz’ leveringsnægtelse. Det skal i denne sammenhæng
bemærkes, at disse vurderinger er hverken en nødvendig eller tilstrækkelig betingelse for at
konstatere et misbrug af dominerende stilling.

759 Deutz har nægtet at levere reservedele til Fleco. Det indebærer, at Fleco ikke kan udøve
deres aktiviteter på det relevante marked for reparation og vedligehold af TCD2015
motoren. Det indebærer endvidere, at Fleco ikke kan opfylde deres del af en kontrakt, som
virksomheden, i et konsortium med tre andre virksomheder, har indgået med DSB om at
renovere DSBs IC3-togs motorer. Dermed afskærmes det relevante marked for reparation og
vedligehold af TCD 2015 motoren. Deutz’ adfærd må således forventes at mindske
forbrugernes valgmuligheder.

760 Det følger af fast praksis, at misbrugsbegrebet er et objektivt begreb, som omfatter, at
en dominerende virksomhed udviser en:

” adfærd, som efter sin art kan påvirke strukturen på et marked, hvor konkurrencen
netop som følge af den pågældende virksomheds tilstedeværelse, allerede er
begrænset, og som bevirker, at der lægges hindringer i vejen for at opretholde den
endnu bestående konkurrence på markedet eller udviklingen af denne konkurrence
som følge af, at der tages andre midler i brug end i den normale konkurrence.” 265

761 En dominerende virksomhed har således en særlig pligt til ikke at lægge hindringer i
vejen for at opretholde den endnu bestående konkurrence på markedet eller udviklingen af
denne konkurrence. Og det udgør derfor et misbrug

 Se afsnit 4.6.1.2 og Domstolens dom af 26. november 1998 i sag nr. 7/97, Bronner, præmis 43 i forslag til afgørelse
fra Generaladvokat Jacobs.
264

 Jf. EF-Domstolens dom af13. februar 1979 i sag 85/76, Hoffmann-La Roche mod Kommissionen, pkt. 91.265



/

112

af en dominerende stilling, hvis en dominerende virksomhed udøver en adfærd, der er egnet
til at skade den effektive konkurrencestruktur.

762 Forbuddet mod misbrug af dominerende stilling i form af ekskluderende adfærd ved
leveringsnægtelser er bl.a. begrundet i

” ønsket om ikke at forvolde forbrugerne skade.” 266

763 Det fremgår endvidere af Kommissionens vejledning om ekskluderende
misbrugsadfærd, at Kommissionen særligt ved sager om leveringsnægtelse vil prioritere
håndhævelse af konkurrencereglerne, hvis en række betingelser er opfyldt. En af disse
betingelser er, at nægtelsen vil kunne skade forbrugerne.267

764 Det fremgår endelig af Kommissionen vejledning om ekskluderende misbrugsadfærd, at
det er nødvendigt at vurdere, om den dominerende virksomhed

” ... skader den effektive konkurrence ved at afskærme markedet for deres
konkurrenter på en konkurrenceskadelig måde og derved påvirker forbrugernes
velfærd negativt, hvad enten det sker i form af et højere prisniveau, end der ellers
havde været gældende, eller i hvilken som helst anden form, såsom dårlige eller
færre valgmuligheder for forbrugerne.” 268

765 Det skal derfor vurderes, om Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket
overfor Fleco er egnet til at skade forbrugerne. Efter Kommissionens definition på
forbrugere  omfatter dette begreb såvel direkte som indirekte brugere. I forhold til
nærværende sag vil forbrugere umiddelbart omfatte:

269

(i) Fleco, der nægtes levering,

(ii) DSB, der ikke kan få renoveret deres TCD 2015 motorer som følge af
leveringsnægtelsen, og

(iii) DSBs passagerer, der påvirkes, hvis leveringsnægtelsen har konsekvenser
for togdriften eller prisniveau.

766 I overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer er det ikke nødvendigt at
afklare, hvorvidt eventuelle skadelige virkninger af leveringsnægtelsen udelukkende vil
have konsekvenser for Fleco, eller om leveringsnægtelsen endvidere vil have skadelige
virkninger for DSB eller DSBs passagerer.

4.7.1 Nægtelsen vil kunne skade forbrugerne
767 Deutz’ nægtelse af at levere til Fleco er et led i en strategi om at flytte DSBs

 Jf. Rettens dom af 23. oktober 2003 i sag nr. T-65/98, Virksomhed Ltd., pkt. 157.
 Kommissionens 102-meddelelse, pkt. 81.
 Jf. Kommissionens 102-meddelelse, retningslinjer for artikel 82 pkt. 19.
 Jf. fodnote 2 til Kommissionens retningslinjer for artikel 82 pkt. 19, hvor ”Forbruger” defineres som: ” … alle direkte

eller indirekte brugere af de produkter, der berøres af den pågældende adfærd, herunder producenter i mellemledet, der
anvender produkterne som input, samt distributører og endelige forbrugere af såvel mellemproduktet som de produkter,
der udbydes af producenterne i mellemledet…”

266

267

268

269



/

113

indkøb af reservedele over til Deutz’ skandinaviske forhandler DMN. Samtidig er det
hensigten, at DSB dermed skal tvinges til at vælge den dyrere exchangeløsning fremfor den
billigere løsning, hvor der blot udskiftes et antal reservedele. Det fremgår således bl.a. af en
intern e-mail fundet hos DMN:

” Yesterday late we re-decided to japadize the Fleco business together with [NAVN]
[Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts] . He will assure that Fleco does not
get all the part and then the deal will be broken from these local competition
companies. […] So, all is ok and we have to wait some days or weeks… untill
Andre [DSBs strategiske indkøber af togdele] will come back to us… to ask for 400
Xchnage engines!! :-)”  . [Egen tilføjelse]270

768 Deutz forsøger således at styre indkøbsmulighederne på det beslægtede produktmarked,
så DSB kun har mulighed for at købe de relevante reservedele ét sted. Dette har den
konsekvens, at Deutz forhandleren kan fastsætte sine priser uafhængigt markedet, da Deutz
har elimineret alternative leveringsmuligheder. Dette er DMN sig også bevidst, hvilket
fremgår af en intern e-mail fundet hos DMN:

” Hi team,

Like mentioned on the phone [NAVN] & [NAVN].. […] nobody else try to source the
DSB key components.. […]

Lets be relaxed... Fleco & Equipco have ahuge problem now.. […]

Lets keep the price.. and see how the situation develops..[…]”  .271

769 Det fremgår heraf, sammenholdt med citatet ovenfor, at DMN er bevidst om, at Deutz
sørger for at, der ikke sker levering til Equipco og Fleco, og at der ikke er andre, som prøver
at skaffe nøglekomponenter til DSB. DMN vælger derfor at forholde sig i ro og holde den
eksisterende pris, da den relevante konkurrence er elimineret.

770 På baggrund af dette vurderes det, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket overfor Fleco skaber en situation, hvor prisen på salg af reservedele på
downstream-markedet ikke fastsættes ved fri konkurrence, men styres af Deutz som en følge
af leveringsnægtelsen.

771 Manglende konkurrence om pris på varer og tjenesteydelser vil alt andet lige være til
skade for en køber, som ikke får den bedst mulige pris og dermed er leveringsnægtelsen i
sidste ende egnet til at skade forbrugerne.

772 DSB oplyser i den sammenhæng, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem
forhandlernetværket overfor Fleco og de øvrige deltagere i konsortiet har haft flere
konsekvenser for DSB. For det første er den samlede renoveringsopgave blevet forsinket,
fordi reservedelene ikke blev leveret til tiden. For det andet er renoveringen blevet dyrere,
fordi DSB måtte bestille visse reservedele hos DMN til en højere pris, end de havde aftalt
med Fleco, og fordi de i nogle tilfælde måtte

 Bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.
 Bilag 46, e-mail af 4. august, DMN internt.

270

271



/

114

bestille reservedele til andre motorer og selv modificere dem således, at de kunne benyttes i
deres motorer. For det tredje har leveringsnægtelsen haft operationelle konsekvenser for
DSB. Dette har helt konkret udmøntet sig ved at DSB i renoveringsperioden havde en del
motorer, der havarerede som følge af, at de ikke blev repareret til tiden.272

773 Deutz oplyser, at det er faktuelt forkert, at det er Deutz’ adfærd, der har medført, at den
samlede renoveringsopgave blev forsinket, samt at flere af DSBs tog havererede. Deutz
oplyser, at DSB igangsatte renoveringsopgaven for sent i forhold til at få gennemført den
samlede renoveringsopgave i tilstrækkelig tid til, at togene kunne undgå haverier.

774 Hertil bemærkes, at uagtet at DSB – efter Deutz’ opfattelse – iværksatte
renoveringsarbejdet for sent i forhold til IC3-togenes konditioner, så er det et faktum, at
renoveringsopgaven blev forsinket i forhold til den plan, DSB havde for
renoveringsarbejdet. Planen var udarbejdet på baggrund af en forventning om levering af
reservedele fra Fleco og konsortiet. Planen blev forsinket, fordi reservedelene ikke blev
leveret som forventet. Dette skyldes, at Deutz iværksatte en leveringsnægtelse.

775 Det kan på den baggrund ikke afvises, at DSB havde undgået haverede tog, såfremt
DSB havde haft mulighed for at renovere deres tog i henhold til den plan, de havde lagt.
Dette havde været muligt, hvis Fleco og konsortiet havde haft mulighed for at levere
reservedelene i overensstemmelse med den kontrakt, de havde indgået med DSB. Fleco og
konsortiet havde haft mulighed for at opfylde kontrakten, hvis ikke Deutz havde iværksat en
leveringsnægtelse.

4.7.2 Delkonklusion – virkninger af leveringsnægtelsen
776 Sammenfattende vurderes det, at Deutz’ leveringsnægtelse gennem forhandlernetværket
overfor Fleco har ført til skadelige virkninger overfor forbrugerne. Det vurderes, at
leveringsnægtelsen har betydet:

at DSBs indkøbsmuligheder på det beslægtede produktmarked blev elimineret,

at Deutz og DMN havde mulighed for at fastsætte priser på reservedele uden
hensyntagen til markedet,

at den samlede renoveringsopgave blev dyrere end aftalt med Fleco og konsortiet,

at den samlede renoveringsopgave blev forsinket i forhold til planen, og

at DSB havde flere tog, der haverede i renoveringsperioden, fordi de ikke blev
renoveret i henhold til planen.

4.8 KONKURENCELOVENS § 6 OG TEUFS ARTIKEL 101
777 Det er forbudt for virksomheder at indgå aftaler, der direkte eller indirekte har til formål
eller følge at begrænse konkurrencen mærkbart, jf. TEUF artikel 101 og konkurrencelovens
§ 6.

 Bilag 70, Mødereferat, besøg hos DSB.272



/

115

778 I denne sag skal det vurderes, om Deutz og Deutz’ forhandler i Danmark, DMN, har
overtrådt TEUF artikel 101 og konkurrencelovens § 6 ved at indgå aftale om, at Deutz skal
hindre sine forhandlere og særligt sin forhandler i Nederlandene, Equipco, i at sælge
reservedele til Fleco, til brug for renoveringen af DSBs IC3-dieselmotorer.

779 Det skal i det følgende vurderes, om de 4 betingelser i TEUF artikel 101, stk. 1, og
konkurrencelovens § 6, stk. 1, er opfyldt. Der skal således være tale om:

i. erhvervsvirksomheder, der

ii. indgår en aftale, en vedtagelse inden for en sammenslutning af virksomheder eller
udøver samordnet praksis, som

iii. har til formål eller følge at begrænse konkurrencen

iv. mærkbart.

780 Ved vurderingen af, om disse betingelser er opfyldt, er fællesskabspraksis vejledende,
uanset om der er tale om en overtrædelse af TEUF artikel 101 eller af konkurrencelovens §
6.

4.8.1 Virksomhedsbegrebet

781 TEUF artikel 101 og konkurrencelovens § 6 omfatter enhver form for erhvervsaktivitet.
Begrebet erhvervsvirksomhed skal forstås bredt og således, at enhver økonomisk aktivitet,
der foregår på et marked for varer og tjenester, er omfattet af bestemmelserne.273

782 Deutz driver virksomhed med produktion, primært af motorer, der anvendes inden for
en lang række industrier, herunder landbruget, det maritime erhverv, bilindustrien og
togindustrien.

783 Deutz’ forhandler i bl.a. Danmark, DMN, driver virksomhed ved at købe eller sælge
Deutz motorer og reservedele hertil.

784 Deutz og DMN er derfor omfattet af begrebet erhvervsvirksomhed i konkurrencelovens
og TEUFs forstand.

785 Den adfærd, der er genstand for denne sag, har derudover fundet sted mellem
selvstændige virksomheder. Adfærden er derfor ikke omfattet af konkurrencelovens § 5, stk.
1, om aftaler inden for samme virksomhed eller koncern.

4.8.2. Aftale, vedtagelse eller samordnet praksis

4.8.2.1 Aftalebegrebet

 Jf. forarbejderne til lov nr. 384 af 6. oktober 1997, FT 1996/97, tillæg A, side 3653 og eksempelvis Domstolens dom
af 11. juli 2006 i sag C-205/03, Felin, præmis 25.
273



/

116

786 TEUF artikel 101 og konkurrenceloven § 6 omfatter aftaler, som begrænser
konkurrencen. Det konkurrenceretlige aftalebegreb er bredere end det traditionelle
obligationsretlige aftalebegreb og omfatter både mundtlige, skriftlige, udtrykkelige og
stiltiende aftaler samt fx ”gentlemens agreements” .

787 Afgørende er, om de involverede virksomheder har udtrykt en samstemmende vilje til at
indrette deres adfærd på markedet på en bestemt måde. Der behøver i denne forbindelse ikke
at foreligge sammenfaldende interesser  , dvs. begge parter behøver ikke nødvendigvis at
opnå en fordel ved aftalen.

274

788 En ensidig tilkendegivelse fra en leverandør til dennes forhandlere er ikke en aftale i
konkurrencelovens forstand, hvis ikke forhandlerne i en eller anden form accepterer
tilkendegivelsen.

789 En leverandørs tilsyneladende ensidige tilkendegivelser til sine forhandlere vil dog
udgøre en aftale i konkurrencelovens forstand, hvis leverandørens tilkendegivelser mv.
enten (i) udgør et led i en helhed af faste forretningsbetingelser, som på forhånd er reguleret
ved en generel (forhandler)aftale, således at leverandørens tilkendegivelse reelt er en
videreførelse eller efterlevelse af en allerede indgået aftale mellem leverandøren og
forhandlerne, eller (ii) leverandørens tilkendegivelser mv. på en anden måde i det mindste
stiltiende er accepteret af forhandlerne.  275 276

790 I begge de nævnte situationer foreligger en samstemmende vilje mellem leverandøren
og forhandlerne. I det første tilfælde ligger accepten allerede i underskrivelsen af selve
aftalen, idet det antages, at forhandleren dermed også har givet accept til efterfølgende
handlinger, der udspringer af det, der er aftalt. I det andet tilfælde vil der foreligge en aftale,
hvis det konkret kan påvises, at forhandleren har accepteret aftalen.

791 Der stilles i praksis ikke store krav til bevisets kvantitative omfang. Ét dokument kan
være tilstrækkeligt, såfremt det i sig selv med sikkerhed beviser, at der
foreligger en overtrædelse, og såfremt beviset har tilstrækkelig bevisværdi  . Bevis for
aftaler kan foreligge i form af en konkret aftale, mødereferater, mailkorrespondance, interne
skrivelser, noter mv.

277

278

792 Hvor forhandlerens accept af producentens opfordring til en konkurrencebegrænsende
foranstaltning ikke kan udledes af en forhandleraftale eller forholdene omkring indgåelsen
af denne, er det nødvendigt på anden vis

 Jf. eksempelvis C-25/84 og 26/84, Ford mod Kommissionen. Rørkartelsagerne, bl.a. dom af 20. marts 2002 i sag T-
9/99, HFB Holding mod Kommissionen, præmis 122, og dom af 6. januar 2004 i forenede sager C-2/01 P og C-3/01 P
Bayer mod Kommissionen præmis 97. Jf. også FT 2004-05 (1. samling), tillæg A, side 1637.

274

 Jf. Domstolens dom af 25. oktober 1983 i sag 107/82, AEG, præmis 38, dom af 17. september 1985 i forenede sager
25 og 26/84, Ford, dom af 24. oktober 1995 i sag C-70/93, Bayerische Motorenwerke AG, præmis 17, dom af 18.
september 2003 i sag C-338/00 P, Volkswagen I, jf. Retten i Første Instans’ dom af 21. oktober 2003 i sag T-368/00,
General Motors Nederland og Opel Nederland, dom af 6. januar 2004 i de forenede sager C-2/01 P og C-3/01 P, Bayer
AG og dom af 13. juli 2006 i sag C-74/04, Volkswagen II.

275

 Jf. Volkswagen II, Generaladvokat Tizzanos forslag til afgørelse af 17. november 2005 i sag C- 74/04 P, punkt 47 og
55.

 T-25/95, Cementeries CBR SA mod Kommissionen, præmis 1838.
 Jf. Konkurrencerådets afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3, punkt 212.

276

277

278



/

117

konkret at påvise, at forhandleren enten udtrykkeligt eller stiltidende har accepteret
foranstaltningen.279

793 De mest klare eksempler på efterfølgende accept er, at producenten kommunikerer
foranstaltningen ud til sine forhandlere, og forhandleren udtrykkeligt accepterer denne. Det
er også relevant at se på, om forhandlerne har ændret deres adfærd som følge af
producentens opfordring. Det vil være lettere at påvise en (stiltiende) accept, hvis
forhandlerne har ændret adfærd i retning af, at de efterlever foranstaltningen.

794 Hvis en foranstaltning er i begge parters interesse, taler meget for, at der foreligger en
aftale, forudsat at begge parter har kendskab til den. Er foranstaltningen omvendt ikke i
begge parters interesse, skal der mere til for at påvise, at forhandleren har accepteret den.280

795 Som det fremgår, er det således nødvendigt på anden vis konkret at påvise, at
forhandleren enten udtrykkeligt eller stiltidende har accepteret en konkurrencebegrænsende
foranstaltning, hvis forhandlerens accept af leverandørens opfordring til foranstaltningen
ikke kan udledes af en forhandleraftale eller forholdene omkring indgåelsen af denne.

796 Forhandlerens udtrykkelige eller stiltiende accept af den foranstaltning, som
leverandøren har meldt ud til sine forhandlere, kan fx påvises ved: 1) forhandlerens
udtrykkelige accept af foranstaltningen, 2) ændret adfærd fra forhandlerens side (som følge
af den udmeldte foranstaltning) og/eller 3) at foranstaltningen er i begge parters interesse.

797 Forhandleraftalen mellem DMN og Deutz indeholder ikke bestemmelser, som
dokumenterer aftalen mellem DMN og Deutz om at hindre eller tillade passivt salg og
parallelhandel til Danmark. Det er således ikke forhandleraftalen, som indeholder en
konkurrencebegrænsning. Aftalen om at hindre passivt salg og parallelhandel fra Deutz-
forhandlere og særligt fra den nederlandske forhandler Equipco til Fleco i Danmark er i
stedet indgået mundtligt på at møde mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010. Dette vil
blive dokumenteret i det følgende.

798 Nedenfor vil det blive vurderet, om Deutz’ og DMNs adfærd er i strid med TEUF
artikel 101 og konkurrencelovens § 6. Fremstillingen bygger på det materiale, der er
præsenteret i afsnit 3 og gennemgås i samme rækkefølge. Der forekommer derfor en del
gentagelser.

4.8.2.2 Aftale om hindring af parallelhandel mellem Deutz og DMN
Distributionsaftale mellem Deutz og DMN

799 DMNs rettigheder og forpligtelser som importør og grossist for Deutz er overordnet
fastlagt ved en distributionsaftale, som er underskrevet af parterne den 20. december 2004,
med senere ændringer af henholdsvis 11. februar 2008, 16. marts 2010 og 14. september
2010, jf. bilag 8-11.

 Jf. Rettens dom i T-41/96, Bayer AG mod Kommissionen (2000), præmisserne 121-123.
 Jf. artiklen ”Udviklingen i det konkurrenceretlige aftalebegreb i EF-traktatens artikel 81(1)” v/ Benedikte Havskov

Hansen og Christopher Kjølby Jensen i Ugeskrift for Retsvæsen 2007, side 145-152 og særligt 151, med henvisning til
artiklen ”Aftalebegrebet i EF-traktatens artikel 81 om forbud mod konkurrencebegrænsende aftaler – Om producenters
mulighed for at hindre parallelimport inden for Fællesskabet” v/ P.S. Jakobsen og M. Broberg i EU-ret & Menneskeret,
nr. 4, 2001, side 157.

279

280



/

118

800 Det fremgår af distributionsaftalen med tilhørende bilag, at DMN har en eksklusiv ret til
at forhandle Deutz’ produkter til kunder i Danmark.

801 Det fremgår således, at den eksklusive ret for DMN (DISTRIBUTOR) til at forhandle
Deutz’ produkter i distributionsaftalen er geografisk afgrænset til Danmark. Følgende
fremgår af punkt 1.1 i distributionsaftalen, som har overskriften ”Subject matter of this
Distributor Agreement” :

[Uddrag fra distributionsaftale]

802 Endvidere fremgår af distributionsaftalens punkt 2.1, at […INFORMATION OM
DISTRIBUTIONSAFTALE]. Følgende fremgår af punkt 2.1 i distributionsaftalen:

[Uddrag fra distributionsaftale]

803 [INFORMATION OM DISTRIBUTIONSAFTALE]

4.8.2.3 Deutz’ og DMNs konkrete aftale om hindring af parallelhandel
804 Materialet i sagen indeholder dokumenter, der viser, at Deutz og DMN ved aftale
begrænser parallelhandel til Danmark.

805 Som det fremgår af det følgende, viser materiale fra kontrolundersøgelsen, at Deutz og
DMN har indgået aftale om, at Deutz skal hindre parallelimport og passivt salg af
reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco, til Fleco i Danmark, til brug for
renovering og vedligehold af DSBs IC3-motorer. Materialet udgøres af en tidslinje og en
række e-mails, hvor spørgsmålet om parallelimport drøftes, og hvor der opnås enighed om
fremgangsmåden til at få den standset. Som det fremgår, blev selve aftalen om hindring af
parallelhandel indgået på et møde mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010.

Forløb op til møde den 20. juli 2010 mellem Deutz og DMN

806 Det fremgår af sagen, at Fleco den 14. juli 2010 underskrev kontrakt med DSB om
levering af Deutz-reservedele til brug for renovering af motorerne i DSBs IC3-tog, jf. punkt
196. Flecos tilbud til DSB blev afgivet på grundlag af forudgående forhandlinger med og
tilbud fra udenlandske leverandører af Deutz-reservedele, hovedsageligt den nederlandske
Deutz-forhandler Equipco.

807 Som det fremgår af punkt 181, har Fleco over for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen
oplyst, at Equipcos tilbud til Fleco om levering af reservedele kom i stand på Flecos
foranledning og initiativ ved en uopfordret telefonisk henvendelse den 5. juli 2010 fra Fleco
til Equipco. Som det fremgår af punkt 182 og fremefter, støttes denne oplysning af Equipco,
dels i en afhøringsrapport udarbejdet af de nederlandske konkurencemyndigheder og dels i
en redegørelse udarbejdet af Equipco. Equipcos endelige tilbud til Fleco blev afgivet den 16.
juli 2010, jf. punkt 187. [OPLYSNING I DISTRIBUTIONSAFTALE UDELADT].

808 Det fremgår videre, at Deutz og DMN har drøftet, hvordan Deutz kan få standset
forsyningerne til Fleco med henblik på videresalg til DSB. Formålet hermed er, at DSB skal
give ordren på levering af de omhandlede Deutz-



/

119

reservedele til brug for renoveringen af dieselmotorerne i DSBs IC3-tog til DMN, i stedet
for til Fleco.  Af e-mail af 16. juli 2010 fremgår eksempelvis følgende:281

” [NAVN] [Senior Vice President hos Deutz] hat entscheiden: 

Close the door, dry then out, try to pusch the Business to DMN.”  [Egen tilføjelse]282

809 Deutz og DMN besluttede således omkring den 20. juli 2010, at Deutz ville forsøge at
tvinge DSB til at handle med DMN for så vidt angår de Deutzreservedele, som DSB havde
bestilt hos Fleco, jf. punkt 213.283

810 Planen kunne imidlertid kun gennemføres, hvis andre mulige forhandlere/leverandører
(end Deutz og DMN) ikke kunne sælge de pågældende reservedele til Fleco/DSB, jf. punkt
213-218. Deutz udarbejdede derfor en liste over strategiske reservedele, som ikke kan
rekvireres udenom Deutz. Bestilling af netop disse reservedele kan [kunne] således alene
ske ved direkte henvendelse til [NAVN], som er Head of Sales and Key Accounts i Deutz.
Deutz kan [kunne] på denne måde sikre sig bedst muligt, at disse reservedele ikke bliver
bestilt med henblik på levering til Fleco/DSB.  284 285

Møde den 20. juli 2010 mellem Deutz og DMN

811 Den 20. juli 2010 blev der afholdt et møde i Køln mellem Deutz og DMN, jf. punkt 210.
Det fremgår af en tidslinje,  som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos henholdsvis
Deutz og Equipco, at der på mødet blev ringet til Equipco, som samme dag tilbagekaldte sit
tilbud til Fleco.

286

Forløb efter møde den 20. juli 2010 mellem Deutz og DMN

812 Af en intern e-mail af 21. juli 2010, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos
DMN, jf. punkt 211, fremgår, at Deutz på mødet den 20. juli 2010 forsikrede DMN om, at
Fleco ikke får alle de reservedele, Fleco skal bruge for at levere det aftalte til DSB. Af e-
mailen, som er afsendt af DMNs After Sales Manager,
[NAVN], fremgår:

” Yesterday late we re-decided to japadize  the Fleco business together with287

[NAVN] [Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts] . He will assure that Fleco
does not get all the parts and then the deal will be broken from these local
competition companies. […] So, all is ok and we have to wait some days or weeks …
until Andre [DSBs strategiske indkøber af togdele; egen tilføjelse] will come 
back to us … to ask for 400 Xchnage engines!! ☺ ”.  [Egen understregning]288

 Se afsnit 3.5.2.
 Bilag 35, e-mail af 16. juli 2010, internt Deutz.
 Bilag 33, Tidslinje og bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.
 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.
 Bilag 35 og 36, e-mail af 16. juli 2010, Deutz.
 Bilag 33, Tidslinje og Bilag 24 Redegørelse fra Equipco til Deutz.
 Jf. punkt 211 med note 60 om ordet ”japadize” .
 Bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.

281

282

283

284

285

286

287

288



/

120

813 DMNs egeninteresse i at hindre parallelhandel til Fleco i Danmark er belyst i en intern
e-mail af 29. juli 2010, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos DMN:

“If Deutz will not supply Equipco wit these parts we should be able to pick up the
Deutz parts business anyway. The purchsed parts that can be sources from other
sources like Bosch or Mahle will be lost anyhow.” 289

814 Deutz og DMN korresponderer den 4. august 2010 om, hvorvidt blokeringen af
leveringskanaler for unikke reservedele er succesfuld under overskriften ”Projekt
unsichtbarer Kunde” [projekt usynlige kunde]. Deutz rapporterer til DMN, at Deutz ikke
mener, at Fleco har fået levering eller anmodet om levering hos Deutz eller nogen af Deutz’
forhandlere/leverandører. Der henvises herom i øvrigt til punkt 222 ovenfor.

“FAZIT: Fleco ist nicht in der Lage grossen Stil teile für Grundüberholungen zu
liefern. Das können wir im Moment ausschlissen. Fleco scheint aber zur Zeit auch zu
versuchen, die Teile aus anderen Quellen zu bekommen. Fleco hat Equipco mit einer
Klage gedroht, sollten sie keine Teile liefern.” 290

[FACIT: Fleco er ikke i stand til i stort omfang at kunne levere dele til almindelig
istandsættelse. Det kan vi udelukke p.t. Men Fleco synes heller ikke for nuværende at
gøre noget forsøg på at skaffe delene fra andre kilder. Fleco har truet Equipco med
at indlede retsskridt, såfremt de ikke leverer nogen dele.]291

815 Endelig fremgår det af en intern e-mail korrespondance af 4. august 2010 i DMN, at en
eventuel leveringskanal gennem Henkelhausen GmbH i Tyskland er stoppet og følgende
konkluderes afslutningsvist af DMNs After Sales Manager, [NAVN], jf. punkt 226:

” So I think this channel was stopped month ago” 292

Vurdering
816 Materialet viser, at der mellem Deutz og DMN er flere gensidige kontakter og en fælles
forståelse om at iværksætte tiltag for at forhindre, at Fleco får leveret Deutz-reservedele via
Deutz’ forhandlernetværk, herunder den nederlandske Deutz-forhandler Equipco.

817 Som det endvidere fremgår af punkt 794, taler meget for, at der foreligger en aftale, hvis
en foranstaltning er i begge parters interesse.293

818 Det vurderes på denne baggrund, at selve aftalen mellem Deutz og DMN om,

 Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.
 Bilag 46, e-mail af 4. august 2010, DMN internt.
 Oversat af autoriseret translatør.
 Bilag 47, e-mail af 4. august 2010, DMN internt
 Jf. artiklen ”Udviklingen i det konkurrenceretlige aftalebegreb i EF-traktatens artikel 81(1)” v/Benedikte Havskov

Hansen og Christopher Kjølby Jensen i Ugeskrift for Retsvæsen 2007, side 145-152 og særligt 151, med henvisning til
artiklen ”Aftalebegrebet i EF-traktatens artikel 81 om forbud mod konkurrencebegrænsende aftaler – Om producenters
mulighed for at hindre parallelimport inden for Fællesskabet” v/ P.S. Jakobsen og M. Broberg i EU-ret & Menneskeret,
nr. 4, 2001, side 157.

289

290

291

292

293



/

121

at Deutz skal hindre passivt salg og parallelhandel fra sit forhandlernetværk, herunder
Equipco, til Fleco, er indgået mundligt på mødet den 20. juli 2010 mellem Deutz og DMN i
Køln.

4.8.3 Til formål eller følge at begrænse konkurrencen
819 Dette afsnit behandler spørgsmålet om, hvornår en adfærd har til formål eller følge at
begrænse konkurrencen. Afsnittet indledes med en gennemgang af, hvilke overtrædelser, der
vurderes at have til formål at begrænse konkurrencen. Dernæst følger en konkret vurdering
af, om Deutz aftale med DMN om hindring af parallelhandel har til formål eller til følge at
begrænse konkurrencen.

820 TEUF artikel 101, stk. 1, litra c), og konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3, omtaler direkte
aftaler mv. om opdeling af markeder eller forsyningskilder som konkurrencebegrænsende
aftaler mv., som er i strid med konkurrencereglerne.

821 Skabelsen af ét velfungerende marked i EU forudsætter en relativ ensartethed i
konkurrencevilkårene. Konkurrencereglerne skal således medvirke til, at der ikke kunstigt
skabes barrierer i handelen mellem medlemsstaterne. En kunstig skabt opdeling af markeder
er i vidt omfang en forudsætning for mulighederne for at begrænse intra-brand
konkurrencen som følge af udelukkelsen af parallelhandel med henblik på fx at opnå en
højere pris for produkterne i de opdelte markeder  . Derfor betragtes alle tiltag, som kan
have opdelende virkninger til følge, som udgangspunkt som alvorlige overtrædelser, der har
til formål at begrænse konkurrencen, hvorfor det ikke er nødvendigt at se på aftalens
eventuelle virkninger.

294

295

822 Opdeling af markeder mindsker kundernes valgmuligheder og medfører højere priser
eller lavere produktion. Markeder kan bl.a. opdeles ved hindring af parallelimport eller
paralleleksport. Aftaler mv. om hindring af parallelhandel er således konkurrencegrænsende,
jf. TEUF artikel 101, stk. 1, litra c), og konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3.

823 Det følger af EU-konkurrenceretten, at markedsdelingsaftaler har til formål at begrænse
konkurrencen.

824 Det fremgår således af punkt 23 i Kommissionens meddelelse om retningslinjer for
anvendelsen af traktatens artikel 101, stk. 3:

” En ikke-udtømmende vejledning i, hvad der forstås ved konkurrencebegrænsende
formål, findes i Kommissionens gruppefritagelsesforordninger, retningslinjer og
meddelelser. Konkurrencebegrænsninger, som er sortlistet i
gruppefritagelsesforordninger, eller som betegnes som alvorlige eller hardcore
konkurrencebegrænsninger i retningslinjer og meddelelser, anses normalt af
Kommissionen for at have et konkurrencebegrænsende formål. For horisontale
aftalers vedkommende omfatter konkurrencebegrænsende formål bl.a. prisaftaler,
begrænsning af produktionen og markeds- og kundedeling. For vertikale aftalers
vedkommende omfatter konkurrencebegrænsende formål navnlig bindende og

 Simon Evers Karlsmose-Hjelmborg i Konkurrenceretten i EU, 3. udgave, side 252.
 Konkurrencerådets afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3, punkt 321, hvori der henvises til

dom af 19. maj 1999 i sag T-175/95, BASF Coatings AG mod Kommissionen vedrørende en vertikal aftale om hindring
af parallelimport, præmis 133-135 mv.

294

295



/

122

mindste videresalgspriser samt absolut områdebeskyttelse, herunder begrænsninger
i adgangen til passivt salg.”296 [Egen understregning]

825 Efter gruppefritagelsens artikel 4, stk. 1, litra b), udgør opdeling af markeder
alvorlige begrænsninger, som ikke omfattes af gruppefritagelsen. 297 Af
Kommissionens meddelelse om retningslinjer for vertikale begrænsninger, punkt
47, fremgår det, at gruppefritagelsen i artikel 4 indeholder en liste over alvorlige
begrænsninger, der indebærer, at hele den vertikale aftale falder uden for
gruppefritagelsens anvendelsesområde. 298

826 Det er tillige fastslået i EU-praksis, at hindring af parallelhandel (hindring af
parallelimport og paralleleksport) i sig selv har til formål at begrænse
konkurrencen. 299

827 I Miller 300 havde leverandøren indgået aftale med forhandleren for Alsace-
Lorraine, hvorefter der var forbud mod udførsel af Miller-artikler fra Alsace-
Lorraine til andre lande. Domstolen udtalte i den forbindelse:

”I så henseende må det bemærkes, at en klausul om eksportforbud i sig selv er en
konkurrencebegrænsning, uanset om den er optaget på leverandørens eller kundens
initiativ, idet det mål, som kontrahenterne er blevet enige om, er et forsøg på at
isolere en del af markedet[Egen understregning];

Den omstændighed, at leverandøren ikke strengt håndhæver sådanne forbud, er
således ikke et bevis på, at de ikke har fået virkning, idet de i sig selv kan skabe et ’
optisk og psykologisk ’ klima, som tilfredsstiller kundekredsen og bidrager til en
mere eller mindre effektiv opdeling af markederne;”301

828 I sagen om Herlitz 302 havde leverandøren indgået en aftale med den tyske
forhandler om, at forhandleren udelukkende måtte sælge produkterne i Tyskland.
Ethvert salg over landegrænsen var forbudt og kun tilladt, såfremt der blev
indhentet skriftlig tilladelse fra leverandøren. Retten udtalte 303:

”Det bemærkes indledningsvist, at det er ubestridt, at sagsøgeren i 1986 indgik en
aftale med Parker, som indeholder en klausul om eksportforbud. Som det fremgår af
fast retspraksis, er ”en klausul om eksportforbud i sig selv … en
konkurrencebegrænsning, uanset om den er optaget på leverandørens eller kundens
initiativ, idet det mål, som kontrahenterne er blevet enige om, er et forsøg på at
isolere en del af markedet”[Egen understregning]

 Jf. EU-Tidende nr. C 101 af 27/04/2004, side 97-118 (fodnoter i original udeladt).
 Kommissionens forordning (EF) nr. 2790/1999 af 22. december 1999 om anvendelse af EFtraktatens artikel 101, stk.

3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis, som også er gennemført ved bekendtgørelse nr. 353 af 15. maj
2000 som ændret ved bekendtgørelse nr. 482 af 15. juni 2005 og Kommissionens forordning nr. 330/2010 af 20. april
2010.

296

297

 Kommissionens retningslinjer for vertikale begrænsninger 2010/C 130/01. Tilsvarende fremgår af punkt 46 i
Kommissionens tidligere meddelelse om retningslinjer for vertikale begrænsninger 2000/C 291/01.
298

 Dom af 1. juli 1994 i sag T-66/92, Herlitz AG mod Kommissionen, og Domstolens dom af 12. juli 1979, BMW
Belgium SA m.fl. mod Kommissionen, forende sager 32/78, 36/78 til 82/78. Af nyere praksis kan nævnes
GlaxoSmithKline T-168/01 og C-501/06P, C-513/06P.

299

 Dom af 1. juli 1978 i sag 19/77, Miller International Schallplatten GmbH mod Kommissionen.
 Jf. præmis 7.
 Dom af 1. juli 1994 i sag T-66/92, Herlitz AG mod Kommissionen.
 Jf. præmis 29.

300

301

302

303



/

123

829 Dansk konkurrenceret fortolkes i overensstemmelse med EU-konkurrenceretten. Dansk
konkurrenceret er da også på linje med EU-retten for så vidt angår hindring af
parallelhandel.304

830 Det fremgår således af forarbejderne  til konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3, at:305

” § 6, stk. 2, nr. 3, omfatter bl.a. horisontale markedsdelingsaftaler mellem
konkurrenter, f.eks gennem opdeling efter geografiske områder, kvoter eller
kundekategorier. Endvidere er vertikale markedsdelingsaftaler, oftest aftaler mellem
producenter og distributører, om f.eks. geografisk afgrænsede salgsområder, opdeling
af kundekredse mv., forbudt.” [Egen understregning]

831 Endelig er det også i dansk praksis fastslået 306, at markedsdelingsaftaler har til
formål at begrænse konkurrencen, når begrænsningen efter sin karakter og i den
givne markedsmæssige sammenhæng objektivt bedømt indeholder potentielle
konkurrenceskadelige virkninger. Markedsdelingsaftaler herunder aftaler om
hindring af parallelhandel har objektivt set til formål kunstigt at opdele markeder
og dermed kunstigt at afgrænse, inden for hvilke områder bestemte virksomheder
må udøve deres virke. Markedsdelingsaftaler herunder hindring af parallelhandel
griber således direkte ind i det, der ellers gerne skulle resultere i konkurrence
mellem virksomheder, og har derfor efter dansk praksis til formål at begrænse
konkurrencen.

4.8.3.1 Deutz’ og DMNs konkrete aftale til hindring af parallelhandel
832 Materialet fra kontrolundersøgelsen viser, at der er indgået en aftale mellem
Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre parallelimport og passivt salg af
reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco i Nederlandene, til Fleco i
Danmark. Materialet viser, at der mellem Deutz og DMN er en fælles forståelse om
at iværksætte tiltag for at forhindre, at Fleco får leveret Deutzreservedele via andre
kilder end DMN, og at Fleco dermed forhindres i at parallelimportere Deutz-
reservedele til Danmark.

833 At der mundtligt på mødet den 20. juli 2010 blev indgået en aftale mellem
Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre passivt salg og parallelhandel fra sit
forhandlernetværk, herunder Equipco, til Fleco, støttes af den interne e-mail
af 21. juli 2010, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos DMN, hvoraf det
bl.a. fremgår, at DMN dagen før sammen med Deutz ” re-decided to japadize the Fleco
business”. Som det fremgår af e-mailen, er hensigten med aftalen at ” japadize the
Fleco business”, som Fleco har med DSB, med henblik på, at DSB skal give ordren
på levering af de omhandlede reservedele til DMN.

834 Af den tidslinje, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos henholdsvis
Deutz og Equipco, fremgår, at der på mødet den 20. juli 2010 blev ringet til
Equipco, som samme dag tilbagekaldte sit tilbud til Fleco.

 Jf. Konkurrencerådets afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3, punkt 330.
 Forarbejderne til konkurrencelovens § 6, stk. 2, nr. 3, jf. lov nr. 384 af 10. juni 1997.
 Konkurrencerådets afgørelse af 28. marts 2007 i sagen om Lokalsamarbejdet, pkt. 377, Konkurrenceankenævnets

kendelse af 2. oktober 2007 i sagen om Møns Bank m.fl. mod Konkurrencerådet, pkt. 6.9., samt Konkurrencerådets
afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3.

304

305

306



/

124

835 Deutz’ og DMNs bestræbelser på at hindre parallelhandel fra Deutz’ forhandlernetværk
til Fleco i Danmark er derudover både før og efter
aftaleindgåelsen den 20. juli 2010 kommet til udtryk på flere forskellige måder. For 
det første har Deutz og DMN drøftet, hvordan de kan få standset forsyningerne til
Fleco med henblik på videresalg til DSB. For det andet har Deutz og DMN internt i
virksomhederne gjort sig overvejelser og udstukket interne retningslinjer og instrukser om,
hvordan Deutz kan hindre passivt salg og parallelhandel fra sit forhandlernetværk til Fleco i
Danmark.

836 Der er således samstemmende vilje mellem Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre
parallelhandel fra sit forhandlernetværk til Fleco i Danmark.

837 Der foreligger dermed i forlængelse af DMNs distributionsaftale med Deutz en konkret
aftale i konkurrenceretlig forstand mellem Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre
parallelimport og passivt salg af reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco i
Nederlandene, til Fleco i Danmark, til brug for renovering og
vedligehold af DSBs TCD2015 motorer. Hensigten med aftalen er at ” japadice the 
Fleco business ”, som Fleco har med DSB, med henblik på, at DSB skal give ordren på
levering af de omhandlede reservedele til DMN.

838 Denne aftale mellem Deutz og DMN har til formål at begrænse parallelimport og
passivt salg af Deutz-reservedele til Danmark ved at opdele markedet i et nationalt dansk
marked. Aftalen har således efter EU-praksis, jf. ovenfor, til formål at begrænse
konkurrencen.

839 DMN har anført, at det efter DMNs opfattelse ikke er godtgjort, at der er indgået en
aftale mellem DMN og Deutz om, at Deutz skal hindre parallelhandel fra Equipco til Fleco.
DMN mener, at formålet med mødet i Køln mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010 er i
overensstemmelse med konkurrencereglerne. DMN anfører i den forbindelse, at det ikke på
mødet mellem DMN og Deutz blev aftalt, at Deutz skulle meddele Equipco, at Equipco ikke
måtte levere til Fleco. Deutz havde allerede fire dage inden mødet meddelt Equipco, at
Deutz ikke kunne levere.

840 Ordlyden i den interne e-mail af 21. juli 2010, som blev fundet under
kontrolundersøgelsen hos DMN, hvoraf det bl.a. fremgår, at DMN dagen før sammen med
Deutz ”re-decided to japadize the Fleco business” , er efter DMNs opfattelse ikke udtryk for,
at der på mødet den 20. juli 2010 blev indgået en ulovlig aftale, og e-mailen kan dermed
ikke tillægges den bevismæssige betydning, som den bliver tillagt i denne sag.

841 E-mailen, som er afsendt af DMN’s [NAVN], må efter DMNs opfattelse forstås som
[NAVN]s fortolkning af, hvad der foregik på DMN’s møde med Deutz den 20. juli 2010,
fordi han ikke selv deltog i mødet og formentlig alene af Deutz’ [NAVN] blev orienteret om
resultatet af mødet.

842 Det bemærkes hertil, at det er korrekt, at Deutz allerede den 16. juli 2010, dvs. inden
mødet med DMN den 20. juli 2010, kontaktede Equipco og tog initiativ til at blokere de
omhandlede reservedele i deres system. Det fremgår, at Deutz iværksætte
leveringsnægtelsen, fordi Deutz så en mulighed for at få DMN – der ellers havde tabt ordren
til DSB – ind i billedet igen. Resultatet af mødet med DMN den 20. juli 2010 er imidlertid,
at Equipco nægtes at sælge til Fleco. DMN er



/

125

vidende om udfaldet af mødet, jf. ordlyden af den interne email af 21. juli 2010 fra DMN,
hvoraf det fremgår, at DMN dagen før sammen med Deutz ”re-decided to japadize the Fleco
business” ved konkret at hindre Equipco i at sælge reservedele til Fleco. DMN ses ikke at
have taget afstand fra, at der blev indgået en aftale om, at Deutz skulle hindre parallelhandel
fra sit forhandlernetværk, herunder fra Equipco, til Fleco. Tværtimod blev foranstaltningen
efter mødet den 20. juli 2010 fulgt op og overvåget fra Deutz’ og DMNs side, fx i form af
den interne e-mail af 29. juli 2010, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos DMN,
hvoraf det fremgår, at DMN vil få ordren hos DSB, hvis Equipco ikke får de omhandlede
reservedele fra Deutz med henblik på videresalg til Fleco.  DMN har således efter mødet
med Deutz den 20. juli 2010 handlet som om, at der var en aftale om, at Deutz skulle hindre
Equipco i at sælge reservedele til Fleco.

307

843 Hertil kommer, som det fremgår af punkt 219 og fremefter, at Deutz og DMN efter
mødet den 20. juli 2010 nøje monitorerede markedet med henblik på at efterleve aftalen om
at hindre parallelhandel til Fleco, ligesom Deutz og DMN korresponderer om, hvorvidt
blokeringen af (alle øvrige) leveringskanaler for unikke Deutz reservedele er succesfuld.

844 Det vurderes på denne baggrund fortsat, at selve aftalen mellem Deutz og DMN om, at
Deutz skulle hindre parallelhandel fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco, til Fleco,
blev indgået mundligt på mødet den 20. juli 2010 mellem Deutz og DMN i Køln.

845 Det forhold, at [NAVN], som på daværende tidspunkt var salgschef i DMN og ansvarlig
for handlen med DSB, ikke selv deltog i mødet mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010,
men af Deutz’ [NAVN] eller af andre, der deltog i mødet, blev orienteret om resultatet af
mødet, ændrer ikke ved vurderingen. [NAVN] har derigennem fået opfattelsen af, at der på
mødet den 20. juli 2010 blev indgået en aftale mellem mødedeltagerne Deutz og DMN om,
at Deutz skulle ”japadize til Fleco business” , og ingen ses at have taget afstand fra
[NAVN]s opfattelse af mødet.

846 DMN har endvidere støttet af Deutz anført, at selv hvis der imidlertid måtte være
tilstrækkelig[t] belæg for at fastslå, at der skulle være indgået en aftale på mødet den 20.
juni 2010, så har aftalen haft et lovligt formål i at forhindre Equipco i aktivt at sælge Deutz-
reservedele til Fleco i strid med DMN’s rettigheder i henhold til distributørkontrakten med
Deutz. DMN og Deutz mener således, at der er tale om aktivt salg, som ikke er tilladt efter
distributørkontrakten og er i overensstemmelse med konkurrencereglerne.

847 DMN anfører i den sammenhæng, at det er uklart, hvem (Equipco eller Fleco) der tog
kontakt til hvem. Der er ikke tale om en normal situation, hvor en slutkunde tager kontakt til
en forhandler for at få opfyldt et behov. Hertil kommer, at leverancerne har været genstand
for offentligt udbud, hvorfor det har været klart for markedet, herunder Equipco, at ”der
forelå en forretningsmulighed ”. Alene det forhold, at Equipco har haft viden om
forretningsmuligheden, gør, at der ikke kan være tale om passivt salg.

 Jf. Bilag 40, e-mail af 29. juli 2010, DMN internt.307



/

126

848 Deutz anfører, at det ikke er godtgjort, at der er indgået en konkurrencebegrænsende
aftale mellem Deutz og DMN om hindring af passivt salg. Deutz henviser til sit lovlige
distributionssystem med Deutzforhandlere, hvorefter DMN har en eksklusiv ret til at
forhandle Deutz’ produkter til kunder i Danmark, herunder Fleco. Efter Deutz’ opfattelse
har Equipco på egen hånd aktivt forsøgt at sælge Deutz reservedele til Fleco, og dermed har
Equipco handlet i strid med sine forpligtelser i henhold til distributionsaftalen og Deutz er
forpligtet til at reagere for at opretholde sit eksklusive distributionssystem. Deutz henviser
til en række omstændigheder, der efter Deutz’ opfattelse støtter, at det var Equipco, der
aktivt henvendte sig til Fleco med henblik på aktivt salg, herunder at Equipco ikke skulle
have tilladelse af Deutz til at sælge til Fleco, hvis der havde været tale om passivt
salg, og at Equipco leverede til [VIRKSOMHED], som bød på DSBs første udbud, og derfor
havde en særlig interesse i at handle med Fleco i forbindelse med det andet DSB-udbud
(hvor konsortiet bestående af blandt andet Fleco fik opgaven).

849 Det bemærkes hertil, at aftaleparterne er Fleco og Equipco, og de er som sådan de
eneste parter, der reelt er bekendt med, hvem af dem, der i første omgang uopfordret rettede
henvendelse til hvem om levering af Deutzreservedele.
Hverken Deutz eller DMN (eller andre tredjeparter) er i princippet bekendt med, hvem af de
to parter (Fleco og Equipco), der uopfordret rettede henvendelse til hvem.

850 Som det fremgår af punkt 181, har Fleco oplyst, at Equipcos tilbud til Fleco om levering
af Deutz-reservedele kom i stand på Flecos foranledning og initiativ ved en uopfordret
telefonisk henvendelse den 5. juli 2010 fra Fleco til Equipco.
Følgende af sagens faktiske omstændigheder taler for, at Flecos udsagn er korrekt:

- Equipco har til underskrevet afhøringsrapport oplyst, at det var Fleco, som i
første omgang rettede henvendelse til Equipco om salg af Deutzreservedele.308

- Equipcos egen redegørelse til Deutz, hvoraf det fremgår, at ” Fleco contacted 
Equipco ” mv.309

- Den opfølgende e-mail den 6. juli 2010 fra Fleco til Equipco, hvor Fleco med
henvisning til telefonsamtalen samme dag sender en e-mail til Equipco med oplysninger
(”As promised”) om numre på de Deutzreservedele, som indgår i DSB’s overhaul
renoveringsplaner over en periode på 2 år. Denne opfølgende e-mail tyder ikke på, at
Equipco var bekendt med DSBs overhaul renoveringsplaner og de reservedele, som
indgår heri, før Fleco rettede henvendelse til Equipco herom.310

851 Intet i sagen tyder i øvrigt på, at DSB har været i dialog med Equipco om
entreprisen/opdelingen af IC3-renoveringsopgaven ved konsortiet, således at Equipco
derved var blevet bekendt med, at Fleco var et af medlemmerne af konsortiet. Dette er
bekræftet af DSBs daværende [strategiske] indkøber [NAVN], der håndterede IC3-
renoveringsopgaven for DSB. [NAVN] har oplyst, at han ikke har kendskab til eller hørt om
leverandøren Equipco.

 Equipcos forklaring til NMa, bekræftet oversættelse fra nederlandsk, bl.a. se 5 og 6.
 Jf. bilag 24, redegørelse fra Equipco til Deutz.
 Bilag 23, e-mails mellem Equipco og Fleco bl.a. af 12. juli 2010.

308

309

310



/

127

852 Endelig taler ingen af sagens faktiske omstændigheder for, at der – som anført af Deutz
og DMN – er tale om aktivt salg. Der kan i den forbindelse henvises til den e-
mailkorrespondance, som finder sted mellem Deutz og DMN efter mødet den 20. juli 2010,
hvor aftalen om at hindre parallelhandel bliver indgået, jf. punkt 210 og frem. E-
mailkorrespondancen viser Deutz’ og DMNs hensigt med aftalen, og at der åbenbart ikke er
tale om håndhævelse af en lovlig distributionsaftale, når Deutz vælger også at blokere de
omhandlede reservedele overfor andre Deutz-forhandlere (end Equipco), som fx
[VIRKSOMHED] og [VIRKSOMHED].
Blokering i systemet er kun nødvendig, hvis passivt salg skal forhindres.

853 Det vurderes på denne baggrund, at der foreligger passivt salg.

4.8.4 Mærkbar konkurrencebegrænsning
854 Det er en betingelse for at anvende forbuddet i TEUF artikel 101, stk. 1, og
konkurrencelovens § 6, stk. 1, at konkurrencebegrænsningen er mærkbar. Det vil sige, at en
konkurrencebegrænsende aftale, samordnet praksis eller vedtagelse skal være egnet til at
påvirke konkurrencen på det relevante marked i et vist omfang.

855 Det beror på dels en kvantitativ og dels en kvalitativ vurdering, om en
konkurrencebegrænsning er mærkbar. Det kvantitative mærkbarhedskrav afhænger af
virksomhedernes omsætning og/eller markedsandele og følger af Kommissionens
bagatelmeddelelse  og konkurrencelovens § 7. Dette vil blive gennemgået nedenfor i afsnit
4.8.6.

311

856 Det kvalitative mærkbarhedskrav supplerer det kvantitative mærkbarhedskrav og beror
på en helhedsvurdering af den omtvistede aftales eller adfærds betydning for konkurrencen
– set i den retlige og økonomiske kontekst, hvori den indgår.312

857 Mærkbarhedskriteriet er som udgangspunkt ikke opfyldt, hvis
konkurrencebegrænsningen kun er rent teoretisk eller abstrakt, eller hvis
konkurrencebegrænsningen er helt ubetydelig.

858 Den kvalitative mærkbarhed vil bl.a. afhænge af konkurrencebegrænsningens art,
herunder om samarbejdet efter sin karakter har til formål at begrænse konkurrencen, det
pågældende markeds særlige kendetegn, om samarbejdet har en særlig stilling på en del af
markedet, adgangsbarrierer til markedet osv.

859 Den konkrete aftale mellem Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre parallelimport og
passivt salg af Deutz reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder den nederlandske
forhandler Equipco, til Fleco i Danmark (dvs.
konkurrencebegrænsningens art), taler for, at Deutz’ og DMNs adfærd er egnet til at
begrænse konkurrencen mærkbart.

860 Ovenfor er det vurderet, at Deutz’ og DMNs aftale om hindring af parallelhandel og
passivt salg har til formål at begrænse konkurrencen og dermed udgør en alvorlig
konkurrencebegrænsning.313

 Kommissionens meddelelse om aftaler om ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af
konkurrencen i henhold til traktatens artikel 81, stk. 1, i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab
(bagatelaftaler) (2001/C 368/07).

311

 Jf. fx Retten i Første Instans’ dom af 15. september 1998 i forenede sager T-374/94 m.fl., European Night Services
m.fl. mod Kommissionen, præmis 136.
312



/

128

861 En alvorlig konkurrencebegrænsning vil som nævnt være mere egnet til at påvirke
konkurrencen mærkbart end en mindre grov overtrædelse. Ved alvorlige
konkurrencebegrænsninger gælder der således en generel formodning for mærkbarhed. Der
henvises i denne forbindelse til, at visse typer af aftaler med alvorlige
konkurrencebegrænsninger, herunder aftaler om hindring af parallelimport, udtrykkeligt
falder uden for kategorien af aftaler af ringe betydning uanset parternes omsætning
(bagatelaftaler).

862 Dansk praksis peger også i retning af, at aftaler, der har til formål at opdele markeder,
allerede som følge af aftalens art, er egnede til at begrænse konkurrencen mærkbart.314

863 Hertil kommer, at DSBs renovering af IC3-tog blev dyrere som følge af aftalen mellem
Deutz og DMN om hindring af parallelhandel, fordi DSB måtte bestille visse reservedele
hos DMN til en højere pris, end de havde aftalt med Fleco, og fordi de i nogle tilfælde måtte
bestille reservedele til andre motorer og selv modificere dem således, at de kunne benyttes i
deres motorer, jf. punkt 772.

864 Det vurderes, at Deutz’ og DMNs aftale om hindring af parallelimport er egnet til at
begrænse konkurrencen mærkbart, således at aftalen er omfattet af TEUF artikel 101, stk. 1,
og konkurrencelovens § 6, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 1. Der lægges herved vægt på, at der er tale
om en alvorlig overtrædelse, og at DSBs renovering blev dyrere som følge af overtrædelsen.

4.8.5 Delkonklusion vedrørende konkurrencelovens § 6 og TEUFs artikel 101
865 På ovenstående baggrund konkluderes det, at Deutz og DMN har indgået aftale om, at
Deutz skal hindre parallelimport/-handel af Deutz-reservedele fra sit forhandlernetværk,
herunder Equipco, til Fleco i Danmark. Det vurderes, at aftalen om hindring af
parallelimport/-handel har til formål at begrænse konkurrencen mærkbart i strid med TEUF
artikel 101, stk. 1, og konkurrencelovens § 6, stk. 1.

4.8.6 Bagatelgrænsen i Kommissionens bagatelmeddelelse og
konkurrencelovens § 7

866 For at vurdere, om aftalen mellem virksomhederne Deutz og DMN om hindring af
parallelhandel udgør overtrædelser af TEUF art. 101 og/eller konkurrencelovens § 6, er det
nødvendigt at undersøge, om aftalen er undtaget fra forbuddet mod
konkurrencebegrænsende aftaler i medfør af fællesskabsrettens praksis, hvorom
Kommissionens bagatelmeddelelse er vejledende, og/eller konkurrencelovens § 7.315

4.8.6.1 Kommissionens bagatelmeddelelse
867 Kommissionens bagatelmeddelelse undtager i punkt 7, litra b, visse
konkurrencebegrænsende (vertikale) aftaler, når disse er indgået mellem

 Jf. punkt 11 i Kommissionens meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning
af konkurrencen i henhold til artikel 81, stk. 1, i EF-Traktaten, EFTidende nr. C 368 af 22. december 2001, side 13-15.
313

 Jf. Konkurrencerådets afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3, punkt 367, med henvisning til
Konkurrenceankenævnets kendelse af 2. oktober 2007 i sagen Møns Bank m.fl. mod Konkurrencerådet, pkt. 6.9.
314

 Kommissionens meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af
konkurrencen i henhold til traktatens artikel 81, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab
(bagatelaftaler) (2001/C 368/07).

315



/

129

virksomheder, hvis markedsandel ikke overstiger 15 pct. på noget relevant marked, der er
berørt af aftalen.

868 Det fremgår dog samtidig af bagatelmeddelelsens punkt 11, stk. 2, litra b, at aftaler
mellem ikke-konkurrerende virksomheder om begrænsninger af passivt salg udgør en
alvorlige konkurrencebegrænsning, der ikke er omfattet af bagatelmeddelelsens
anvendelsesområde.

869 På den baggrund vurderes aftalen mellem Deutz og DMN ikke at være undtaget fra
forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler i medfør af Kommissionens
bagatelmeddelelse.

4.8.6.2 Konkurrencelovens § 7
870 Konkurrencelovens § 7 undtager visse konkurrencebegrænsende aftaler fra forbuddet i §
6, når disse er indgået mellem virksomheder, der har (i) en samlet årlig omsætning på under
1 mia. kr. og en samlet markedsandel for den pågældende vare eller tjenesteydelse på under
10 pct. eller (ii) en samlet årlig omsætning på under 150 mio. kr.

871 I 2009 havde Deutz en omsætning på 863 millioner EUR, svarende til 6,5 milliarder
DKK. Omsætningen er i 2010 steget til 1.189 millioner EUR, svarende til 8,9 milliarder
DKK. DMN havde en omsætning i Danmark på 11,5 millioner DKK i 2009 og 12,4
millioner DKK i 2010. Allerede på den baggrund fremgår det, at den samlede årlige
omsætning for virksomhederne overstiger grænsen på 1 mia. DKK og dermed vil de to
virksomheders aftale om begrænsning af passivt salg og hindring af parallelimport af unikke
Deutz reservedele fra Equipco i Nederlandene til Fleco i Danmark ikke være omfattet af
bagatelreglen i konkurrencelovens § 7.

4.8.7 Er aftalerne omfattet af en fritagelse?
872 For at vurdere, om aftalen mellem virksomhederne Deutz og DMN om hindring af
parallelhandel udgør en overtrædelse af TEUF artikel 101 og/eller konkurrencelovens § 6, er
det endvidere nødvendigt at undersøge, om aftalen er omfattet af en dansk eller EU-
gruppefritagelse, eller om aftalen kan fritages individuelt efter TEUFs artikel 101, stk. 3, og
konkurrencelovens § 8, stk. 1.

4.8.7.1 Gruppefritagelse
873 Da der er tale om en vertikal aftale, er det relevant at se på, om aftalen er fritaget i
medfør af Kommissionens forordning nr. 330/2010 af 20. april 2010 om anvendelse af
artikel 101, stk. 3, i TEUF på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis.
Bestemmelserne i den danske gruppefritagelse henviser til EU's forordninger på området, og
vurderingen sker derfor ud fra bestemmelserne i Kommissionens forordninger.

874 Gruppefritagelsesforordningen trådte i kraft den 1. juni 2010 og finder kun anvendelse
for forhold, der ikke er ophørt inden den 1. juni 2010.
Gruppefritagelsesforordningen finder således anvendelse på aftalen mellem Deutz og DMN,
hvis eksistens bl.a. er dokumenteret ved en e-mail dateret den 21. juli 2010, se punkt 211.316

 Også bilag 38, e-mail af 21. juli 2010, DMN.316



/

130

875 Efter gruppefritagelsens artikel 2 fritages visse vertikale aftaler fra anvendelsesområdet
af TEUFs artikel 101. Af artikel 3, stk. 1, fremgår desuden, at fritagelsen finder anvendelse
på betingelse af, at aftaleparternes markedsandel ikke overstiger 30 pct. af det relevante
marked, hvorpå henholdsvis leverandøren sælger og køberen køber aftalevarerne eller -
tjenesterne.

876 I artikel 4 opregnes imidlertid en række begrænsninger, som på grund af deres karakter
vil føre til, at en aftale ikke er fritaget, selvom de relevante markedsandele er mindre end 30
pct. Disse begrænsninger omfatter hindring af parallelhandel herunder begrænsning af
passivt salg, jf. artikel 4, litra b.

877 Det følger heraf, at aftalen mellem Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre
parallelimport og passivt salg af reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco i
Nederlandene, til Fleco i Danmark ikke efter gruppefritagelsen er fritaget fra forbuddet i
TEUFs artikel 101, stk. 1, eller forbuddet i konkurrencelovens § 6, stk. 1.

4.8.7.2 TEUFs artikel 101, stk. 3, og konkurrencelovens § 8, stk. 1
878 Det følger af konkurrencelovens § 8, stk. 1, og artikel 101, stk. 3, at der ikke kan gribes
ind overfor en konkurrencebegrænsende aftale, samordnet praksis eller vedtagelse, hvis den
opfylder de fire betingelser i konkurrencelovens § 8 og artikel 101, stk. 3. De fire
betingelser er kumulative, dvs. at de alle skal være opfyldt, for at artikel 101, stk. 1, og § 8,
stk. 1, kan finde anvendelse.

879 De fire kumulative betingelser for at erklære TEUF artikel 101, stk. 1, og
konkurrencelovens § 6, stk. 1, uanvendelig på aftaler mv. er efter artikel 101, stk. 3, og
konkurrencelovens § 8, stk. 1, at adfærden:

1) bidrager til at forbedre produktionen eller fordelingen af varerne eller til at fremme
den tekniske eller økonomiske udvikling,

2) sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelen herved,

3) uden at der pålægges de pågældende virksomheder begrænsninger, som ikke er
nødvendige for at nå disse mål, og

4) uden at der gives disse virksomheder mulighed for at udelukke konkurrencen for
en væsentlig del af de pågældende varer.

880 TEUF artikel 101, stk. 3 og konkurrencelovens § 8, stk. 1, sondrer ikke mellem
alvorlige og ikke-alvorlige konkurrencebegrænsninger. I princippet kan alle
konkurrencebegrænsende aftaler derfor opnå fritagelse, men det må kræve en særlig
underbygget begrundelse, hvis aftaler indeholdende alvorlige konkurrencebegrænsninger
skal kunne opfylde betingelserne for individuel fritagelse.  Det er således ikke sandsynligt,
at alvorlige
konkurrencebegrænsninger opfylder betingelserne for fritagelse i TEUF artikel 101, stk. 3,
og konkurrencelovens § 8, stk. 1. Alvorlige konkurrencebegrænsninger opfylder normalt
ikke de to første betingelser, nemlig om at skabe objektive økonomiske fordele og at være til
gavn for
forbrugerne.  Endvidere opfylder alvorlige overtrædelser normalt heller ikke

317

318

 Sml. Rettens dom af 27. september 2006 i sag T-168/01, GlaxoSmithKline, præmis 233.317



/

131

nødvendighedskriteriet.319

881 Når der ses bort fra mindre sproglige afvigelser, svarer betingelserne efter TEUF artikel
101, stk. 3, og konkurrencelovens § 8, stk. 1, indholdsmæssigt til hinanden. Ifølge
forarbejderne til § 8, stk. 1, skal Konkurrencerådet ved vurderingen af, om betingelserne i
konkurrencelovens § 8, stk. 1, er opfyldt også tage hensyn til Kommissionens og
fællesskabsdomstolenes praksis efter TEUF artikel 101, stk. 3.  Det er således de samme
hensyn, der skal lægges til grund for en vurdering af, om TEUF artikel 101, stk. 3, og
konkurrencelovens § 8, stk. 1, er opfyldt. Det er ikke et krav for at fritage en aftale efter
TEUFs artikel 101, stk. 3, eller konkurrencelovens § 8, stk. 1, at aftalen er anmeldt, jf.
konkurrencelovens § 8, stk. 2, men det er virksomhederne, der har bevisbyrden for, at de fire
kumulative betingelser i artikel 101, stk. 3, og § 8, stk. 1, er opfyldt.

320

321

882 Hverken Deutz eller DMN ses at have fremført omstændigheder til støtte for, at de fire
kumulative betingelser i TEUF artikel 101, stk. 3, og § 8, stk. 1, er opfyldt.

883 Det følger heraf, at aftalen mellem Deutz og DMN om, at Deutz skal hindre
parallelimport og passivt salg fra sit forhandlernetværk, herunder den nederlandske
forhandler Equipco, til Fleco, ikke efter konkurrencelovens § 8, stk. 1, og artikel 101, stk. 3,
er fritaget fra forbuddet i artikel 101, stk. 1, eller forbuddet i konkurrencelovens § 6, stk. 1.

4.8.7.3 Samlet konklusion vedrørende konkurrencelovens § 6 og TEUFs artikel
101

884 Deutz og DMN har indgået aftale om, at Deutz skal hindre parallelimport og passivt
salg af Deutz-reservedele fra sit forhandlernetværk, herunder Equipco, til Fleco i Danmark.
Det vurderes, at aftalen om hindring af parallelimport/-handel har til formål at begrænse
konkurrencen mærkbart i strid med TEUF artikel 101, stk. 1, og konkurrencelovens § 6, stk.
1.

885 Aftalen mellem Deutz og DMN om at begrænse af passivt salg og hindre parallelhandel
opfylder samlet set ikke betingelserne for fritagelse i medfør af den vertikale
gruppefritagelsesforordning, TEUFs artikel 101, stk. 3, eller konkurrencelovens § 8.

886 Dette skyldes for det første, at begrænsning af passivt salg og hindring af parallelhandel
udgør alvorlige overtrædelser, som ikke kan fritages efter gruppefritagelsen, uanset om
Deutz og DMNs markedsandele måtte være under 30 pct. på det relevante marked.

887 For det andet opfylder aftalen ikke betingelserne for en individuel fritagelse efter TEUF
artikel 101, stk. 3, og konkurrencelovens § 8, stk. 1, fordi hverken Deutz eller DMN ses at
have fremført omstændigheder til støtte for, at de fire kumulative betingelser for individuel
fritagelse er opfyldt

 Jf. Konkurrencerådets afgørelse af 24. november 2010 i sagen om Virksomhed A/S 3, punkt 391.
 Sml. punkt 46 i Kommissionens retningslinjer for vertikale begrænsninger, EF-Tidende nr. C291 af 13/10/2000 side

1-44 og punkt 47 i Kommissionens nye retningslinjer SEC(2010)411, samt punkt 20 og 46 i Kommissionens
retningslinjer for anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, EUTidende nr. C 101 af 27/04/2004, side 97-118.

318

319

 FT 1996/1997, tillæg A 3662, h.sp.
 Jf. FT 1996-97, tillæg A, side 3662 samt FT 2004/2005, 1.samling, tillæg A 1638, v.sp., og artikel 2, 2. pkt. i Rådet

forordning 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81og 82.

320

321



/

132

5 KONKLUSION

888 Deutz AG har misbrugt virksomhedens dominerende stilling på markedet for udbud af
unikke reservedele til Deutz TCD2015 motoren, der ikke kan erhverves via andre end
Deutz, jf. konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102.

889 Deutz AG har for det første misbrugt sin dominerende stilling i strid med
konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102, ved at forhindre virksomhedens
samhandelspartnere i andre EU-lande, særligt Equipco B.V. i Nederlandene, i at gennemføre
parallelhandel med unikke Deutz reservedele til den danske virksomhed Fleco ApS.

890 Misbruget er konkret sket ved, at Deutz AG har forbudt virksomhedens nederlandske
forhandler Equipco B.V. at levere reservedele til Fleco ApS i Danmark.

891 Deutz AG har for det andet misbrugt sin dominerende stilling i strid med
konkurrencelovens § 11 og TEUFs artikel 102, ved at nægte at levere unikke Deutz
reservedele til Fleco ApS.

892 Misbruget er konkret sket ved, at Deutz AG har forbudt virksomhedens forhandlere at
levere reservedele til Fleco ApS, samt blokeret alle virksomhedens kanaler til bestilling at
unikke reservedele til koncernen DSBs Deutz TCD2015 motorer.

893 Deutz AGs og Diesel Motor Nordic A/S’ aftale om at begrænse parallelhandel og
passivt salg fra Nederlandene og ind i Diesel Motor Nordic A/S’ område, til Fleco ApS i
Danmark, er efter sit formål en ulovlig aftale, jf. konkurrencelovens § 6, stk. 1 og TEUFs
artikel 101, stk. 1.

894 Den ulovlige aftale blev indgået af Deutz AG og Diesel Motor Nordic A/S på et møde i
Køln den 20. juli 2010. Her aftaltes det at standse parallelimporten fra forhandleren i
Nederlandene til Fleco ApS i Danmark.

…

BILAG

Bilag nr. Titel Side
1 Oversigt over Flecos samhandel og køb af Deutz …

reservedele fra 2003-2010.
2 Notat af 24. november 2010 fra Fleco til Konkurrence- og …

Forbrugerstyrelsen.
3 Referat fra møde med DSB den 11. november 2011. …
4 Referat fra telefonsamtale med DSB den 19. april 2012. …
5 Referat af telefonmøde med [navn på konsortiedeltager …

udeladt] den 17. april 2012.
6 …Referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde

med DMN den 24. maj 2012.
7 …DMNs bemærkninger til referat af Konkurrence- og



/

133

Forbrugerstyrelsens møde med DMN den 24. maj 2012.
8 …Distributionsaftale mellem DMN A/S og Deutz AG.
9 …Ændring af distributionsaftale mellem DMN og Deutz af

11. februar 2008.
10 …Æn dring af distributionsa ftale mellem DMN og Deutz af

16. marts 2010.
11 …Æn dring af distributionsa ftale mellem DMN AS og

Deu tz AG af 14. septembe r 2010.
12 …Deu tz’ bemærkninger til u dkast til sagsfremstilling af

13. juni 2012.
13 …DSBs notat om udbudsprocessen af 4. november 2010,

inkl . bilag.
14 …Deu tz' påmindelse om op fordring til ikke at byde på

DSBtender af 27. april 2010.
15 …For bud mod at betjene DS B udbud af 14. april 2010.
16 …e-m ail korrespondance og flere kontraktudkast mellem

DM N og Deutz, 27. april 2 010.
17 …Deu tz' støtte til DMNs bu d, af 30. april 2010.
18 …DM Ns tilbud til DSB, 30. april 2010.
19 …e-m ail af 11. juni 2010 ang . støtte til betingelser til DSB.
20 …Udk ast til tilbud på DSB udbuddet, 29. april 2010.
21 …Tilb ud til DSB af 3. maj 20 10.
22 …e-m ail internt i Equipco af 28. april 2010.
23 …e-m ails mellem Equipco o g Fleco bl.a. af 12. juli 2010.
24 …Red egørelse fra Equipco t il Deutz.
25 …e-m ail fra Equipco til Flec o af 13. juli 2010.
26 …Tilb ud fra Equipco til Flec o ink. e-mail streng.
27 …e-m ail af 16. juli 2010 fra Equipco til Fleco og ark over

Deu tz’ lagerbeholdning.
28 …Invi tation til individuelt f orhandlingsmøde.
29 …Plan for møde med DSB d en 25. maj 2010.
30 …e-m ail korrespondance m ellem Deutz og DMN, bl.a. den

15. juni 2010.
31 …Pow erpoint, DSB status 0 9.08.2010.
32 …e-m ail fra Fleco af 1. juni 2012.
33 …Tid slinje.
34 …e-m ail af 26. juli 2010 fra D MN til Deutz.
35 …e-m ail af 16. juli 2010, internt Deutz.
36 …e-m ail af 16. juli 2010, Deu tz.
37 …e-m ail af 20. juli 2010, Equipco
38 …e-m ail af 21. juli 2010, DM N.
39 …e-m ail af 7. oktober 2010, Fleco til DMN.
40 …e-m ail af 29. juli 2010, DMN internt.



/

134

41 …e-mail af 16. juli 2010, Deutz internt.
42 …e-mail af 16. juli 2010, Deutz internt.
43 …e-mail af 22. juli 2010, DMN, blocked parts.
44 …e-mail af 4. august 2010, Deutz til DMN.
45 …e-m ail af 4. august 2010, D MN til Deutz.
46 …e-m ail af 4. august, DMN internt.
47 …e-m ail af 4. august 2010, DMN internt.
48 …e-m ail af 23. august 2010, Deutz til DMN.
49 …e-m ail af 21. januar 2011, Deutz, frigivelse af spærrede

dele .
50 …e-m ail af 15. oktober 2010, Equipco.
51 …e-m ail af 5. januar 2010, D SB.
52 …e-m ail af 25. august 2010, Fleco.
53 …e-m ail af 6. september 2010, Fleco.
54 …e-m ail af 20. september 20 10, Fleco.
55 …e-m ail af 14. januar 2011, Deutz.
56 …e-m ail af 7. februar 2011, D eutz.
57 …e-m ail af 18. oktober 2010 , Fleco.
58 …e-m ail af 22. oktober 2010 , Fleco.
59 …e-m ail af 27. oktober 2010 , Fleco.
60 …e-m ail af 10. december 2010, Fleco.
61 …e-m ail af 13. oktober 2010 , DMN til Fleco.
62 …e-m ail af 13. oktober 2010, DMN til Fleco.
63 …e-m ail af 13. december 201 0, Fleco.
64 …e-m ail af 15. oktober 2010 , DSB.
65 …e-m ail af 14. oktober 2010, DMN internt.
66 …e-m ail streng bl.a. af 10. n ovember 2010.
67 …e-m ail af 20. oktober 2010, DMN til Deutz.
68 …e-m ail af 21. juni 2011, Fle co.
69 …e-m ail af 22. juli 2010, Equ ipco.
70 …Mø dereferat besøg hos DS B
71 …Hør ingssvar af 21. septem ber 2012 fra Deutz.
72 …Hør ingssvar af 7. september 2012 fra DMN.
73 …Ove rsættelse af forklaring fra Equipco til NMa
74 …e-m ail af 13. november 2012, Deutz ang. markedstest.
75 …Referat fra møde med Deu tz den 23. oktober 2012.
76 …Inte rviewrapporter fra Ko nkurrence- og

For brugerstyrelsens markedstest.
77 …Referat fra møde med DS B den 31. okt. 2012
78 …Sva r fra DSB på spørgsmål fra Konkurrence- og

For brugerstyrelsen, nove mber 2012.
79 …Dist ributionsaftale mellem Deutz og Equipco.
80 …e-m ail af 11. oktober 2010 , DMN internt.



/

135

81 …Høringssvar af 14. februar 2013 fra Deutz.
82 …Høringssvar af 24. januar 2013 fra DMN.

…”

Konkurrenceanken ævnets kendelse

Konkurrencerådets afgørelse blev indbragt for Konkurrenceankenævnet, der i
kendelse af 9. december 2013 stadfæstede afgørelsen. Af
Konkurrenceankenævnets kendelse fremgår bl.a.:

”…

2. Påstande

Diesel Motor Nordics A/S (KL-5-2013) har nedlagt påstand om, at
Konkurrencerådets afgørelse af 12. juni 2013 skal ophæves for så vidt angår
afgørelsens pkt. 60-62.

Diesel Motor Nordics A/S har subsidiært nedlagt påstand om, at sagen skal
hjemvises til fornyet behandling ved Konkurrencerådet.

Deutz AG (KL-6-2013) har principalt nedlagt påstand om, at Konkurrencerådets
afgørelse af 12. juni 2013 skal ophæves.

Deutz AG har subsidiært nedlagt påstand om, at Konkurrencerådets afgørelse af
12. juni 2013 skal ophæves delvist, og at den resterende del af sagen skal hjemvises
til fornyet behandling ved Konkurrencerådet.

Deutz AG har mest subsidiært nedlagt påstand om, at Konkurrencerådets
afgørelse af 12. juni 2013 skal hjemvises helt eller delvist til fornyet behandling ved
Konkurrencerådet.

Konkurrencerådet har nedlagt påstand om, at afgørelsen af 12. juni 2013 skal
stadfæstes.

…

6. Konkurrenceankenævnets begrundelse og resultat
Konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102
Det er forbudt for en eller flere virksomheder at misbruge en dominerende stilling, jf.
konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102.

Der foreligger en dominerende stilling, når en virksomhed indtager en økonomisk
magtposition, som sætter virksomheden i stand til at hindre, at der opretholdes en effektiv
konkurrence på det relevante marked, idet den kan udvise en i betydeligt omfang uafhængig
adfærd overfor sine konkurrenter, kunder og i sidste ende forbrugere.



/

136

På baggrund af oplysningerne om efterspørgsels- og udbudssituationen tiltræder
Konkurrenceankenævnet, at der kan afgrænses et primært marked for produktion og
udvikling af dieselmotorer og i tilknytning hertil to eftersalgsmarkeder.
Eftersalgsmarkederne udgør separate, men beslægtede produktmarkeder for (1) udbud af
unikke reservedele til Deutz TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz, og (2)
reparation og vedligehold af Deutz TCD2015-motoren. Ved vurderingen af, at der er unikke
reservedele, der kun kan erhverves via Deutz, og som ikke i tilstrækkelig grad er
substituerbare med andre, udgør de i bl.a. punkt 290 i Konkurrencerådets afgørelse oplistede
mails tilstrækkelig dokumentation for, at et sådant separat marked findes, ligesom
markedsafgrænsningen efter omstændighederne er tilstrækkelig produktspecifik.

Efter praksis fra EU-domstolen er forbrugerens mulighed for at vælge blandt adskillige
eksisterende mærker på det primære marked ikke tilstrækkelig til, at det primære marked og
eftersalgsmarkederne kan behandles som et enkelt marked. Det primære marked og efter-
salgsmarkederne kan i et tilfælde som dette kun betragtes under et, hvis det er godtgjort, at
valget på det primære marked navnlig træffes på grund af konkurrencebetingelserne på det
sekundære marked, jf. dom af 15. december 2010 i sag T-427/08 (Ceahr), præmis 105. En
sådan henvisning, som Deutz har gjort til en liste over andre leverandører, jf. bilag 71, udgør
ikke i sig selv dokumentation for, at der reelt er alternative forsyningskanaler til reservedele,
der kun kan erhverves via Deutz. Konkurrenceankenævnet tilslutter sig derfor
Konkurrencerådets markedsafgrænsning, herunder at det primære marked og
eftersalgsmarkederne ikke kan betragtes som et enkelt marked.

Konkurrenceankenævnet tiltræder med disse bemærkninger, at Deutz indtager en sådan
stilling på markedet, at virksomheden i betydelig grad kan handle uafhængigt, og at Deutz
derfor indtager en dominerende stilling, jf.
Konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102.

De reservedele, som kun kan erhverves via Deutz, er nødvendige for at udøve aktiviteten på
det beslægtede marked for reparation og vedligeholdelse af TCD2015-motorerne, og
reservedelene er ikke substituerbare, da de originale dele må anses for vigtige for den
aftager, der er indehaver af dyre motorer, der er centrale for driften. Den manglende levering
medførte derfor udelukkelse af den effektive konkurrence på det beslægtede marked. Med
disse bemærkninger og på baggrund af sagens omstændigheder i øvrigt, finder
Konkurrenceankenævnet, at Deutz ved sin adfærd har anvendt andre midler end i den
normale konkurrence i form af hindring af parallelhandel samt leveringsnægtelse, og Deutz
har ikke godtgjort, at disse forhold er begrundet i objektive forhold.

Konkurrenceankenævnet tiltræder derfor, at Deutz har misbrugt sin dominerende stilling i
strid med konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102 ved at have forhindret
virksomhedens samhandelsparter i andre EU-lande, særligt Equipco i Nederlandene, i at
gennemføre parallelhandel med unikke Deutz-reservedele til den danske virksomhed Fleco,
og ved at have nægtet at levere unikke reservedele fra sit forhandlernet til Fleco.

Konkurrencelovens § 6, stk. 1 og TEUF artikel 101
Konkurrencelovens § 6, stk. 1, og TEUF artikel 101, forbyder virksomheder at
indgå aftaler, der direkte eller indirekte har til formål eller til følge at begrænse
konkurrencen mærkbart.



/

137

På baggrund af de dokumenter, der er fremlagt under sagen, om indholdet af mødet mellem
DMN og Deutz den 20. juli 2010 og den efterfølgende mailkorrespondance, tiltræder
Konkurrenceankenævnet, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at
erhvervsvirksomhederne Deutz og DMN har udtrykt en sådan fælles forståelse om at
iværksætte tiltag for at hindre parallelimport og passivt salg, at der er indgået en aftale
mellem Deutz og DMN, som er omfattet af Konkurrencelovens § 6 og TEUF artikel 101.
Konkurrenceankenævnet bemærker, at DMN ikke har godtgjort, at de tog afstand fra
hindringen af parallelhandlen og det passive salg, og DMN har handlet som om, at der var
indgået en sådan aftale.

En markedsdelingsaftale har til formål at begrænse konkurrencen, når begrænsningen efter
sin karakter og i den givne markedsmæssige sammenhæng objektivt bedømt indeholder
potentielle konkurrenceskadelige virkninger.

Aftalen mellem Deutz og DMN havde som sandsynlig konsekvens, at der i strid med de
almindelige konkurrenceretlige principper skete en hindring af parallelhandlen og passivt
salg fra Deutz’ forhandlere til Fleco, og at markedet derved blev opdelt.
Konkurrenceankenævnet tiltræder dermed, at aftalen i sig selv er egnet til at skade
konkurrencen, og at aftalen dermed har til formål at begrænse konkurrencen.

Da aftalen i sig selv har til formål at begrænse konkurrencen, er det ikke nødvendigt at
undersøge, om bestemmelsen har haft negative virkninger for konkurrencen på det relevante
marked til følge, og det kan ikke afvises, at bestemmelsen allerede efter sit formål vil kunne
begrænse konkurrencen mærkbart.

Formalitetsindsigelser
Der er ikke på baggrund af det af Deutz anførte grundlag for at antage, at forvaltningsretlige
principper – herunder vedrørende sprog og tidsfrister – er tilsidesat. Deutz har efter det
oplyste løbende fået aktindsigt i en række dokumenter. De afgørelser, der måtte omhandle
begrænsning af aktindsigten, er ikke påklaget. Konkurrenceankenævnet tiltræder på denne
baggrund, at de forvaltningsretlige principper ikke er tilsidesat, og at det ikke er godtgjort, at
der i øvrigt er sket sagsbehandlingsfejl, som kan have konsekvenser for gyldigheden af
Konkurrencerådets afgørelse.

Da de mellem Tyskland og Danmark udvekslede oplysninger er brugt til formål, som er
omfattet af artikel 12 i Rådets forordning nr. 1/2003, og da det er oplyst, at de tyske
domstole har fastslået, at den i Tyskland gennemførte kontrolundersøgelse var lovlig, er der
ikke grundlag for at antage, at indhentelsen af beviserne ikke skulle være lovlig.

Rækkevidden af påbuddene mod Deutz
Da Deutz ikke har godtgjort, at Deutz på tidspunktet for Konkurrencerådets afgørelse havde
efterlevet påbuddene – også i forhold til andre forhandlere i Deutz’ netværk – kan
påbuddene ikke anses for at overskride grænserne for, hvad der er rimeligt og nødvendigt
for at opfylde det tilsigtede mål. For så vidt angår påbuddet om, at Deutz skal orientere
samtlige sine selvstændige forhandlere om overtrædelsen af konkurrencelovgivningen,
bemærkes, at påbuddet anses for nødvendigt for at sikre, at der bliver gjort op med eventuelt
yderligere



/

138

foreliggende ugyldige aftaler. Konkurrenceankenævnet tiltræder derfor, at påbuddene kan
nedlægges, og at de ikke er uproportionale.

Herefter bestemmes

Konkurrencerådets afgørelse af 12. juni 2013 stadfæstes.

…”

Syn og skøn – oprindelig rapport

Skønsmand 1 og Skønsmand 2 har afgivet to skønsrapporter i sagen. Af
skønsrapporten af 20. maj 2019 fremgår bl.a.:

”…

1.0 Syn og skønsforretning
Der er ikke afholdt syn og skønsforretning.

Spørgsmålene er bleven stillet på engelsk. Det er aftalt med advokaterne for sagen, at
svarene gives på dansk af skønsmændene.

1.1 Sagsøgers syn og skønstema

1.1.1 Spørgsmål 1:
…

Spørgsmål 1 oversat til dansk:
Baseret på skønsmandens tekniske indsigt i og kendskab til markederne for salg af
dieselmotorer, anmodes skønsmanden, om at beskrive markedet for levering af mellemstore
dieselmotorer til industriel anvendelse, der dækker:

a) Dieselstempletmotorer til trækkraft og
b) Dieselstempletmotorer til stationær brug.

Skønsmanden anmodes om at forklare, om der teknisk set er udskiftelighed mellem
dieselstempelmotorer til trækkraft og dieselstempelmotorer til stationær brug.

Svar på spørgsmål 1:

Dieselstempelmotorer til trækkraft anvendes ofte i tog, og er ofte koblet til en generator,
som leverer elektricitet til de elektriske trækmotorer (diesel-elektrisk drift).
I de danske IC3-tog er man dog, på grund af nye og bedre transmissionsanlæg, gået tilbage
til direkte mekanisk fremdrift, uden det elektriske mellemled.
Dieselstempelmotorer til trækkraft anvendes ofte i lastbiler, varevogne, personbiler samt i
skibe.

Dieselstempletmotorer til stationær brug anvendes ofte, som drivenhed ved kraftværker
(elproduktion), kompressorer og maskiner.



/

139

Grundprincipperne og virkemåden i disse to typer motorer er stor set er ens, og set fra dette
synspunkt, er der udskiftelighed mellem dieselstempelmotorer til trækkraft og
dieselstempelmotorer til stationær brug.

En vigtig faktor for om en motor teknisk set er udskiftelig, er dog motorens fysiske
udformning (indbygningsmål).

Eks. kan det nævnes, at i de danske IC3-tog, er højden på motoren en afgørende faktorer, da
motoren ligger under gulvet i toget, hvor højden er begrænset.

Den anvendte Deutz TCD 2015 V06 Railway motor, i de danske IC3-tog, er derfor en
speciel udviklet motor med lav indbygningshøjde, og lader sig derfor kun udskifte med en
motor, der opfylder den lave indbygningshøjde.

Foto 1: Foto der indikerer højdeforskellen på en Deutz TCD2015 motor til anvendelse i tog, samt en
standard motor, der anvendes i eks. lastbiler.

Set ud fra udskiftelighed mht. brændstof til dieselstempletmotorer for trækkraft og
dieselstempletmotorer til stationær brug, anvendes der ens type dieselolie, som forholdsvis
let opbevares i tanke (brændstoftanke), og som kan placeres i køretøjet, hvis
dieselstempletmotorer anvendes til trækkraft.
Anvendes dieselstempletmotorer til stationær brug, placeres brændstoftanken umiddelbart i
nærheden af dieselstempletmotoren.

Dieselmotorer til større skibe, er konstrueret pa en lidt anden made, mht. at udfore service
samt reparation og er derfor ikke umiddelbart udskiftelig med andre typer motorer.



/

140

Som det fremgår af denne
reklamekatalog fra Deutz, bruges denne
type motor i forskellige anvendelser.
TCD 2015 er ikke den mest brugte
motor fra Deutz (leverandør), men
bruges bredt.

Motoren er brugt inden for landbrug,
minedrift, togdrift, byggemaskiner mv.

Forhandler af motorer, og ud fra synsvinkel ift. reservedele, er det ét marked, idet der bruges
grundlæggende de samme motorer.
Som det kan ses på denne oversigt af https://en.hespareparts.com/ (Canada og Ukraine),
bliver denne specifikke motor anvendt i mange forskellige sammenhæng.

Motorer er grundlæggende de samme. Der kan og vil være forskel alt efter anvendelse, fx.
mht. motorkøling, turbolader og andre detaljer, der tilpasses til det konkrete behov.
Motorerne som sådan er ens, og dele kan bruges uanset om motoren er brugt til det ene eller
andet formål. Dog kan der være dele og detaljer uden om selve motorenheden, og som ikke
er selve hovedkomponenter af motoren der afviger fra hinanden.



/

141

Det betyder, at kernekomponenterne vil være de samme, mens perifere dele kan afvige.

1.1.2 Spørgsmål 2
…

Spørgsmål 2 oversat til dansk:

På baggrund af skønsmandens markedsviden, anmodes skønsmanden, om at angive navnene
på de fem største producenter af mellemstor dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine
applikationer (8l-20l forbrændingsforskydning).
Yderligere, på baggrund af skønsmandens generelle erfaring, anmodes skønsmanden, om at
beskrive indkøbsmetoder, der normalt anvendes af industrien og identificere, om der
anvendes nogen specifikke indkøbsmetoder af indkøbere og / eller operatører af tog.

Svar på spørgsmål 2

De fem største producenter af mellemstore dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine
applikationer (8l-20l forbrændingsforskydning), må anses for at være:

MAN SE
Scania AB
Mercedes-Benz
Deutz
Volvo
Iveco

Indkøbsmetoden, der normalt anvendes af industrien, adskiller sig ikke specielt for
indkøbere og / eller operatører af tog.

Ved indkøb af tog samt eks. togmotorer, udarbejdes der normalt et udbudsmateriale, afstemt
efter de behov / krav / ønsker man har til toget / togmotorer, som man ønsker at købe.

Udbudsmaterialet for indkøb af tog, samt togmotorer kan også indeholde krav til hvor meget
toget må støje, forurene samt et defineret behov til; kørselsmønster / serviceintervaller m.m.

Følgende er listede virksomheder, der også sælger mellemstore dieselmotorer:

Wärtsilä
https://www.wartsila.com/products/marine-oil-gas/engines-generating-sets/diesel-
engines Wärtsilä producerer maskiner til forskellige formål. Det specielle ved
Wärtsilä er, at firmaet leverer komplette løsninger, dvs. maskiner, energiløsninger som Gen-
Sets, hvor motoren indgår.

Cummins
https://www.cummins.com/engines
Cummins leverer motorer lignende Deutz.

Mahindra



/

142

http://www.mahindrapowertrain.com/engine.html
Den indiske Mahindra producerer dieselmotor til Automotive, dog lige under 8l volumen.
Men eksempler viser, at der er mange leverandører af mange kvaliteter og formål
Worldwide.

MTU (Rolls Royce)
https://www.mtu-online.com
MTU producerer forskellige type dieselmotorer til forskellige formål. Lignende Deutz
leverer MTU kun motorer.

CATerpillar
https://www.cat.com/de_DE/products/new/power-systems/industrial/industrial-diesel-
engineshighly-regulated.html
CAT er kendt for sine maskiner inden for byggeindustrien. Men CAT leverer også
dieselmotorer til andre formål i mangel på forskellige størrelser.

Mitsubishi Heavy Industry
http://www.mitsubishi-engine.com/REV/d/productsearch/industrial/large
leverer en bred vifte af dieselmotorer til industrien.

1.1.3 Spørgsmål 3
…

Spørgsmål 3 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om, baseret på hans erfaring, at beskrive de omstændigheder,
forhold og aspekter, køber af mellemstor dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine
applikationer (8l-20l forbrændingsforskydning), vil medtage i købsbeslutningen.
Skønsmanden skal specifikt angive, i hvilket omfang motorens
livscyklusomkostninger (dvs. forventede vedligeholdelsesomkostninger (mandetimer) og
omkostninger til reservedele, komponenter osv.), er inkluderet i købsbeslutningen.

Svar på spørgsmål 3

Køber af mellemstore dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine applikationer vil i
købsbeslutningen bl.a. inkludere følgende omstændigheder, forhold og aspekter for indkøb
af motorer:

- er der tale om indkøb af et større antal motorer; skal motorerne så leveres på
én gang, eller skal leveringen ske som delleveringer, over et nærmere fastsat tidsrum

- indkøbspris
- kan leverandøren levere den ønskede motor og i den rette kvalitet
- kan motoren yde det der er specificeret
- er motorleverandøren et anerkendt firma
- er der garanti på motoren og kan der evt. tilkøbes ekstra garanti
- overholder motoren de foreskrevne miljø- og støjkrav
- er reservedele tilgængeligt i motorernes forventede levetid
- garanti for levering af reservedel
- prisgaranti for reservedele fremadrettet



/

143

I købsbeslutningen er det også yderst vigtigt, at køberen får fastlagt den forventede
livscyklus for motoren, i forhold til vedligeholdelsesomkostninger (mandetimer) og
omkostninger til reservedele, da de er afgørende for de samlede driftsomkostninger. Er
motoren driftssikker og servicevenlig, og er sliddelene enkelte og nemme at udskifte,
minimeres vedligeholdelsesomkostninger til mandetimer og omkostninger til reservedele.

Driftsomkostninger, Serviceomkostninger

Et tog har en levetid af 30 til 40 år. Enhver virksomhed vil forud købet, naturligvis, vurdere
driftsomkostninger gennem levetiden. Dette er dog stort set umuligt, at udføre korrekt over
en så lang levetid.
Idet motorerne er udviklet og solgt, som industrimotorer og til tog, dvs. motorer, som ville
køre mellem 4 mio. og 6 mio. kilometer, må der forventes, at reservedele er tilgængelige
over motorernes levetid, som kan vare længere end de påkrævede 8 år.
Omkostninger for reservedele og service indgår i overvejelserne. Men idet priserne ikke er
stabile over 30 år, og salg af reservedele, foregår dels med store rabatter og via et stort
netværk af forhandlere og servicevirksomheder, vil det være svært, at vurdere
omkostningerne korrekt ved køb af motorer. Over tiden og med brug af motorer, vil
brugeren dog samle erfaringer omkring prisniveau og serviceomkostninger. Dette gælder
især for virksomheder som DSB, som har et stort antal motorer i brug og eget værksted. Det
er derfor ret sandsynligt, at DSB ikke kunne forudse omkostningerne ved køb af motorer,
men skønne omkostningerne for ”overhaul” baseret på erfaringer under de forudgående
services.
Der skal huskes, at ”overhaul” er den sidste og største service i en række af services.
Motorer vedligeholdes løbende. ”Overhaul” er den store og omfattende service, som
grundlæggende renoverer motorerne.

Som det fremgår af den videre besvarelse, er markedet for reservedele ret uoverskueligt. Det
er her producenter af dieselmotorer tjener penge. Transparens, angående priser og kilder, er
uønsket.

1.1.4 Spørgsmål 4
…

Spørgsmål 4 oversat til dansk:
Baseret på TCD2015-motorens tekniske layout anmodes skønsmanden om at vurdere, om
Deutz TCD2015-motoren primært er en generel eller en tilpasset designet løsning.

Svar på spørgsmål 4

Motoren er af typen Deutz TCD2015 V06 Railway, som er en motor Deutz AB har udviklet
speciel til tog.
Det, der gør Deutz TCD2015 V06 Railway speciel, er de udvendige fysiske mål, hvor
motoren har en lavere højde end standardmotorerne har, og derfor kan indbygges i bl.a. IC3-
togene, hvor motorrummets højde er begrænset.



/

144

Deutz TCD2015 V06 Railway motor i IC3-togene er en tilpasset designløsning, hvor der er
monteret en ekstra [udeladt], således der er monteret 2 stk. i alt.
[udeladt] og [udeladt] er tilpasset og [udeladt] flyttet.

Generelle, specifikke og unikke dele
Ethvert teknisk anlæg bliver fremstillet af dele der kaldes ”industri standard” og har generel
karakter. Disse dele kan typisk købes forskellige steder. Dette kunne være [udeladt] m.m.
Derudover indgår i ethvert produkt, dele, som er specifikke. Disse dele er typisk for
komponenterne eller serien. Dette kan fx være [udeladt] eller [udeladt], men også [udeladt].
Disse dele kan typisk købes ved en del forhandlere eller fremstillere, der arbejder inden for
området.
Derudover vil der findes dele og komponenter, der er unikke for denne type motorer eller
endda unikke for denne motorserie. [udeladt] vil være en sådan unik del for denne
motorserie. Unikke dele fremstilles ikke i større mængder, idet behovet ikke er stort. Dele
kan typisk kun købes ved få producenter.
Det er helt normalt, at en maskinproducent ikke producerer alle delene selv.
Bombardier producerer heller ikke motorer, men tilkøber dem.
Dette kan være en af årsagerne, at Bombardier ikke ønsker, at bistå vedr.
gennemgang af motorer og defineringen af ”overhoul” , idet motorerne er købt fra Deutz, og
det er Deutz, der har den fornødne fagviden.

Forskellige motorer inden for samme type
Som det fremgår af Deutz’ hjemmeside, findes der forskellige motorvarianter inden for
samme motortype:

…

[I den markerede del af billedteksten
står:

”The V6 is also avaliable as a flat
version for extremely compact
installations ”]

Unikke komponenter
Idet motorerne er forskellige i design, ydelse m.m., vil der naturligt være komponenter, der
er unikke for denne type motor.
Disse dele ville kunne købes fra forskellige virksomheder, dog udelukkende fra Deutz’
forsyningskæde.
Der kan være tale om [udeladt] m.m.
Disse dele er produceret i serie for hele motorserien.
Såfremt motoren blev specifik tilpasset til kunden, vil der fremstilles komponenter til
formålet. Disse komponenter vil kun være relevant for den specifikke kunde. Derved skal
disse komponenter fremstilles til serviceformål og ikke kan købes frit på markedet.



/

145

1.1.5 Spørgsmål 5
…

Spørgsmål 5 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om at angive, hvilke dele / komponenter af TCD 2015-motorerne,
der anvendes af DSB og kun anvendes i DSB-togmotorerne (dvs. ikke standarddele) med
hensyn til følgende kategorier:

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Svar på spørgsmål 5

Følgende dele / komponenter af TCD 2015-motorerne (Deutz TCD2015 V06 Railway),
anvendes af DSB og kun i DSB-togmotorerne (dvs. ikke standarddele) med hensyn til
følgende kategorier:

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

…

Note:
Spørgsmål 6 - 13 vedrører ”overhaul” og ombygning. For at forklare rammerne for denne
terminologi, henvises der til de forskellige typer af motorrenovering, der er angivet i den
europæiske Standard EN 13306 vedrørende
"vedligeholdelsesterminologi" (2001 udgave gældende på tidspunktet for DSB's
indkøbsproces).

I henhold til stk. 8.6 i EN 13306, er en ”overhaul” et "omfattende sæt af undersøgelser og
handlinger, udført for at opretholde det nødvendige niveau for tilgængelighed og sikkerhed
for en genstand".



/

146

Ifølge NOTE 1 til para. 8.6, kan en ”overhaul” udføres ved foreskrevne tidsintervaller eller
antal operationer". Ifølge NOTE 2 til para. 8.6, kan en ”overhaul” kræve en komplet eller
delvis demontering af varen ".

I henhold til stk. 8.7 i EN 13306 betyder "genopbygning" en handling, som følge af
demontering af en vare og reparation eller udskiftning af de undergrupper, der nærmer sig
slutningen af deres anvendelige liv og / eller bør regelmæssigt udskiftes ". Ifølge NOTE 1 til
para. 8.7, afviger "genopbygning fra ”overhaul” , da handlingerne kan omfatte ændringer og
/ eller forbedringer."

Ifølge NOTE 2 til para. 8.7, er genopbygningsformålet normalt, at levere en vare med en
brugbar levetid, som vil vare længere end den oprindelige vares levetid. "

1.1.6 Spørgsmål 6
…

Spørgsmål 6 oversat til dansk:

Baseret på skønsmandens kendskab til mellemstore dieselstempletmotorer til brug i
køretøjer, tog og marine applikationer (8l-20l forbrændingsforskydning), anmodes
skønsmanden om at definere og beskrive konceptet og det typiske omfang af ”overhaul” af
sådanne motorer.
I beskrivelsen anmodes skønsmanden om at specificere:

I) hvordan træffes beslutninger af de dele, komponenter og handlinger, der generelt vil blive
medtaget i en ”overhaul” af en TCD2015 motor og
II) listen over dele, komponenter og handlinger, der generelt indgår i en ”overhaul” af en
sådan motor

Svar på spørgsmål 6

Konceptet ved ”overhaul” af et større antal togmotorer, vil typisk være efter ”udskiftnings
princippet” .
Det ville sige, at i den aktuelle sag vil eks. 4 tog blive taget ud af drift, og motoren blive
demonteret, for at bliver renoveret.
Den efterfølgende uge, vil 4 nye tog blive taget ud af drift, og motorerne vil blive
demonteret, og de renoverede motorer, fra de 4 første tog vil blive monteret i disse 4 tog.
Sådan vil cyklussen fortsætte indtil alle togene har fået renoveret deres motorer.

Komponenter og handlinger, der generelt vil blive medtaget i en ”overhaul” af en TCD2015
motor (Deutz TCD2015 V06 Railway), bestemmes som regel ud fra erfaring med hvilke
komponenter der bliver slidt på den pågældende motortype, samt ud fra
vedligeholdelsesforskrifter (tidsintervaller) fra motorleverandøren. Under drift, er der også
mulighed for at iagttage motorens almene tilstand ud fra eks. olieforbrug, lav olietryk, bliver
motoren varm, lav lade-tryk på turboen m.m. – hvilket også kan indikere, at motoren er
slidt, inden for de respektive områder af motoren, og dermed vil blive medtaget i en
”overhaul” af motoren.

Komponenter og handlinger, der generelt indgår i en ”overhaul” af en sådan motortype, vil
typisk være er følgende:



/

147

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Kræves der garantier og evt. bøder m.m. for at opnå en høj grad af sikkerhed ved ”overhaul”
, vil den udførende nok sikre sig ved at udskifte flere dele end man måske ville have valgt i
en anden situation.

Det betyder, at omfang af komponenter der udskiftes også afhænger af kravene, den ønskede
sikkerhed, den påkrævede garanti over en given driftstid, erfaring med drift og motor m.m.
DSB har i udbudsmaterialet stillet klare og strenge krav samt høje bøder mht.
pålidelighed og driftssikkerhed.

1.1.7 Spørgsmål 7
…

Spørgsmål 7 oversat til dansk:
Skønsmanden bedes på baggrund af svaret på spørgsmål 6 forklare den tekniske forskel og
forskel i omfang og omkostninger (oplysning om omkostningerne til dele og mandtimer) af
en ”overhaul” sammenlignet med:

I) en genopbygning (baseret på antagelsen at en motor skal genoprettes til "så god som ny"
tilstand, når motoren har kørt 1.200.000 km / 50.000 timer og
II) en udskiftningsløsning. Skønsmanden bedes i besvarelsen identificere de dele /
komponenter og / eller handlinger, der ikke vil blive inkluderet i en ”overhaul”
sammenlignet med en ”genopbygnings løsning” (hvis der er nogen).

Svar på spørgsmål 7

Den tekniske forskel ved en renovering, hvor motoren ”overhaul” kontra en
”genopbygning” er, at motoren ved en ”genopbygning” , demonteres alle motorens
komponenter og vurderes/testes/måles og udskiftes/renoveres ved tegn på slid, hvilket ikke
sker ved en ”overhaul” , hvor kun forudbestemte komponenter udskiftes.

Vælges der en ”udskiftningsløsning” skiftes motoren i toget ud med en renoveret motor.
Omfanget af hvilken dele der er skiftet i den renoverede motor, afhænger af om motoren er
”overhaul” eller ”genopbygning” renoveret.

Følgende dele / komponenter og / eller handlinger vil som hovedregel ikke blive medtaget
ved en ”overhaling” sammenlignet med en ”genopbygning løsning” :

- [udeladt]



/

148

- [udeladt]
- [udeladt]

1.1.8 Spørgsmål 8
…

Spørgsmål 8 oversat til dansk:
Baseret på antagelsen om, at en TCD2015-motor skal ”overhaul” ved at udføre følgende
servicepunkter:

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Skønsmanden anmodes om at oplyse, om de nødvendige dele (som anført nedenfor), for at
udføre ovenstående service, kunne hentes fra andre leverandører end Deutz eller Deutz
forhandlere (kategori A dele nedenfor) og / eller kunne renoveres (kategori B dele nedenfor)
enten hos ethvert almindeligt motorværksted eller hos specialbutikker.
Kategori A dele:
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt] Kategori B dele:
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Svar på spørgsmål 8
For af udføre ovenstående service som ”overhaul” kan følgende kategori A dele generelt
købes fra andre leverandører end Deutz eller Deutz forhandlere.

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Følgende kategori B dele kan generelt renoveres, enten hos ethvert almindeligt



/

149

motorværksted eller hos specialbutikker:

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Baseret på antagelsen om, at en TCD2015-motor skal renoveres ved at udføre service på
ovenstående elementer kan følgende elementer ved udskiftning, kun købes hos Deutz eller
Deutz forhandlere:

Punkt (a) til (i):
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Kategori A dele:
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Kategori B dele:
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

1.1.9 Spørgsmål 9
…

Spørgsmål 9 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes, om at forklare den tekniske forskel (i omfang) og forskellen i
omkostningerne mellem ”overhaul” af en motor, som beskrevet i spørgsmål 8, og en
fuldstændig renovering (genopbygning) af en TCD2015 motor til "som ny" tilstand, baseret
på svaret på spørgsmål 6 (I).

Svar på spørgsmål 9

Den tekniske forskel mellem en motor baseret på, som beskrevet i spørgsmål 8 og en
fuldstændig renovering (genopbygning) af en TCD2015 motor til "som ny"tilstand baseret
på svaret på spørgsmål 6 (I) er, at ved en fuldstændig renovering af sådan en motortype vil
der typisk også blive skiftet komponenter i motoren, som måske ikke decideret er slidte,
men skiftet fordi man har mulighed for at skifte dem, idet man har motoren åbnet.

Service intervaller beskriver:
- Komponenternes levetid. Levetid betyder, hvornår en komponent er slidt op eller



/

150

ophører med at virke.
- Komponenternes sandsynlige svigtrate (reliabilitet). Dette kan være forskelligt fra
komponent til komponent. Fremstillingskvaliteten og ensformige produktionsprocesser
skaber mere ensartede komponenter og derved mere ensartet svigt.
Er produktionen uens, vil man opleve en større spredning af svigt, dvs. nogle komponenter
fejler væsentligt før end andre.
Det forventes af en professionel leverandør af maskiner, at han har styr over produktion og
kvalitet, hvorfor kunder fortrækker ”originale” dele.
De kombinerede svigtrater og fejl, medfører en samlet pålidelighed af motoren. Det betyder,
at svigt af en enkel komponent kan medføre svigt af hele motoren.
Derved reduceres motorens pålidelighed. Denne sammenhæng gør det vigtigt, at en hver
komponent er pålidelig.
- Fejlkonsekvensen (severity) spiller yderligere ind. Svigt af nogle komponenter vil fx
reducere motorens ydeevne, men motoren vil fortsat fungere.
- Andre komponenternes svigt vil ødelægge hele motoren. Disse komponenter kan betegnes
som sikkerhedsrelevante.
- Serviceintervaller tager hensyn til forskellen i komponenternes levetid. Det betyder, at
komponenter med kortere levetid skiftes hurtigere. Komponenter med stor fejlkonsekvens
skiftes før en forventet svigt.

En yderligere faktor er planlagt og ikke planlagt service (scheduled service). Ikke planlagt
service, betyder altid ad hoc arbejde, ikke ønsket svigt og er ikke acceptabel for fx togdrift.
Man ønsker her, at komponenterne fungerer driftssikker fra service til service. Dette gør det
nødvendigt, at skifte nogle dele, før deres levetidens ende.

Slid af komponenter
Ingeniører regner typisk med ”worse case” . For at være sikkert, regnes et teknisk produkt
typisk under høj last. Men ikke alle produkter eller motorer, bliver belastet lige meget.
Komponenter slides ikke ens fra motor til motor.
Komponenternes kvalitet, motorens brug og belastning
Derved kan der være komponenter, som har længere levetid end antaget og behøves ikke at
blive skiftet. Om komponenterne alligevel skal skiftes, afhænger af deres tilgængelighed.
Komponenter med bedre tilgængelighed, kan eventuelt senere skiftes end komponenter, som
er sværere tilgængelige.

” Overhaul”
Ingen generel service eller ”overhaul” tilbagefører en motor til ”fabriksny tilstand” . Alle
former for service forlænger levetiden ved:
- At dele med lang levetid forbliver i motoren. Disse dele har også tabt levetid. Men deres
resterende levetid er lang nok. (udmattelse)
- Andre dele har allerede nået deres levetids ende (er udmattet) og bliver skiftet. På denne
måde forlænges levetiden, men der skabes ikke en ny motor.
Når en ”overhaul” kan gentages 3 til 5 gange (Deutz Stævning, afsnit 27), kan motoren efter
”overhaul” ikke være som ny, idet ”overhaul” kunne gentages i al uendelighed.

Omfang af servicearbejde
Det forårsager en del omkostninger, såfremt togene ikke kan køre eller skal stoppe
undervejs. Derfor er motorernes pålidelighed en meget vigtig faktor.
Pålideligheden opnås ved et passende og robust design, men også en god og



/

151

grundig service. Uanset hvor grundigt servicen er gennemført, kan ethvert teknisk produkt
fejle. Såfremt én vigtig komponent af de over 1000 motordele svigter, svigter hele motoren.
En garanti for fejlfri og stabil drift over hele motorens levetid til og med den næste
”overhaul” , er for den service udførende virksomhed en væsentlig risiko.

…

1.2.1 Spørgsmål 10
…

Spørgsmål 10 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om at oplyse, om en motor, der er underkastet en ”overhaul” , som
beskrevet i svaret på spørgsmål 8, kan anses for at være "så god som ny" (dvs. en motor der
kan forventes at køre yderligere ca. 1.200.000 km).

Svar på spørgsmål 10

Underkastes en motor en ”overhaul” , iht. nedenstående punkter (a) til ( i), som beskrevet i
svaret på spørgsmål 8, anses motoren, efter skønsmandens opfattelse, at kunne forventes at
køre yderligere ca. 1.200.000 km.

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Der er teknisk forskel mellem “så godt som nyt” eller “kan fungere yderligere 1,2 mio. km”
. Så godt som nyt implicerer, at maskinen har lignede levetid og kvalitet, som en ny
maskine. Efter en ”overhaul” forventes motoren, at kunne køre yderligere 1,2 mio.
kilometer. Denne service kan gentages nogle gange inden motoren generelt er slidt op.

1.2.2 Spørgsmål 11
…

Spørgsmål 11 oversat til dansk:

Skønsmanden anmodes om at bekræfte, om de tjenesteydelser, der er omhandlet i spørgsmål
8, kan udføres af en almindelig motorreparationsvirksomhed, herunder dem, der er
beliggende i Danmark og Tyskland, der er opført i bilag A, og at der ikke er behov for noget
speciel værktøj eller maskiner for at udføre disse tjenester.

Svar på spørgsmål 11

Baseret på antagelsen om, at en TCD2015-motor skal "overhaul" ved, at udføre følgende
servicepunkter, der er omhandlet i spørgsmål 8:



/

152

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Følgende firma, der er opført i bilag A, kan udføre ovenstående ”overhaul” omhandlet i
spørgsmål 8, og der er ikke behov for noget speciel værktøj eller maskiner, for at udføre
disse tjenester.

Virksomhed G.m.b.H 1
…

Virksomhed A/S 1
…

A/S Esbjerg Cylinder Service
…

Motoren AG Feuer
…

Følgende firma, der er opført i bilag A, kan ikke udføre ovenstående ”overhaul” omhandlet i
spørgsmål 8:

Virksomhed A/S 4
…

Virksomhed A/S 5
…

Nordhavn Marine & Offshore A/S
…

Virksomhed ApS
…

Virksomhed G.m.b.H 2
…

Virksomhed G.m.b.H 3
…

Virksomhed G.m.b.H 4
…

DB Fahrzeuginstandhaltung GmbH Werk Bremen



/

153

…

1.2.3 Spørgsmål 12
…

Spørgsmål 12 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om at angive, om reservedelsliste, udarbejdet af Deutz efter
skønsmandens mening indeholder de dele / komponenter, der typisk er nødvendige for at
genopbygge en TCD2015-motor.

Svar på spørgsmål 12

Reservedelsliste udarbejdet af Deutz indeholder, efter skønsmandens mening, dele /
komponenter, der typisk ikke er nødvendige for at genopbygge en TCD2015-motor.

Følgende dele vil typisk være nødvendige for at genopbygge en TCD2015-motor:

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Dele angivet på listen, som [udeladt] og [udeladt], vil typisk blive tilstandsudskiftet.

Alle andre dele på listen, som er angivet som [udeladt] m.m. vil man typisk ikke udskifte
ved en genopbygning af en TCD2015-motor.

1.2.4 Spørgsmål 13
…

Spørgsmål 13 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om at oplyse, om reservedelslisten udarbejdet af DSB, ville efter
skønsmandens opfattelse være egnet, som en reservedelsliste til en renovering og / eller til
genopbygning af en TCD2015 motor.



/

154

Skønsmanden opfordres endvidere til at angive, om de dele, som DSB faktisk anvendte til at
genoprette dets 404 TCD 2015 motorer, var tilstrækkelige til at udføre en typisk renovering
og / eller typisk genopbygning af en TCD2015 motor.

Svar på spørgsmål 13

Efter skønsmandens opfattelse, vil reservedelslisten, udarbejdet af DSB, være egnet som en
reservedelsliste til en renovering af en TCD2015 motor.

Skønsmanden vil endvidere angive, om de dele, som DSB faktisk anvendte til at genoprette
deres TCD 2015 motorer var tilstrækkelige, til at udføre en typisk renovering af en
TCD2015 motor.

1.2.5 Spørgsmål 14
….

Spørgsmål 14 oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes, om at angive navnene på de fem største leverandører af
reservedele / komponenter til mellemstore dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine
applikationer (8l-20l forbrændingsforskydning).
På baggrund af skønsmandens generelle erfaring, anmodes skønsmanden, om at beskrive
indkøbsmetoder, der almindeligvis anvendes ved indkøb af kunder og identificere, om
specifikke indkøbsmetoder er nødvendig for ejere og / eller operatører af tog.

Svar på spørgsmål 14

Følgende fem firmaer er store leverandører af reservedele / komponenter til mellemstore
dieselmotorer til brug i køretøjer, tog og marine applikationer (8l-20l
forbrændingsforskydning):

- Central Diesel Inc. (www.centraldieselinc.com)
- High Quality Motor Service® (www.hqmotorservice.com)
- Fink & Bliese GmbH (www.fink-bliese.de)
- Goltens Group (www.goltens.com)
- Vomeks (www.vomeks.com)

Ved indkøb af et større antal reservedele ved renovering at togmotorer, udarbejdes der
normalt et udbudsmateriale, afstemt efter de behov / krav / ønsker man har til reservedelene,
som man ønsker at købe.

Udbudsmaterialet for indkøb af reservedelene kan også indeholde krav til eks.
kørselsmønster / serviceintervaller m.m.

Ved indkøb af reservedel, kan der være tale om at man ønsker, at indkøbe originale
reservedele, men ofte er det også muligt at indkøbe uoriginale reservedele.

I begge tilfælde, oplyser man typisk motortype og serienummer til reservedelsleverandøren,
og ud fra det, kan leverandøren se om de kan levere de efterspurgte reservedele.



/

155

Leverandøren af evt. uoriginale reservedele, kan som regel også oplyse om deres uoriginale
reservedele, lever op til kravene i forhold til de originale reservedele.

Syn og skønsmændene har kontaktet et antal internationale leverandører, af reservedele til
bl.a. Deutz-dieselmotorer, for at efterprøve om det er muligt at fravige normal kutyme og
ikke oplyse motorens serienummer ved køb af reservedele.

Kommunikation har været typisk som følgende:

Syns- og skønsmand
Hello,
we need to service some midt size Diesel Engines from Deutz. A larger renovation is planned where
we need spare parts to be able to do the work.

Would it be possible and would it reduce spare part cost to go for not OEM parts for a renovation or
reconditioning as you mention it on your side?

Supplier:
Hello
What parts are You looking for?

Please send me engine model and serial number

Alle de kontaktede reservedelsleverandør har efterspurgt motorens serienummer. Denne
information gør det muligt for en reservedelsleverandør at:

- identificere brugeren af motoren og kontrollere det vigtige ”eftersalg” .
- forstå brugen af motoren, de fejl der sandsynligvis er opstået og omfanget af

de reservedele en kunde ønsker.
- ud fra de solgte reservedele kan der også identificeres den service, en kunde

gennemfører
- identificere når motoren evt. videresælges.

1.2.6 Spørgsmål 15
…

Spørgsmål 15 oversat til dansk:
a) Skønsmanden anmodes, om at beskrive - baseret på en typisk liste over dele og
komponenter til en renovering af TCD2015-motoren, jf. svaret på spørgsmål 6 -hvor mange,
hvilke dele og komponenter, der typisk kunne hentes fra forskellige leverandører (OEM
eller tredjeparter).

b) Skønsmanden anmodes om at identificere, om der er nogen dele i den reservedelsliste,
udarbejdet af DSB, som er ægte Deutz dele / komponenter (dvs. dele, der kun var
tilgængelige, på daværende tidspunkt for Deutz eller en Deutz forhandler).

c) Desuden anmodes skønsmanden, om at identificere ægte Deutz dele og komponenter i
DSB's reservedelsliste, hvis nogen, som kan revoveres af en tredjepart.
I sit svar på dette spørgsmål, bedes skønsmanden uddybe om, om en renovering af brugte
motor komponenter som f.eks. [udeladt] mv. er almindelige i branchen og



/

156

om sådanne professionelt renoverede dele, har samme eller identisk kvalitet, når de
sammenlignes med nye dele.

Svar på spørgsmål 15
a) Komponenter og handlinger jf. svaret på spørgsmål 6, vil følgende dele og komponenter
typisk kunne hentes fra forskellige leverandører (OEM eller tredjeparter):

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

Følgende dele og komponenter jf. svaret på spørgsmål 6, vil typisk ikke kunne hentes fra
forskellige leverandører (OEM eller tredjeparter).

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]

b) følgende dele i den reservedelsliste, udarbejdet af DSB, er ægte Deutz dele / komponenter
(dvs. dele, der kun var tilgængelige, på daværende tidspunkt, for Deutz eller en Deutz
forhandler).

[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

Skønsmanden kan ikke med sikkerhed vurdere om alle [udeladt] på listen, samt [udeladt]
kun kan købes hos Deutz eller en Deutz forhandler.

c) Følgende ægte Deutz dele og komponenter i DSB's reservedelsliste, kan revoveres ved
slibning, hvis de ikke skal udskiftes pga. slid, af en tredjepart:



/

157

[udeladt]
[udeladt]

Renovering af brugte motorkomponenter som f.eks. [udeladt] mv. er almindelige i branchen,
og er de professionelt renoveret, har de samme eller identisk kvalitet, som nye dele, efter
skønsmandens vurdering.
[udeladt] og visse [udeladt] er en speciel del, efter skønsmandens opfattelse, og er kun
mulig, at renovere med originale dele fra Deutz eller fra en Deutz forhandler.

1.2.7 Spørgsmål 16
…

Spørgsmål 16 oversat til dansk:
Hvis skønsmanden, i svaret på spørgsmål 15, har identificeret ægte Deutz-dele /
komponenter i DSB's reservedelsliste, anmodes skønsmanden om at vurdere, om det ville
have været muligt, at finde alternative leverandører for de relevante dele / komponenter.
F.eks. hvis en køber forpligtede sig til en bestemt mængde eller fastsat leveringstid for en
sådan produktion.
Ville det da være muligt, inden for den planlagte projekttid for DSB's projekt (indsendelse af
bud den 30. april 2010, levering fra 1. august 2010 til 1. oktober 2012), at finde (bestille) de
nødvendige dele / komponenter, jf. DSBs reservedelsliste?
Skønsmandens svar skal indeholde eventuelle bemærkninger om, hvorvidt det ville være
teknisk muligt og økonomisk muligt, at få de relevante dele fremstillet af en eller flere
tredjepartsleverandører.

Svar på spørgsmål 16

Det er efter skønsmanden vurdering vanskeligt, at finde alternative leverandører for de
relevante dele / komponenter, som angivet i svaret på spørgsmål 15.

Fremstilling af dele og komponenter kræver viden om dens design. Dette indebærer
tilgængelighed af produktionsgrundlaget der omfatter bl.a.
- Materiale egenskaber
- Tolerancer
- Overflade kvalitet eller behandling
- Kvalitets parameter og eventuelt test paramenter

Grundlæggende er det ikke økonomisk, at fremstille [udeladt]. [udeladt] er fx [udeladt].
[udeladt] hvilket kræver et ret stort antal dele, for at være økonomiske rentabelt

Dele og komponenter, der er [udeladt] kan fremstilles økonomisk i mindre serier, såfremt
delene er forholdsvis simple.

Fremstilling af dele med høj kompleksitet, er kun økonomisk rentabel ved et større antal og
hvis det fornødne produktionsgrundlag er til stede.

Fremstilling af [udeladt] dele, dvs. [udeladt] dele af motorer, er kun økonomisk rentabelt i
større antal, idet dette kræver produktionsgrundlag, kvalitets grundlag



/

158

og test grundlag. Produktions-, kvalitets- og testgrundlag er normalt ikke tilgængeligt og ejet
af motorproducenten.

1.2.8 Spørgsmål 17
…

Spørgsmål 17 oversat til dansk:

Hvis skønsmanden i svaret på spørgsmål 15, har identificeret ægte Deutz-dele /
komponenter i DSB's reservedelsliste, anmodes skønsmanden om at angive, hvad den
normale leveringstid ville være for reservedele, som forskudte levering, af dele til et projekt,
der skal renoveres og / eller genopbygges 404 stk. TCD2015 motorer over en periode på to
år.

Svar på spørgsmål 17

Skønsmanden har i svaret på spørgsmål 15, identificeret ægte Deutz-dele / komponenter i
DSB's reservedelsliste.
En normal leveringstid ville være max. 8-10 dage for reservedele, som forskudte levering, af
dele til et projekt, der skal renoveres og / eller genopbygges af 404 stk. TCD2015 motorer
over en periode på to år.
Hvis der ved renovering af en motor, viser sig at være et akut behov for en specifik
reservedel, som ikke er en del af renoveringsprojektet, vil leveringstiden typisk være max.
24 timer.

…

1.3.1 Spørgsmål A
…

Spørgsmål A oversat til dansk:

Ud over svaret på spørgsmål 3, bedes skønsmanden på baggrund af hans generelle erfaring
beskrive, hvis og hvordan mangel på præcise, pålidelige og opdateret informationer om de
forventede livscyklus omkostninger (fx utilstrækkelige historiske data om
vedligeholdelsesomkostningerne og brugen, levetiden og omkostningerne ved reservedele
osv.), vil kunne påvirke en købsbeslutningen.

Svar på spørgsmål A:

Mangel på præcise, pålidelige og opdateret information om de forventede livscyklus
omkostninger, vil, som beskrevet i svaret på spørgsmål 3, kunne påvirke købsbeslutningen.

Levetiden på reservedele til eks. en motorrenovering, vurderes oftest ud fra
motorleverandørens forskrifter samt brugerens (DSB) erfaring (historiske data) med den
pågældende motortype.

Er brugerens (DSB) erfaring (historiske data), ikke tilstrækkelig til at vurdere hvilke dele,
der skal vedligeholdes eller udskiftes ved eks. en motorrenovering og er motorleverandørens
informationer ikke præcise, pålidelige og opdateret, kan



/

159

resultatet være, at brugeren (DSB), vælger en forkert løsning, set i forhold til deres behov /
økonomi / levetid på motorerne.

Det er derfor altafgørende for en købsproces, at man er i besiddelse af præcise, pålidelige og
opdateret informationer, om de forventede livscyklus omkostninger for den pågældende
motortype.

1.3.2 Spørgsmål B
…

Spørgsmål B oversat til dansk:
Skønsmanden anmodes om at forklare, hvilke faktiske forhold svaret på spørgsmål 8 og 15-
17 er baseret på, og hvilken betydning, hvis nogen, skønsmanden i den forbindelse har
tillagt oplysningerne om markedet for levering af reservedele og komponenter, der er
indeholdt i bilag 1, især underbilag 40-51 og 76.

Svar på spørgsmål B

De faktiske omstændigheder for svaret på spørgsmål 8 og spørgsmål 15-17, er baseret på at
delene, som er angivet som Deutz dele, er specielle dele, og at de ikke kan købes hos andre
leverandører end hos Deutz eller hos en Deutz forhandler, og det er ikke muligt, at købe dem
som uoriginal hos andre leverandører.

Skønsmanden har ikke tillagt oplysningerne i bilag 1, især underbilag 40-51 og 76 nogen
betydning for sine svar.

Annex A
Selected engine repair shops in Denmark and Germany

Virksomhed A/S 1
…

A/S Esbjerg Cylinder Service
…

Virksomhed A/S 4
…

Virksomhed A/S 5
…

Nordhavn Marine & Offshore A/S
…

Virksomhed ApS
…

Virksomhed G.m.b.H 2
…

Virksomhed G.m.b.H 3
…



/

160

Virksomhed G.m.b.H 4
…

Virksomhed G.m.b.H 1
…

DB Fahrzeuginstandhaltung GmbH Werk Bremen
…

Motoren AG Feuer
…

…”

Eksempler på tredjepartsleverandører - Bilag 19

Efter den oprindelige skønsrapport fremlagde Deutz bilag 19, der viser
eksempler på tredjepartsleverandører (bl.a. TecDoc Catalogue og Hamofa) af
reservedele til Deutz-motorer.

Syn og skøn – supplerende rapport

Skønsmand 1 og Skønsmand 2 har, bl.a. på baggrund af det ovennævnte bilag
19, afgivet supplerende skønsrapport af 20. december 2019, hvoraf fremgår
bl.a.:

”…

2 Besvarelse af syns- og skønsspørgsmål

2.1 Generelle noter til spørgsmålene

2.1.1 Kvalitet og sikkerhed

For en bruger af motorer som DSB, er svigt af en motor forbundet med forholdsvis store
konsekvenser for driften.
Der er ikke kun tale om én maskine, der ikke fungerer, men typisk om en blokkeret
strækning, der medfører forstyrrelser af hele togdriften. Derudover skal et stort antal
mennesker transporteres fra det havarerede tog til en passende station.
Fejl i motor, som kan føre til brand eller på anden måde er sikkerhedsrelevant, kan forårsage
større skader med konsekvenser for hele togdriften, sikkerheden og godkendelser til følge.
For operatører som DSB er den rette kvalitet af både reservedele, motor og den udførte
service essentielt.

Udtræk af Brugermanualen fra Deutz:
(03123693-DEUTZ-MOTOR-Manual-DK)
side 2:



/

161

Ved gennemførelsen af reparationsarbejder på
motoren er det foreskrevet, at der generelt skal
bruges originale DEUTZ-dele. Disse er specielt
beregnet til Deres motor og sikrer en korrekt drift.
Ved manglende overholdelse bortfalder garantien!
Side 5
Originale DEUTZ dele er underkastet samme strenge
kvalitetskrav som DEUTZ motorerne. Videreudviklinger
til forbedring af motorerne indsættes
naturligvis også til originale DEUTZ dele. Kun brugen
af originale DEUTZ dele, som er fremstillet efter
de nyeste erkendelser, giver garanti for korrekt funktion
og høj pålidelighed.

Deutz sikrer en høj kvalitet af motorer samt stor driftssikkerhed. Det er naturligt, at denne
kvalitet kun kan opretholdes med reservedele af den rette kvalitet.

Kvalitet betyder bl.a.:
• de rette dimensioner (tolerancer)
• de rette materialer (legeringer og varmebehandlinger)
• de rette overflader (bearbejdningskvalitet og varmebehandling eller

belægning af overfladen)

Med denne baggrund har DSB krævet omfattende garantier for motorenes funktion og
driftssikkerhed samt originale reservedele.
Deutz omfattende tilbud skyldes bl.a. også kravet om driftssikkerheden.

Når der søges dele via alternative kilder, skal der sikres at:
• der er tale om nye dele – der er en del brugte dele på markedet
• der er tale om originale dele
• leverandøren er pålidelig

Syns- og skønsmanden kan ikke vurdere, om de tilbudte dele er genuine / originale dele,
dvs. opfylder kvalitetskravene.

2.1.2 Leveringsomfang
For at kunne gennemføre overhaul-projektet med over 400 motorer, var det ikke
tilstrækkeligt at købe enkelte dele her og der. Der var behov for omfattende leverancer og
reservedele i større antal.
Syns- og skønsmanden kan ikke undersøge, om de forskellige leverandører er i stand til at
levere den nødvendige mængde.

2.1.3 Alternative leverandører
Under besvarelse af syns- og skønsspørgsmål den 5.5.2019 har syns- og skønsmanden
undersøgt markedet via internet ved at søge efter motorer med navn TCD 2015 og
firmanavn Deutz. Det har ikke været muligt at finde frem til mange leverandører og de
leverandører, som bilag 18 og bilag 19 viser. Man skal åbenbart kende kilderne.
Til besvarelse af supplerende syns- og skønstema har syns- og skønsmand brugt de af Deutz
i bilag 18+19 angivne kilder.

TechDoc.Net



/

162

Der er åbenbart tale om et netværk af leverandører. For at kunne bruge siden, skal firmaet
registreres.
Registreringen vil blive aktiveret efter 24 timer.
For at kunne søge i TechDoc er det yderligere nødvendigt at købe en licens.
Licensen koster 120,-€.

Hamofa
https://parts.hamofa.com
På siden kan der ikke søges efter motortype, men der skal søges efter produktnummer.
Hamofa angiver ikke, hvor produkterne kommer fra. Der findes ingen specifikation o.l.
Siden reklamerer med, at alle produkter er genuine komponenter. Komponenterne kan købes
uden motorserienummer og åbenbart uden problemer.

Andre leverandører, valgt af Deutz-Fahr
Andre af Deutz angivne leverandører leverer kun nogle komponenter eller på
anfordring. Tabellen forneden viser resultaterne.

Analyse af mulige leverandører, tabel
Syns- og skønsmanden har brugt DSB-listen som udgangspunkt, idet denne liste har været
tilgængelig under renoveringsprocessen og indeholder de dele og komponenter, DSB ønsker
at få skiftet.
Listen kan findes i ”Bilag 5, Appendix 1 -DSB’s specifikation of requirements” Derudover
blev anvendt bilag 7 for at finde yderligere varenumre, der ikke er del af bilag 5.
Bilag B fil31 er brugt for at finde enkelte varenumre, der ikke kunne findes i bilag 5 og 7.
Der skal gøres opmærksom på, at alle dele med varenummer er standarddele. Kun
standarddele har en Deutz-varenummer (KHD …..)
Det kan ikke vurderes, om disse komponenter passer, eller om delene til motor TCD 2015 er
blevet modificeret for DSB-togene.
Listen forneden viser komponenter, som er standard for en type Deutz TCD 2015 motor.
Syns- og skønsmanden har valgt en række komponenter for undersøgelsen. Dvs. der blev
ikke søgt alle dele, især ikke standarddele.

[udeladt]

Som analysen foroven viser, kan ikke alle leverandører levere alle dele. Der er ingen
leverandør, som kan levere komplet iht. DSB specifikation for udbud (bilag 5).

På grundlag af det foreliggende materiale og det ved skønsforretningen konstaterede kan
skønsmanden efter bedste evne og overbevisning besvare spørgsmålene således:



/

163

2.2 Sagsøgers supplerende syns- og skønstema

2.2.1 Spørgsmål 18:
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 1 præcisere, om hovedparten af motordelene
og komponenterne i TCD 2015 V06 Railway-motoren er identiske med dem anvendt i andre
TCD 2015-motorer, herunder om disse motordele og komponenter kan anvendes i andre
motorer (uanset motormodel og formål).

Svar:
Med udgangspunkt i de partnumre, der har været til rådighed og som er defineret i bilag 5
(DSB udbudsmateriale “overhaul” appendiks 1), kan disse komponenter købes ved
forskellige forhandler.
DSB har angivet yderligere komponenter uden partnummer.
Manglende numre er blevet taget fra bilag 7 (den af Deutz foreslåede komponentliste). Det
er en formodning, at der er tale om de samme reservedele, dem DSB efterspørger og dem
Deutz foreslå.
I så fald er disse komponenter også standarddele.
Få reservedelsnumre er taget fra bilag B, Fil31, “Koncept for renovering af kraftforsyningen
i IC3” Der må gås ud fra, at de her angivne partnumre er komponenter, som ønskes anvendt
til overhauvl af motorerne.
Såfremt DSB havde planlagt at købe disse dele, er delene standard for Deutz TCD 2015.
Nogle dele er standard for flere Deutz-motorer eller for flere typer motorer. Standarddele
kan anvendes i andre motorer, uanset formål.

2.2.2 Spørgsmål 19
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 1 angive, om de enkelte TCD2015-
motormodeller kan anvendes til samme formål, herunder til tog, hvis der foretages enkelte
tilpasninger af motorerne.

Svar
Motoren af typen Deutz TCD2015 V06 Railway, er en motor Deutz AB har udviklet specielt
til tog. [udeladt] er tilpasset/designet, efter skønsmandens opfattelse, således at den samlede
motor med motordelene og komponenterne kan indbygges i bl.a. IC3-togene, hvor
motorrummets højde er begrænset.
Da [udeladt], efter skønsmandens opfattelse, på TCD2015 V06 Railway-motoren er
tilpasset/designet, således at den samlede motor med motordelene og komponenterne kan
indbygges i bl.a. IC3-togene, hvor motorrummets højde er begrænset, kan de enkelte
TCD2015-motormodeller ikke anvendes til samme formål, herunder til tog, hvis der
foretages enkelte tilpasninger.

2.2.3 Spørgsmål 20
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 4 præcisere, om de i skønsrapportens s. 16
angivne “unikke komponenter” fortsat vurderes kun at kunne anskaffes hos Deutz’s
forhandlernetværk, eller om disse komponenter også kan købes via TecDoc Catalogue
og/eller tredjeparters onlineforretninger, herunder f.eks.
hamofa.com og bildeleshop.dk.

Svar
Med udgangspunkt i de partnumre, der har været til rådighed og som er defineret i bilag 5
(DSB udbudsmateriale “overhaul” appendiks 1), kan disse dele købes ved forskellige
forhandler. DSB har angivet yderligere komponenter uden partnumre.



/

164

Få reservedelsnumre er taget fra bilag B, Fil31, “Koncept for renovering af kraftforsyningen
i IC3” af DSB.
Der må gås ud fra, at de her angivne partnumre er komponenter, som ønskes anvendt til
overhauvl af motorerne.
Såfremt DSB havde planlagt at købe disse dele, er de standard for Deutz TCD 2015. Nogle
dele er standard for flere Deutz-motorer eller for flere typer motorer.
Standarddele kan anvendes i andre motorer, uanset formål.
Tabellen i rapporten viser, hvilke komponenter kan købes eller kan købes sandsynligvis.

Det er muligt at købe standarddele og modificere eller tilpasse dem til at være unikke dele.
Dele med partnumre kan købes frit ved forskellige forhandler som standard dele.
Om der kan leveres det fornødne antal og om komponenterne kan leveres rettidigt hos
forskellige forhandler er derved ikke konkluderet eller sagt.

2.2.4 Spørgsmål 21
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 5 anføre, om de motordele og komponenter,
der ifølge skønsrapportens s. 17-18 er unikke for IC3-togene, alene anvendes i Deutz’s TCD
2015 V06 Railway-motor eller også anvendes i andre motortyper, herunder TCD 2015 V06
og TCD 2015 V08.

Svar
[udeladt], er efter skønsmandens opfattelse, tilpasset/designet speciel til Deutz’s TCD 2015
V06 Railway-motor og der kan derfor ikke anvendes i andre motortyper, herunder TCD
2015 V06 og TCD 2015 V08.

Følgende dele vil givetvis også kunne anvendes til TCD 2015 V06 og TCD 2015 V08:
[udeladt]
[udeladt]

Følgende dele vil givetvis også kunne anvendes til TCD 2015 V06: [udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]
[udeladt]

2.2.5 Spørgsmål 22
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 7 – samt i lyset af besvarelsen af spørgsmål 15
– præcisere, om [udeladt] udskiftes ved en “genopbygning løsning” , eller om disse dele
alene justeres og slibes.

Svar
Med afsæt i spørgsmål 7 – samt i lyset af besvarelsen af spørgsmål 15 – vil [udeladt], efter
skønsmandens vurdering, normalt alene justeres og/eller slibes (tilstandsbaseret) ved en
“genopbygning løsning” , og udskiftes hvis justering og/eller slibning ikke er muligt.

2.2.6 Spørgsmål 23



/

165

Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 8 præcisere, om de motordele og komponenter,
der er angivet på s. 24 i skønsrapporten, alene kan anskaffes fra Deutz og Deutz’s
forhandlernetværk eller tillige kan købes via TecDoc Catalogue og/eller tredjeparters
onlineforretninger som f.eks. hamofa.com.

Svar
Komponenter, nævnt i spørgsmål 8. kan grundlæggende købes som standarddele ved de af
Deutz angivne forhandler. Om der kan købes det fornødne antal dele og om alle dele er
genuine / originale dele, kan ikke analyseres.

2.2.7 Spørgsmål 24
Skønsmændene bedes med afsæt i spørgsmål 15 præcisere, om de anførte motordele og
komponenter under del a og b på s. 42-43 i skønsrapporten vurderes kun at kunne anskaffes
hos Deutz og Deutz’s forhandlernetværk, eller om disse motordele og komponenter tillige
kan købes via TecDoc Catalogue og/eller tredjeparters onlineforretninger, herunder f.eks.
hamofa.com.

Svar
Der henvises til tidligere besvarelse, at nogle dele og komponenter er generiske. Disse dele
kan købes ved flere leverandører og vil typisk kunne anvendes ved flere typer motorer.
Derudover findes der dele og komponenter, der tilhører specielt TCD 2015 motorserien.
Disse dele vil komme fra Deutz’s forhandlernetværk.
Undersøgelser ved de af Deutz foreslåede forhandler viser, at komponenterne (spørgsmål 15,
a, b) kan købes via forskellige forhandler som standarddele.
Det kan ikke siges, om det er muligt at købe et stort antal dele, og om nogle dele er
modificeret senere.

…”

Eksempler på tredjepartsleverandører - Bilag 23

Efter den supplerende skønsrapport fremlagde Deutz t bilag 23, der viser
yderligere eksempler på tredjepartsleverandører (bl.a. TecDoc Catalogue og
Hamofa) af reservedele til Deutz-motorer.

Parternes synspunkter

For Deutz, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 12. oktober 2020, hvoraf fremgår bl.a.:

”…
C Anbringender 

7. Deutz gør gældende, at Deutz ikke indtager en dominerende stilling på noget relevant
marked (afsnit 1), at Deutz ikke har misbrugt nogen dominerende stilling (afsnit 2), og at
Deutz ikke har indgået en ulovlig aftale med DMN om at begrænse parallelhandel og
forhandleres passive salg (afsnit 3). Derudover er der flere formelle mangler ved
Konkurrencerådets afgørelse (afsnit 4), og påbuddene over for Deutz er for vidtgående
(afsnit 5).



/

166

1 Deutz indtager ikke en dominerende stilling på noget relevant marked 

8. Ifølge Konkurrencerådet indtager Deutz en dominerende stilling på markedet for udbud af
”unikke reservedele til TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz ”.

9. Med formuleringen ”der kun kan erhverves via Deutz ” mener Rådet ” kanaler, der er
kontrolleret af Deutz. Det vil sige Deutz selv, Deutz’ forhandlernetværk samt de producenter,
der producerer for Deutz” , jf. fodnote 4 til pkt. 34 i Rådets afgørelse (bilag 24).

10. Unikke reservedele er ifølge Konkurrencerådet karakteriseret ved at være særligt
tilpassede reservedele, der kun kan anvendes i TCD2015-motoren, der kun produceres af
Deutz og Deutz-producenter, og som kun kan erhverves via Deutz og Deutz’
forhandlernetværk, jf. figur 4 på side 24 i Konkurrencerådets afgørelse (bilag 24).

11. Deutz gør gældende, at Konkurrencerådets markedsafgrænsning er utilstrækkelig og
forkert. Det skyldes:

- At markedsafgrænsningen ikke identificerer de påståede ”unikke” reservedele,
som Deutz angiveligt skulle indtage en dominerende stilling i forhold til, jf. afsnit 1.1
nedenfor,

- At markedsafgrænsningen er baseret på en fejlagtig antagelse om, at visse
”unikke” reservedele alene kunne anskaffes via Deutz og Deutz’ forhandlernetværk og
producenter, selvom der er alternative leverandører af reservedele til TCD2015-
motoren. Dette forsømte Rådet at undersøge tilstrækkeligt, jf. afsnit 1.2 nedenfor,

- At markedsafgrænsningen er baseret på en fejlagtig antagelse om, at visse
”unikke” reservedele til TCD2015-motoren ikke kunne kopieres, hvilket de kunne, jf.
afsnit 1.3 nedenfor, og

- At markedsafgrænsningen er baseret på en fejlagtig antagelse om, at visse
”unikke” reservedele ikke kunne anvendes i andre motorer, hvilket flere af dem kunne,
jf. afsnit 1.4 nedenfor.

12. Da markedsafgrænsningen er utilstrækkelig og forkert, er Rådets konklusion om, at
Deutz indtager en dominerende stilling på det relevante marked, også forkert. Rådets
konklusion er baseret på den fejlagtige markedsafgrænsning, der reelt indebærer, at Deutz
har monopol.

13. Det ses bl.a. i pkt. 288 i Konkurrencerådets afgørelse ( bilag 24 ), der lyder:

”Det er lagt til grund for afgrænsningen af det relevante marked, at der
findes reservedele, som ikke kan erhverves udenom Deutz. Det er herefter vurderet,
at Deutz er dominerende på det forudgående marked.” (Understregning foretaget)



/

167

14. Dette ses også i punkt 564 i Konkurrencerådets afgørelse ( bilag 24 ) (hvor
”Deutz” må forstås som Deutz samt Deutz’ forhandlere og producenter, som
Konkurrencerådet fejlagtigt identificerede med Deutz):

“[…] Deutz er den eneste udbyder på det relevante forudgående marked. Deutz’
markedsandel på det relevante forudgående marked kan derfor opgøres til 1oo
procent. Deutz skal derfor anses for dominerende på det relevante forudgående
marked.”

15. Rådets vurdering af, at Deutz indtog en dominerende stilling, er desuden forkert, fordi
Konkurrencerådet fejlagtigt – og i strid med gældende EU-praksis – i sin vurdering har
undladt at inddrage det konkurrenceprægede upstream-marked, jf. afsnit 1.5 nedenfor.

1.1 Konkurrencerådets markedsafgrænsning er utilstrækkelig og identificerer ikke de
påståede ”unikke” reservedele, som Deutz skulle indtage en dominerende stilling i
forhold til

16. Konkurrencerådet har i sin afgørelse afgrænset et primært marked for produktion og
udvikling af dieselmotorer til industrielt brug. Deutz indtager ikke en dominerende stilling
på dette marked, men er udsat for effektiv konkurrence af en lang række konkurrenter, bl.a.
CAT, Cummins, IVECO, MAN Diesel, Mercedes-Benz, Perkins, Scania og Volvo-Penta
(bilag 24).

17. Derudover har Rådet afgrænset to eftersalgsmarkeder; et marked for udbud af ”unikke
reservedele til TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz ”, og et marked for
”reparation og vedligehold af TCD2015-motoren ” (bilag 24).

18. Ifølge Konkurrencerådet indtager Deutz en dominerende stilling på markedet for udbud
af ”unikke reservedele til TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz ”.

19. Unikke reservedele er ifølge Konkurrencerådet karakteriseret ved at være særligt
tilpassede reservedele, der kun kan anvendes i TCD2015-motoren, der kun produceres af
Deutz og Deutz-producenter, og som kun kan erhverves via Deutz og Deutz’
forhandlernetværk, jf. figur 4 på side 24 i Konkurrencerådets afgørelse (bilag 24).

20. Konkurrencerådet har i afgørelsen ikke specificeret, hvilke produkter
(reservedele) der falder ind under markedsafgræsningen ” unikke reservedele til 
TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz ”. Rådet har blot indsat nogle
eksempler på ”unikke” dele i afgørelsens pkt. 90 (og 868, der gentager teksten fra pkt. 90)
og 92 (bilag 24):

Punkt 90: ” Eksempler på unikke reservedele er Udeladt, der i dimension og
gummisammensætning er udviklet specielt til eller af Deutz.”

Punkt 92: ” DSB nævner blandt andet Udeladt som eksempler på unikke
reservedele, der skal være originale fra Deutz.”



/

168

21. Afgørelsen nævner ingen reservedelsnumre for påståede unikke reservedele, og det er i
særdeleshed uvist, hvilke reservedele der omfattes af angivelsen: ”diverse slangestykker, der
i dimension og gummisammensætning er udviklet specielt til eller af Deutz.”

22. Herudover fremgår det ikke af afgørelsen, hvilke Deutz-reservedele der angiveligt er
unikke (eller om den påståede ulovlige adfærd angik unikke dele omfattet af DSB’s udbud).

23. Deutz gør gældende, at Konkurrencerådets markedsafgræsning er utilstrækkelig, idet
Rådet ikke har identificeret de reservedele, der angiveligt kun kunne anskaffes fra Deutz og
Deutz’ forhandlernetværk.

24. Konkurrencerådet har hverken undersøgt eller angivet, hvilke specifikke reservedele til
brug for ”overhaul” af TCD2015-motoren der var unikke, og som Deutz ifølge Rådet derfor
automatisk havde en dominerende stilling i forhold til.

25. En virksomhed kan alene indtage en dominerende stilling, når virksomheden besidder en
sådan markedsstyrke, at den kan agere uafhængigt af sine konkurrenter, leverandører og i
sidste ende forbrugerne.322

26. EU-Domstolen har fastslået, at afgrænsningen af det relevante marked er helt afgørende,
når det skal vurderes, om en virksomhed indtager en dominerende stilling, idet formålet med
markedsafgrænsningen – i dominanssager – er at afklare, om der overhovedet findes et
relevant marked, hvor den pågældende
virksomhed indtager en dominerende stilling. Af sag 6/72, Continental Can 
Company Inc. mod Kommissionen, præmis 32, fremgår:

”Såvel ved vurderingen af SLW's dominerende stilling som med hensyn til
konsekvenserne af den omtvistede sammenslutning er afgrænsningen af det
omhandlede marked af væsentlig betydning, da mulighederne for konkurrence kun
kan vurderes i forhold til de omhandlede varers særpræg, som
bevirker, at de er særligt egnede til at tilfredsstille en vedvarende efterspørgsel og
kun vanskeligt kan ombyttes med andre varer.”

27. Der henvises også til Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante
marked, pkt. 2.

28. Markedsafgrænsningen skal foretages konkret for den pågældende virksomhed og
konkret for hvert enkelt produkt, hvor Konkurrencerådet finder, at der er udvist et misbrug.
Rådet kan ikke støtte sig på udtalelser eller konklusioner i tidligere sager.323

29. En afgørelse om, at Deutz måtte have misbrugt en dominerende stilling på det relevante
marked, kan således alene opretholdes, hvis Konkurrencerådet kan dokumentere, at Deutz –
for en given, specifik reservedel – har en dominerende

 Se f.eks. EU-Domstolens dom af 13. februar 1979, sag 85/76, Firma Hoffmann-La Roche & Co. AG mod
Kommissionen, præmis 38) .
322

 Se Forenede sager T-125/97 og T-127/97, The Coca-Cola Company og Coca-Cola Enterprises Inc. mod
Kommissionen, præmis 82.
323



/

169

stilling og har misbrugt denne stilling. En markedsafgrænsning, der – som i nærværende sag
– gør det umuligt at identificere de produkter, der er omfattet af det relevante marked, er
indholdsløs og gør det umuligt at efterprøve, om Deutz havde en dominerende stilling på det
relevante marked.

30. Det følger af Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked, pkt.
7, at markedsafgrænsningen skal afgrænse et marked for:

”alle de produkter og/eller tjenesteydelser, som forbrugeren anser for
indbyrdes substituerbare på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål”
(Understregning foretaget)

31. Af meddelelsens pkt. 13 fremgår:

“Markedsafgrænsning går dybest set ud på at fastslå, om de pågældende
virksomheders kunder i praksis har alternative forsyningskilder” .

32. Som Kommissionens meddelelse uddyber, går øvelsen ud på at undersøge
efterspørgselssubstitution (især) og udbudssubstitution for at kunne afgrænse det relevante
marked i en konkret sag.  Prøvelsen af, hvorvidt Deutz måtte have misbrugt en
dominerende stilling til at styre forsyningskilderne, hvilket bestrides, er en særskilt og
efterfølgende øvelse.

324

33. Også konkurrencelovens § 5 a fastslår, at afgrænsningen af det relevante marked skal
ske på grundlag af en undersøgelse af efterspørgselssubstitutionen og udbudssubstitutionen
– og potentiel konkurrence, når de involverede virksomheders stilling på det relevante
marked er blevet dokumenteret, og denne stilling giver anledning til tvivl om, hvorvidt
loven er overtrådt. Det følger udtrykkeligt af bemærkningerne til bestemmelsen:

”En markedsafgrænsning efter loven kan således hverken af Konkurrencerådet eller
af en dansk domstol ske, uden at efterspørgsels- og udbudssubstitution er undersøgt,
dokumenteret og vurderet.”

34. Af bemærkningerne fremgår desuden, at først når det relevante marked er afgrænset –
produktmæssigt og geografisk – kan de involverede virksomheders stilling på dette marked
fastslås.  Først efter at der er foretaget en korrekt afgrænsning af det relevante marked, kan
det således vurderes, om Deutz indtager en dominerende stilling på det relevante marked.

325

326

35. Markedsafgræsningen i nærværende sag gør det derimod ikke muligt at afklare, hvorvidt
specifikke reservedele er omfattet af det relevante marked eller ej. Konkurrencerådet har
blot anført, at der kan sondres mellem generiske og særligt tilpassede reservedele, og at der
inden for de særligt tilpassede reservedele er nogle, der er ”unikke” (bilag 24, pkt. 478).
Dette er en generel konstatering, der

 Der henvises til Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets
konkurrenceret fra 1997, særligt punkterne 7, 8, 13 og 14.
324

 Betænkning nr. 242 af 18. maj 2000 over Forslag til lov om ændring af konkurrenceloven, bemærkningerne til nr. 4.
 Se tillige Kirsten Levinsen m.fl.: Konkurrenceloven med kommentarer, 4. udgave, 2018, Jurist- og

Økonomforbundets Forlag, s. 589), Sø- og Handelsrettens dom af 5. marts 2015 i sag nr. U-0003-10 og U-0006-10, e-
takeaway ApS mod Just-Eat.dk ApS og Pizza.dk mod Just-Eat.dk ApS, samt Konkurrenceankenævnets kendelse af 27.
april 2007 i sagen Forenede Danske Antenneanlæg.

325

326



/

170

ikke vedrører TCD2015-motoren og ikke udpeger nogen specifik del i TCD2015-motoren
som unik. Markedsafgrænsningen fremhæver ikke særlige tekniske forhold ved produkter,
der gør, at de falder inden for eller uden for markedsafgrænsningen, og den gør det ikke
muligt at identificere de reservedele, der skulle falde inden for eller uden for
markedsafgrænsningen.

36. Konkurrencerådet skulle enten have præciseret markedsafgrænsningen eller have
identificeret de specifikke reservedele, for hvilke Deutz efter Rådets vurdering skulle have
en dominerende stilling. Når afgrænsningen går på f.eks. ”x86 ”-processorer (som er set i
tidligere praksis  ), er det ikke nødvendigt at opliste samtlige produktnumre for den
dominerende virksomhed i afgørelsen, da en ”x86 ”-processor objektivt lader sig
identificere, og der ikke er nogen umiddelbar tvivl om, at et produkt falder inden for
henholdsvis uden for definitionen. Modsat ved en henvisning til ”unikke reservedele ”, der
intet siger om produkternes egenskaber, men kræver omfattende efterfølgende
undersøgelser. Uden en præcisering af en sådan afgrænsning eller identifikation af de
enkelte produkter foreligger der ikke en markedsafgrænsning i overensstemmelse med
konkurrencereglerne. Konkurrencerådets markedsafgrænsning i nærværende sag er derfor
forkert og ufuldstændig. Rådets antagelse om, at Deutz indtog en dominerende stilling i
forhold til reservedele omfattet af udbuddet, kan således ikke lægges til grund.

327

37. Konkurrencerådet har i pkt. 290 (bilag 24) henvist til forhold, som efter Rådets
opfattelse skulle dokumentere, at Rådet har foretaget en tilstrækkelig markedsafgrænsning.
Konkurrenceankenævnet henviser til dette punkt i afgørelsen og anfører (bilag 2):

”Ved vurderingen af, at der er unikke reservedele, der kun kan erhverves via Deutz,
og som ikke i tilstrækkelig grad er substituerbare med andre, udgør de i bl.a. punkt
290 i Konkurrencerådets afgørelse oplistede mails tilstrækkelig dokumentation for, at
et sådant separat marked findes […]” .

38. Der er imidlertid primært tale om udtalelser internt i Deutz og DMN, der ikke kan tages
til indtægt for en konkurrenceretlig markedsafgrænsning. Intern e-mailkorrespondance kan i
nogle tilfælde understøtte tekniske, økonomiske og juridiske analyser, men kan ikke erstatte
dem. Mange virksomheder skriver f.eks. i deres årsrapporter eller salgsmateriale, at de er
markedsledende, men det gør dem ikke automatisk dominerende i konkurrenceretlig
forstand. Ej heller kan der lægges særligt vægt på udtalelser fra virksomheder som DSB og
Fleco ApS (”Fleco ”), der har åbenlyse egeninteresser i sagen, ikke er producenter af
TCD2015-motoren, ikke har en motorproducents indsigt og i øvrigt ikke har foretaget en
tilstrækkelig undersøgelse.

39. Derudover skal udtalelserne læses i lyset af, at der var store leveringsvanskeligheder på
markedet i perioden, jf. til slut i afsnit 2.3 nedenfor. At det om en reservedel siges, at den på
tidspunktet ikke kan fås fra andre kilder, skal derfor ikke tilskrives, at den er unik, men
tværtimod at der var store leveringsvanskeligheder.

 Jf. Kommissionens afgørelse i sag COMP/C-3/37 990 – Intel.327



/

171

40. Dette er blandt andet tilfældet ved mailkorrespondancen mellem Deutz og DMN (bilag
24, underbilag 44). Rådet udlægger dette bilag på den vis, at Deutz har kendskab til, at en
række reservedele er unikke, da det i bilaget hedder: ”[Udeladt] hat noch mal unterstrichen,
dass wir am Anfang des Jahres für alle diese Teile Alternativlieferanten gesucht haben
(wegen Kapazitätsproblemen) und wir keine gefunden haben! ”.  Som det fremgår ordret i
mailen, vedrører dette imidlertid de kapacitetsproblemer, som Deutz selv havde i
begyndelsen af 2010, og på ingen måde en konkurrenceretlig markedsafgrænsning. At Deutz
ikke selv kunne opnå leverancer af produkter fra sine leverandører er ikke udtryk for, at
Deutz er dominerende.

328

41. Konkurrencerådet har helt undladt at foretage en nærmere undersøgelse eller
efterprøvelse af, hvorvidt de påståede unikke reservedele faktisk er unikke.

42. I sin ”markedsundersøgelse” har Rådet f.eks. ikke stillet specifikke spørgsmål om
TCD2015-motoren, men stillet syv distributører af reservedele til motorer en
række generelle og stærkt ledende spørgsmål ( bilag 24, underbilag 76 ). Dette giver
ikke brugbare svar og er utilstrækkeligt til at foretage en markedsafgrænsning. Svarene
bekræfter heller ikke Rådets konklusion om unikke reservedele. Den såkaldte
markedsundersøgelse understøtter således ikke Rådets konklusion om unikke reservedele.

43. Styrelsen har blandt andet stillet aktørerne spørgsmålet: ” KFST har fået oplyst, at 
reservedele som Udeladt er unikke og ikke kan kopieres grundet manglende kendskab til
eksempelvis dimensioner, metallegeringer, gummisammensætninger eller komposit. Er dette
korrekt?”  Fire ud af de syv aktører svarer, at det er svært at udtale sig om, eller at aktøren
ikke kender svaret. Én aktør afkræfter Rådets antagelse om, at gummislanger skulle være
unikke. En anden aktør angiver, at det ”lyder rigtigt” , at de af Rådet påståede unikke
reservedele skulle være unikke. Kun én aktør har angivet, at det ”er rigtigt ”, at de af Rådet
påståede unikke reservedele er unikke. En tredje aktør har svaret, at det ”nok er rigtigt ” for
så vidt angår Udeladt, som ikke kan kopieres, medmindre man har oplysninger om de
præcise specifikationer. Der skal ifølge denne aktør også produceres en vis mængde, for at
det er økonomisk rentabelt.

44. Konkurrencerådet har heller ikke inddraget en teknisk ekspert, selvom Deutz har
anbefalet dette, eller på noget tidspunkt undersøgt, om Deutz faktisk kontrollerede
forsyningskanalerne som blot antaget af Rådet. Rådet har tilsyneladende heller ikke været i
kontakt med de producenter, der producerede mere end [udeladt] pct. af komponenterne til
TCD2015-motoren. Rådet har heller ikke fået foretaget en inspektion af TCD2015-motoren.

45. Endelig har Rådet ikke under denne retssag fremlagt yderligere dokumentation, der
understøtter, at markedsafgrænsningen og vurderingen af, at Deutz indtog en dominerende
stilling, er korrekt.

46. I pkt. 296 i afgørelsen (bilag 24) anførte Rådet, at det ikke var nødvendigt for afgørelsen
nærmere at definere, hvilke reservedele der var unikke, og hvilke

 Oversat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen til: ”[udeladt] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af
året har forsøgt at finde alternative leverandører af alle disse dele (på grund af kapacitetsproblemer), og vi har ikke
fundet nogen!” .

328



/

172

reservedele der ikke var unikke, da materialet viste, at der fandtes unikke reservedele, og da
Deutz var klar over, hvilke det var. Deutz havde ifølge Rådet ikke dokumenteret, at
reservedelene kan købes andetsteds, da den af Deutz
fremsendte liste med eksempler på alternative leverandører til Rådet ( bilag 24, 
underbilag 71), ifølge Rådet ikke beviser, at Fleco ville være i stand til at købe
reservedelene hos de alternative leverandører.

47. Ligeledes fandt Konkurrenceankenævnet på side 16 i kendelsen ( bilag 2 ), at
bilag 24, underbilag 71, ikke udgjorde tilstrækkelig dokumentation for, at der fandtes
alternative forsyningskanaler. Blandt andet derfor tiltrådte Ankenævnet Rådets
markedsafgrænsning.

48. Det er imidlertid ikke Deutz, der skal bevise, at reservedelene til brug for udbuddet
kunne købes fra alternative leverandører. Det er Konkurrencerådet, der skal bevise, at Deutz
har overtrådt konkurrencereglerne, fordi Deutz indtog en dominerende stilling på det
relevante marked (bl.a. fordi der eksisterede unikke reservedele) og misbrugte denne
stilling. Dette har Rådet ikke bevist.

49. Der henvises i den forbindelse til artikel 2 i Rådets forordning 1/2003, hvoraf det følger,
at det i samtlige medlemsstaters og Fællesskabets procedurer vedrørende anvendelsen af
artikel 101 og 102 TEUF er sådan, at bevisbyrden for overtrædelse af artikel 101, stk. 1,
eller artikel 102 TEUF påhviler den part eller myndighed, der gør overtrædelsen gældende.
Der er ikke belæg for at vende bevisbyrden om. Under alle omstændigheder har Deutz
dokumenteret, at reservedelene kunne skaffes fra alternative leverandører, jf. afsnit 1.2
nedenfor.

50. Rådets markedsafgrænsning er således utilstrækkelig. Det indebærer også, at Rådets
konklusion om, at Deutz indtog en dominerende stilling på dette marked, er forkert.

1.2 Konkurrencerådet har ikke undersøgt, om der er alternative forhandlere af
reservedele til TCD2015-motoren, hvilket der er

51. Selv hvis Sø- og Handelsretten måtte finde, at markedsafgræsningen er korrekt
foretaget som unikke dele i TCD2015-motoren, der alene kan erhverves via Deutz,
og Deutz i forhold til sådanne reservedele er dominerende, er det tilstrækkeligt for Deutz at
bevise, at en reservedel falder uden for markedsdefinitionen, fordi reservedelen er
tilgængelig fra andre kilder end Deutz. Det skyldes, at Rådets markedsafgrænsning efter sin
formulering alene vedrører reservedele, hvor Deutz har monopol.

52. Deutz gør gældende, at reservedele til brug for udbuddet kunne anskaffes både via
Deutz’ forhandlere og producenter (afsnit 1.2.1 nedenfor) og fra andre leverandører (afsnit
1.2.2 nedenfor).

53. Konkurrencerådet har ikke foretaget en tilstrækkelig undersøgelse af markedet, men
forladt sig på forkerte oplysninger fra bl.a. Fleco. Af Konkurrencerådets afgørelse, pkt. 681
(bilag 24), fremgår eksempelvis:

”Da de unikke reservedele ikke kan rekvireres udenom Deutz’ forhandlersystem eller
via virksomheder, som producerer for Deutz, er det



/

173

alene gennem disse virksomheder, Fleco har søgt at få levering af de unikke
reservedele.”

54. Fleco har således tilsyneladende – som følge af en fejlagtig (og i denne sag
udokumenteret) antagelse om, at reservedele alene kunne anskaffes via Deutz og Deutz’
forhandlere og producenter – end ikke forsøgt at skaffe reservedele fra alternative
leverandører, hvilket havde været muligt. Rådet baserede sig herpå og undersøgte ikke selv
tilstrækkeligt, om reservedelene kunne anskaffes uden om Deutz – til trods for, at Deutz
inden Rådets afgørelse fremlagde dokumentation for
alternative leverandører for en lang række reservedele ( bilag 24, underbilag 71 ).

55. Deutz har også efterfølgende dokumenteret, at en række reservedele kan anskaffes fra
alternative leverandører. Det gælder bl.a. samtlige de reservedele, der potentielt kan
henregnes til de eksempler på påståede ”unikke” reservedele i Rådets afgørelse, pkt. 90 og
92, og samtlige monitorerede reservedele, jf. afsnit 1.2.2 nedenfor.

1.2.1 Anskaffelse fra Deutz’ forhandlere og producenter

56. Konkurrencerådet har uberettiget foretaget identifikation mellem Deutz og både Deutz’
forhandlere og leverandører ved afgrænsningen af det relevante marked. Det ses i Rådets
afgørelse, fodnote 4 til pkt. 34, hvor det som fodnote til sætningen ” Det drejer sig for det
første om det forudgående marked for udbud af unikke reservedele til TCD2015 motoren,
der kun kan erhverves via Deutz AG”  anføres (bilag 24):

”Med formuleringen ”der kun kan erhverves via Deutz” menes via kanaler, der er
kontrolleret af Deutz. Det vil sige Deutz selv, Deutz’ forhandlernetværk samt de
producenter, der producerer for Deutz.”

57. Det er udokumenteret, at antagelsen i den citerede fodnote er korrekt. De
eneste andre bemærkninger herom i afgørelsen ses i pkt. 296, 742 og 756 ( bilag 24 ),
hvor det ligeledes påstås, at ”sagsoplysningerne ” eller ”materialet fra
kontrolundersøgelsen ” viser, at Deutz kan kontrollere forhandlernetværket, uden at disse
udsagn i øvrigt er udbygget eller dokumenteret.

58. Deutz bestrider, at Deutz skulle kontrollere forhandlere og producenter.
Konkurrencerådet har ikke – på trods af Deutz’ gentagne opfordringer (15) herom –
fremlagt dokumentation for, at der skulle eksistere eksklusivaftaler eller andet mellem Deutz
og Deutz’ leverandører, henholdsvis mellem Deutz og Deutz’ forhandlere, der forhindrer
kunder, der ønsker dele til TCD2015-motoren til brug for en ”overhaul” , at erhverve
sådanne dele fra Deutz’ leverandører eller forhandlere.

59. Tværtimod følger det blandt andet af Deutz’ distributionsaftale med DMN (bilag 24,
underbilag 8), at:

“[udeladt]”

60. Tilsvarende fremgår af Deutz’ distributionsaftale med Equipco ( bilag 24, 
underbilag 79):



/

174

“[udeladt]”

61. Det fremgår således entydigt af distributionsaftalerne med Deutz’ forhandlere, at disse
ikke er kontrolleret af Deutz, men tværtimod skal handle uafhængigt af Deutz.

62. Dertil kommer, at det ikke er afgørende, at Deutz ifølge Rådets antagelse kunne
kontrollere forsyningskanalerne (hvilket bestrides). Rådet sammenblander her
afgrænsningen af det relevante marked og vurderingen af, om Deutz har misbrugt en
dominerende stilling, idet Deutz’ mulighed for at kontrollere forsyningskanalerne alene er
relevant ved en vurdering af misbrug af dominans.

63. Endvidere havde Deutz selv leveringsvanskeligheder som følge af lange leverancetider,
hvilket var kendt for alle Deutz’ forhandlere og ikke mindst DSB og Fleco allerede inden
DSB-udbuddet, jf. til slut i afsnit 2.3 nedenfor. Derfor kunne Deutz ikke indgå
leveringsaftaler med sine forhandlere, hvis ordrerne oversteg Deutz’ egen
leveringskapacitet, eller hvis de af kunderne krævede leveringstider var kortere end de
leveringstider, som Deutz selv blev tilbudt fra reservedelsproducenterne.

64. Deutz’ manglende levering til forhandlere som følge af
leveringsvanskeligheder er ikke udtryk for, at Deutz kontrollerede forhandlerne og ikke ville
levere.

65. Det bemærkes i øvrigt, at Deutz i 2010 selv købte [udeladt] fra eksterne producenter.

66. Rådet har tilsyneladende ikke været i kontakt med disse producenter; hverken i forhold
til spørgsmålet om eventuelle eksklusivaftaler eller om de leveringsvanskeligheder, som var
kendt på markedet allerede inden DSB-udbuddet. Tværtimod har Rådet baseret sig på en
fejlagtig (og udokumenteret) antagelse om, at reservedele alene kunne anskaffes via kanaler,
der angiveligt er kontrolleret af Deutz.

67. Af Konkurrencerådets afgørelse, pkt. 135 ( bilag 24 ), fremgår desuden, at
underleverandører, der handler på vegne af slutbrugerne, får produkter enten fra Deutz’
forhandlernetværk ”eller direkte fra Deutz’ uafhængige producenter ”. Da reservedelene kan
fås direkte fra uafhængige producenter, er reservedelene ikke unikke.

68. Tilsvarende fremgår det af bilag 24, underbilag 73, at Equipco har oplyst, at Deutz’
producenter også kan levere direkte til kunderne, og at muligheden herfor er ”almen kendt” .
Det fremgår også, at Equipco kan levere uden for sit eksklusivområde ved passivt salg.

69. Dertil kommer, at DMN, der var Deutz’ forhandler i Danmark, rent faktisk leverede
reservedele til konsortiet til brug for udbuddet, jf. pkt. 260 i Rådets afgørelse (bilag 24)
samt DMN’s høringssvar til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (bilag 24, underbilag 72,
side 10-13).

70. Som følge heraf og som følge af processuel skadevirkning samt det forhold, at
Konkurrencerådet ikke i øvrigt har dokumenteret postulatet, må det lægges til



/

175

grund, at der ikke kan ske en sådan identifikation mellem Deutz og Deutz’ forhandlere og
leverandører, som Deutz ikke kontrollerer. Det indebærer, at reservedele også kunne
anskaffes fra Deutz’ forhandlere og leverandører (foruden alternative leverandører, jf. afsnit
1.2.2 nedenfor).

71. Markedsafgrænsningen og vurderingen af, at Deutz er dominerende, er således forkert.
Det indebærer, at det ikke er dokumenteret, at der foreligger en overtrædelse af
konkurrencelovens § 11 og/eller artikel 102 TEUF.

1.2.2 Anskaffelse fra andre leverandører

1.2.2.1 Der var alternative leverandører for reservedele til TCD2015-motorerne

72. Foruden anskaffelse fra Deutz’ forhandlere og leverandører kunne der også ske
anskaffelse fra andre leverandører, idet der findes andre leverandører af reservedelene til
brug for en “overhaul” af DSB’s TCD2015-motorer. Også af denne grund er
Konkurrencerådets markedsafgrænsning og deraf følgende dominansvurdering forkert.

73. Deutz har fremlagt dokumentation for, at der var alternative forsyningskilder for en lang
række reservedele, herunder alle de reservedele, der i Rådets afgørelse er nævnt som
eksempler på påståede unikke reservedele, og alle de reservedele,
som Deutz monitorerede ifølge underbilag 43 til Rådets afgørelse ( bilag 24, 
underbilag 43). Der henvises til bilag 24, underbilag 71, bilag 19, bilag 22 og bilag 23. For
samtlige disse reservedele gælder således, at Deutz har bevist, at de ikke er unikke.

74. Bilag 19 er en oversigt med en række eksempler på tredjepartsleverandører for
reservedele til TCD2015-motoren, herunder bl.a. [udeladt].

75. Bilag 23 indeholder yderligere eksempler på reservedele til TCD2015-motoren, der kan
skaffes fra alternative leverandører, herunder [udeladt].

76. Bilag 19 og bilag 23 dokumenterer, at en lang række af de reservedele, der er nævnt i
besvarelsen af spørgsmål 4, 5, 8 og 15 i den oprindelige skønserklæring  (
bilag 21 ) kan fås fra alternative leverandører via f.eks. TecDoc Catalogue eller

Hamofa og således ikke er unikke. Ingen af leverandørerne nævnt i bilag 19 og 23 er på
nogen måde kontrolleret af Deutz.

329

77. Det forhold, at Deutz ikke har fremlagt dokumentation for, at en given reservedel kan
anskaffes fra alternative leverandører, er ikke ensbetydende med, at reservedelen kun kan
anskaffes via Deutz. Tværtimod kan det forhold, at en
reservedel ikke måtte kunne anskaffes via f.eks. TecDoc Catalogue eller Hamofa,
illustrere, at reservedelen er en almindelig standardreservedel, som er tilgængelig i
almindelige byggemarkeder såsom Silvan, Bauhaus og Jem & Fix. Det gælder eksempelvis
for
skruer.

 Besvarelsen af spørgsmål 4 i den oprindelige skønsrapport angik dele, der ifølge skønsmændene var unikke og kunne
købes fra forskellige virksomheder, dog udelukkende fra Deutz’ forsyningskæde. Besvarelsen af spørgsmål 5 angik dele,
der ifølge skønsmændene udelukkende anvendtes i DSB-togmotorer. Besvarelsen af spørgsmål 8 angik bl.a. dele, der
ifølge skønsmændene kun kunne købes hos Deutz eller Deutz-forhandlere. Besvarelsen af spørgsmål 15 angik bl.a. dele,
der ifølge skønsmændene ikke kunne hentes fra forskellige leverandører (OEM eller tredjeparter).

329



/

176

78. Bilag 19 og 23 understøtter, at Rådet ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt, om der
faktisk var alternative leverandører på markedet. Rådet har udelukkende baseret deres
vurdering på fejlagtige information fra konsortiet og DSB samt på svar på generelle og
ledende spørgsmål om reservedele til udvalgte distributører, jf. ovenstående afsnit 1.1 og
afsnit 1.2.2.2 nedenfor.

79. Det må have formodningen imod sig, at alle de mange reservedele, som er dokumenteret
tilgængelige i dag, herunder alle påståede unikke reservedele og alle reservedele, der blev
monitoreret, ikke var det i 2010. Dertil kommer, at der eksempelvis via TecDoc
Catalogue kunne anskaffes [udeladt] forskellige dele i 2010
(i dag [udeladt] dele), mens TecDoc Catalogue i 2010 allerede havde [udeladt]
dataleverandører (i dag [udeladt]). Deutz havde også inden Rådets afgørelse fremlagt
dokumentation for mulige alternative leverandører for en lang række reservedele, jf. bilag
24, underbilag 71.

80. Det er Konkurrencerådets bevisbyrde at dokumentere, at reservedelene ikke var
tilgængelige og dermed var unikke i 2010. Denne bevisbyrde har Rådet ikke løftet.

81. Konkurrencerådets henvisning til, at det er Deutz’ vurdering, at der ikke fandtes
alternative leverandører, er ikke korrekt. Særligt Rådets henvisning til
mailkorrespondancen mellem Deutz og DMN af 4. august 2010 ( bilag 24, 
underbilag 44) er misvisende. Rådet har anført, at det angiveligt er Deutz’ vurdering, at der
ikke findes alternative leverandører til de relevante reservedele,
eftersom det i mailen fremgår, at Deutz i begyndelsen af 2010 har forsøgt at finde
alternative leverandører til disse reservedele. Det bemærkes hertil, at mailen henviser til en
naturlig og fuldt lovlig orientering i markedet, der er foretaget flere måneder forud for
DSB’s udbud og aftaleindgåelse med Fleco i juli 2010, og som er foretaget som følge af
kapacitetsproblemer i markedet. Rådet kan derfor ikke med rette lægge en henvisning til en
historisk undersøgelse af markedet til grund for, at der i juli 2010 og flere måneder efter
undersøgelsen ikke var alternative leverandører.

82. Derudover følger det af den supplerende skønsrapport ( bilag 22 ), som flere
steder retter op på fejl i den oprindelige skønsrapport ( bilag 21 ), at der er
alternative leverandører for en lang række reservedele, som således ikke er unikke.
I tabellen på side 6-7 i den supplerende skønsrapport ( bilag 22 ), konstaterer
skønsmændene, at en lang række reservedele, herunder [udeladt] kan anskaffes fra
alternative leverandører.

83. I den supplerende skønsrapport har skønsmændene ligeledes rettet op på fejl i deres
besvarelse af spørgsmål 8, 15 og 16 i den oprindelige skønserklæring. Af
besvarelsen af spørgsmål 23 i den supplerende skønserklæring ( bilag 22 ) fremgår
eksempelvis, at komponenterne nævnt i spørgsmål 8 i den oprindelige skønserklæring, som
blandt andet nævnte dele, der ifølge skønsmændene kun
kunne købes hos Deutz eller Deutz-forhandlere ( bilag 21 ), grundlæggende kan
købes som standarddele hos alternative forhandlere. De er således ikke unikke.

84. Det har ingen betydning, at skønsmændene ikke kunne svare på, om det fornødne antal
dele kunne skaffes hos de af Deutz foreslåede forhandlere, og om alle dele er originale
(bilag 22). Det forhold, at det fra én leverandør måtte være



/

177

vanskeligt eller umuligt at indkøbe alle de relevante reservedele i de påkrævede mængder –
som var af en hidtil uset størrelse – og inden for det af DSB krævede korte tidsrum, påviser
ikke, at de relevante reservedele kun kunne leveres af Deutz eller Deutz-forhandlere. Selv
hvis det måtte være nødvendigt at indkøbe den påkrævede mængde af reservedele fra flere
leverandører, kan dette ikke medføre, at der ikke findes alternative leverandører. Afgørende
er, at reservedelene kunne fås hos alternative leverandører, hvilket de kunne.

85. Det var heller ikke et krav, at reservedelene skulle være originale. Tværtimod
fremgik det af DSB’s indbydelse til prækvalifikation af 12. marts 2010 ( bilag 4 ) og
af referat af Konkurrence og Forbrugerstyrelsens møde med DSB ( bilag 24, 
underbilag 3), at DSB accepterede reservedele produceret af tredjeparter. Af DSB’s
dokument ”Koncept for renovering af kraftforsyningen i IC3”  (bilag 20), fremgår desuden,
at ikke alle reservedele, som konsortiet skulle levere til DSB, var originale.

86. Derudover fremgår det af skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 24 i den
supplerende skønsrapport ( bilag 22 ), at skønsmændenes yderligere undersøgelser
ved de af Deutz foreslåede forhandlere viser, at komponenterne nævnt i spørgsmål 15, a og
b, i den oprindelige skønsrapport, som bl.a. nævnte dele, der ifølge skønsmændene ikke
kunne hentes fra forskellige leverandører (OEM eller tredjeparter) (bilag 21), kan købes via
forskellige forhandlere som standarddele. Disse dele er således heller ikke unikke.
Skønsmændene skriver også: ” Det kan ikke siges, om det er muligt at købe et stort antal
dele, og om nogle dele er modificeret senere” . Som nævnt er det underordnet, om det var
muligt at købe samtlige nødvendige dele hos de enkelte leverandører. Det kan heller ikke
lægges til grund, at reservedele skulle være modificerede.

87. Desuden blev skønsmændene i spørgsmål 20 i den supplerende skønsrapport (bilag 22)
anmodet om med afsæt i spørgsmål 4 i den oprindelige skønsrapport at præcisere, om de i
den oprindelige skønsrapport angivne “unikke komponenter ”(bilag 21) fortsat vurderedes
kun at kunne anskaffes hos Deutz’
forhandlernetværk, eller om disse komponenter også kunne købes via TecDoc 
Catalogue og/eller tredjeparters onlineforretninger, herunder f.eks. hamofa.com og
bildeleshop.dk. Skønsmændene svarede, at disse dele – med udgangspunkt i de partnumre,
der har været til rådighed, og som er defineret i DSB’s
udbudsmateriale, appendiks 1 ( bilag 5 ) – kan købes ved forskellige forhandlere
(bilag 22).

88. Derudover har skønsmændene i deres besvarelse af spørgsmål 20 i den
supplerende skønsrapport ( bilag 22 ) anført, at det er muligt at købe standarddele
og modificere eller tilpasse dem. Dette underbygges tillige af, at DSB faktisk foretog indkøb
af reservedele til andre motorer og selv modificerede dem således,
at de kunne benyttes i TCD2015-motoren, jf. pkt. 31 i Rådets afgørelse ( bilag 24 ).
Det understøtter, at reservedelene faktisk kunne erhverves fra andre leverandører og med
mindre modifikationer bruges i TCD2015-motoren.

89. Skønsmændene angiver tillige, at alle dele med partsnummer/varenummer
udgør standarddele, som således frit kan købes ved forskellige forhandlere ( bilag 
22). Alle dele oplistet i tabellen på side 6-7 i den supplerende skønsrapport har et



/

178

partsnummer (bilag 22).  Alle disse dele med partsnumre kan således ifølge
skønsmændene købes frit ved forskellige forhandlere som standarddele, ligesom de kan
anvendes i andre motorer, jf. nærmere afsnit 1.4 nedenfor. De er således ikke unikke.

330

90. Det fremgår af bilag 19, bilag 22 og bilag 23, at der er alternative leverandører for
samtlige reservedele angivet i den oprindelige skønsrapport, besvarelsen af spørgsmål 4, 5,
8, 15 og 16 (bilag 21), på nær én reservedel ([udeladt]), som ikke er angivet som unik i
Konkurrencerådets afgørelse, og som af skønsmændene alene
er nævnt i den oprindelige skønsrapport under besvarelsen af spørgsmål 5 ( bilag 
21), som vedrører komponenter i TCD2015-motorerne, der kun anvendes i DSB-
togmotorerne. I besvarelsen af spørgsmål 21 i den supplerende skønsrapport ( bilag 
22), angiver skønsmændene, at bl.a. [udeladt] givetvis også vil kunne anvendes i TCD 2015
V06-motoren (som er en anden motor end TCD2015-motoren (TCD 2015 V06 Railway),
som DSB anvender i IC3-togene). Heller ikke [udeladt] er således en unik reservedel, jf.
nærmere nedenfor under afsnit 1.4.

91. For så vidt angår, Deutz’ egen brugermanual, gengivet i den supplerende skønserklæring
(bilag 22), hvoraf det fremgår, at det ved gennemførelsen af reparationsarbejder på motoren
er foreskrevet, at der generelt skal bruges originale DEUTZ-dele, og at manglende
overholdelse heraf indebærer, at garantien bortfalder, bemærkes det, at det er forventeligt og
sædvanligt, at Deutz anbefaler anvendelse af originale Deutz-reservedele og alene tilbyder
garanti herfor. Som det ses af DSB’s indbydelse til prækvalifikation (bilag 4), af referat af
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DSB (bilag 24, underbilag 3) samt af
DSB’s dokument ”Koncept for renovering af kraftforsyningen i IC3 ” (bilag 20), indebærer
det imidlertid ikke, at kunderne kræver anvendelse af originale Deutz-reservedele.

92. Det er desuden ikke kun Deutz eller Deutz’ forhandlere, der leverer originale
reservedele. Deutz får produceret mere end [udeladt] pct. af reservedelene til TCD2015-
motoren fra uafhængige tredjeparter. Disse reservedele er ikke kopier, men er identiske med
originale Deutz-reservedele (bortset fra Deutz-logoet). De kan også betegnes som originale
reservedele, og de ville være tilgængelige via bl.a. uafhængige tredjeparter.

93. Dertil kommer, at det for en lang række af reservedele nævnt i bilag 19 og samtlige
reservedele nævnt i bilag 23 gælder, at det udtrykkeligt fremgår, at der er tale om originale
reservedele. Det gælder alle reservedelene tilgængelige hos hamofa.com (se angivelsen
”ORIGINAL PARTS” i den blå boks i øverste højre hjørne).331

94. Det bemærkes ligeledes, at DSB rent faktisk fik gennemført deres “overhaul” uden at
købe alle eller hovedparten af reservedelene fra Deutz eller – så vidt det er Deutz bekendt –
Deutz’ forhandlere. Deutz kan ikke ud fra sine data konstatere, at de dele, der indgik i
DSB’s udbud, hovedsageligt blev købt fra Deutz.

95. Tværtimod fremgår det af bilag 14, at DSB havde betalt en anden leverandør end DMN
for levering af reservedele, og at DSB afviste DMN’s tilbud på levering,

 I tabellen er [udeladt] anført uden partsnummer. [udeladt] har dog samme partsnummer som det i tabellen anførte
partsnummer for [udeladt], jf. bilag 19.
330

 I bilag 19 er der tale om [udeladt].331



/

179

hvilket må antages at skyldes, at DSB så sig i stand til at erhverve de nødvendige
reservedele fra andre end DMN.

96. Det fremgår ligeledes af referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DSB
den 11. november 2011 (bilag 24, underbilag 3). Heraf fremgår bl.a., at
renoveringsopgaven ifølge DSB kørte efter planen, fordi Fleco m.fl. havde indkøbt et lager
af komponenter, og fordi Fleco m.fl. fik kopieret visse originale komponenter.

97. Dertil kommer, at DSB til brug for ”overhaulen” faktisk modtog levering fra Fleco af
nogle Udeladt i modsætning til de Udeladt, jf. bilag 24, underbilag 70. Af bilaget følger
også, at disseUdeladt ikke har fungeret anderledes end Udeladt.

98. At Fleco var i stand til at levere Udeladt til DSB til brug for ”overhaulen” beviser, at der
ikke var tale om unikke reservedele, som kun kunne erhverves via Deutz. Udeladt udgør
ellers et af eksemplerne på de angiveligt unikke reservedele nævnt i Konkurrencerådets
afgørelse. I forlængelse af
oplysningerne herom i interviewet med DSB ( bilag 24, underbilag 70 ) må Rådet
have været bekendt med, at i hvert fald Udeladt ikke udgjorde unikke reservedele, der ikke
kunne skaffes fra andre end Deutz. Ikke desto mindre traf Rådet afgørelse ud fra den
fejlagtige forudsætning, at Udeladt udgjorde unikke reservedele. Rådets afgørelse er således
forkert.332

99. Som følge af ovenstående, Konkurrencerådets manglende besvarelse af opfordring (10),
(11), (13) og (14)  samt processuel skadevirkning må det således lægges til grund, i) at
reservedelene til brug for DSB’s ”overhaul” kunne anskaffes fra andre end Deutz og Deutz’
distributionsnetværk, ii) at der faktisk var realistiske alternative leveringskilder til
reservedelene, iii) at DSB faktisk fik gennemført ”overhaulen” af de 404 TCD2015-motorer
inden for et passende tidsrum, og iv) at reservedelene, der blev benyttet til den af DSB
gennemførte ”overhaul” , kom fra andre end Deutz og Deutz’ forhandlernetværk.

333

100. Der var således alternative leverandører for reservedele til TCD2015-motorerne, og
Rådets markedsafgrænsning og dominansvurdering er således forkert.

1.2.2.2 Der er ikke sammenhæng mellem Rådets eksempler på unikke dele,
monitorerede/” blokerede” dele og skønsmændenes konklusioner

101. Konkurrencerådet gør gældende, at der er sammenhæng mellem Rådets eksempler på
unikke dele, monitorerede/” blokerede” dele og skønsmændenes konklusioner. Det er ikke
korrekt.

 Det følger også af den supplerende skønsrapport (bilag 22), hvoraf det ses, at [udeladt] tillige kan erhverves via den
uafhængige leverandør Hamofa.
332

 Opfordring (10) gik ud op, at Rådet skulle oplyse, hvilke reservedele der til brug for ”overhaulen” udelukkende var
tilgængelige fra Deutz selv og således ikke blev leveret til Deutz af tredjemand. Opfordring (11) gik ud på, at Rådet
skulle fremlægge de for Rådet ved afgørelsen foreliggende oplysninger, der dokumenterer, at der af sikkerhedsmæssige,
økonomiske eller andre grunde ikke var realistiske alternativer for DSB end indkøb af delene fra eller via Deutz.
Opfordring (13) gik ud på, at Rådet skulle bekræfte, at DSB faktisk fik gennemført ”overhaulen” af de 404 TCD2015-
motorer, samt fremlægge oplysninger om den tidsmæssige udstrækning af ”overhaulen” . Opfordring (14) gik ud på, at
Rådet skulle oplyse, hvor reservedelene, der blev benyttet til den af DSB gennemførte ”overhaul” , kom fra.

333



/

180

102. Konkurrencerådet gør gældende, at Deutz lavede en liste over de reservedele,
der efter Deutz’ opfattelse ikke kunne rekvireres uden om Deutz ( bilag 24 ). Ifølge
Konkurrencerådet ”blokerede” Deutz [udeladt] reservedele angivet i bilag 24, underbilag 43.
Der var imidlertid ikke tale om, at Deutz blokerede reservedelene. Deutz monitorerede dem
for at sikre, at virksomhedens forhandlere ikke foretog aktive salg i strid med deres
distributionsaftaler til virksomheder i Danmark.

103. Dette understøttes af, at maksimalt [udeladt] af de monitorerede reservedele potentielt
kan henregnes under de i afgørelsen nævnte unikke reservedele.  Årsagen til, at det ikke
kan siges med sikkerhed, er, at det er usikkert, hvilke reservedele der falder ind under
angivelserne i Rådets afgørelse, der ikke angiver
et partsnummer, og som bl.a. nævner ” diverse slangestykker, der i dimension og 
gummisammensætning er udviklet specielt til eller af Deutz ”. Som nævnt har Deutz med
bilag 19,  22  og 23  fremlagt dokumentation for, at alle disse reservedele kan skaffes
fra alternative leverandører.

334

335 336 337

104. Dertil kommer, at en del af de monitorerede reservedele ikke fremgår af DSB’s
udbudsmateriale (bilag 5). Det gælder for følgende reservedele:

- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt]
- [udeladt] og
- [udeladt].

105. Dette understøtter, at monitoringen ikke var relateret til DSB’s udbud.

106. Det bemærkes yderligere, at skønsmændene i den oprindelige skønsrapport ved
besvarelsen af spørgsmål 8 (bilag 21) antog, at [udeladt] (uden angivelse af partsnumre) kun
kunne købes hos Deutz eller Deutz-forhandlere. Disse dele er
også angivet som unikke dele i Rådets afgørelse, pkt. 90 ( bilag 24 ).

107. Ved besvarelsen af spørgsmål 15 i den oprindelige skønsrapport ( bilag 21 )
antog skønsmændene også, at ”  [udeladt] ” , der er angivet som unikke dele i Rådets
afgørelse, er ” ægte Deutz dele / komponenter (dvs. dele, der kun var tilgængelige, på
daværende tidspunkt, for Deutz eller en Deutz forhandler)” . Skønsmændene antog videre,
at ”  [udeladt] ”  og ”  [udeladt] ”  kan renoveres ved slibning, hvis de ikke skal udskiftes
på grund af slid, af en tredjepart. Skønsmændene udtalte også, at renovering af brugte
motorkomponenter som f.eks. [udeladt] mv. er almindeligt i

 Der kan maksimalt være tale om [udeladt].
 Bilag 19 oplister mulige alternative leverandører til [udeladt].
 Bilag 22, tabellen på side 6-7, oplister mulige alternative leverandører til [udeladt]. Derudover er [udeladt] omfattet af

besvarelsen af bilag 22, spørgsmål 24. [udeladt] er desuden omfattet af besvarelsen af spørgsmål 23.

334

335

336

 Bilag 23 oplister mulige leverandører for [udeladt]. Det er usikkert, om [udeladt] kan henregnes til de påståede
unikke reservedele. [udeladt] var ikke omfattet af DSB-udbuddet.
337



/

181

branchen, og at de har samme eller identisk kvalitet som nye dele, hvis de er professionelt
renoveret. Herefter fremgår:

”  [udeladt] er en speciel del, efter skønsmandens opfattelse, og er kun mulig, at
renovere med originale dele fra Deutz eller fra en Deutz forhandler.”

108. Af de påståede unikke dele angivet i Rådets afgørelse er det således maksimalt
[udeladt], der angives som unikke dele i den oprindelige skønsrapport ( bilag 21 ).

109. I den supplerende skønsrapport ( bilag 22 ) ændrer skønsmændene imidlertid
deres besvarelse. Af tabellen på side 6-7 i bilag 22 fremgår, at de specifikke dele [udeladt] er
tilgængelige fra navngivne alternative leverandører, for de fleste deles vedkommende endda
fra flere forskellige alternative leverandører. Disse dele er således – også ifølge
skønsmændene – ikke unikke. Tabellen på side 6-7 i bilag 22 oplister ikke specifikt
alternative leverandører for [udeladt]. Disse dele er der – blandt mange andre reservedele –
oplistet alternative leverandører for i bilag 19  og 23,  hvorfor disse dele heller ikke er
unikke. Det erklærer skønsmændene sig enige i i svaret på spørgsmål 24 (bilag 22). Her
angiver skønsmændene, at undersøgelser ved de af Deutz foreslåede forhandlere viser, at
komponenterne nævnt i spørgsmål 15, a og b, dvs. bl.a. [udeladt], kan købes via forskellige
forhandlere som standarddele.

338 339

110. I svaret på spørgsmål 23 (bilag 22) vurderer skønsmændene ligeledes, at
komponenterne nævnt i spørgsmål 8 i den oprindelige skønsrapport ( bilag 21 )
grundlæggende kan købes som standarddele ved de af Deutz angivne forhandlere.

111. I svaret på spørgsmål 20 i den supplerende skønsrapport ( bilag 22 ) angives
desuden, at det er muligt at købe standarddele og modificere eller tilpasse dem til at være
unikke dele, ligesom dele med partsnumre kan købes frit ved forskellige forhandlere som
standarddele.

112. Skønsmændene bekræfter således ikke Rådets antagelse om, at der eksisterer unikke
dele. Antagelsen afkræftes tværtimod af skønserklæringerne.

113. På baggrund af den supplerende skønserklæring må det således lægges til grund, at
samtlige påståede unikke dele nævnt i Rådets afgørelse – herunder
ventilløftere, som DSB har nævnt som unik, jf. pkt. 92 ( bilag 24 ) – af
skønsmændene er vurderet som ikke-unikke, idet de kan anskaffes fra alternative
leverandører.

114. Det understøttes af bilag 19 og bilag 23.

115. Markedsafgrænsningen og vurderingen af, at Deutz er dominerende, er således forkert.
Det indebærer, at det ikke er dokumenteret, at der foreligger en overtrædelse af
konkurrencelovens § 11 og/eller artikel 102 TEUF.

1.3 Konkurrencerådet har ikke undersøgt tilstrækkeligt, om det er muligt at kopiere
reservedele til TCD2015-motoren, hvilket det er

 Af bilag 19 fremgår, at den uafhængige leverandør Hamofa kan levere [udeladt], og at den uafhængige leverandør FZ
Agritechnik kan levere [udeladt]. Bilag 19 oplister desuden alternative leverandører for delene [udeladt].
338

 Af bilag 23 fremgår, at den uafhængige leverandør Hamofa kan levere [udeladt].339



/

182

116. Deutz gør gældende, at det var muligt at kopiere reservedele til TCD2015-motoren.

117. Som det fremgår af afsnit 1.2 ovenfor, var det muligt at få leveret de for udbuddet
relevante reservedele uden om Deutz og Deutz’ forhandlernetværk.
Allerede derfor var det forkert, at Konkurrencerådet og Konkurrenceankenævnet lagde til
grund, at der eksisterer unikke reservedele, der kun kan erhverves via Deutz, og at Deutz
indtager en dominerende stilling. Det er således ikke afgørende for sagen, om det var muligt
at kopiere reservedele til TCD2015-motoren.
Konkurrencerådet har imidlertid lagt til grund, at det ikke var muligt, hvilket ikke er korrekt.
Også af den grund er konklusionen om, at der eksisterer unikke reservedele, der kun kan
erhverves via Deutz, og at Deutz indtager en dominerende stilling, forkert.

118. Konkurrencerådet har i pkt. 97 i afgørelsen ( bilag 24 ) anført, at det ifølge
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens oplysninger  under visse omstændigheder vil være
muligt at kopiere visse af de særligt tilpassede reservedele. Dermed kunne det ifølge Rådet
være muligt at skaffe i hvert fald visse reservedele fra alternative producenter.

340

119. Alligevel har Konkurrencerådet konkluderet, at det i hvert fald for nogle reservedeles
vedkommende (hvilke reservedele ikke er specificeret) ikke er muligt at kopiere
reservedelene, som angiveligt er unikke, fordi de alene kan erhverves via Deutz.

120. Hertil bemærkes for det første, at selv hvis der eksisterede reservedele, der ikke kunne
kopieres (hvilket ikke er tilfældet, jf. nedenfor), indebærer det ikke, at reservedelene kun
kan erhverves via Deutz. Som det fremgår af afsnit 1.2.2 ovenfor, var det muligt at få leveret
de for udbuddet relevante reservedele uden om Deutz’ forhandlernetværk.

121. For det andet bemærkes, at Konkurrencerådet ikke har undersøgt tilstrækkeligt, om det
faktisk er muligt at kopiere reservedele til TCD2015-motoren, således at reservedelene også
af den grund er tilgængelige uden om Deutz.

122. Konkurrencerådet har i afgørelsens afsnit 3.3.1.2 ( bilag 24 ) anført, at
muligheden for at kopiere reservedele beror på, 1) om det er lovligt at kopiere
reservedelene, eller om det er i strid med IPR-rettigheder, 2) om det er sikkerhedsmæssigt
forsvarligt at kopiere reservedele, 3) om det er økonomisk rentabelt for en ny producent at
kopiere reservedele, og 4) om det er praktisk muligt at kopiere reservedele.

123. For så vidt angår nr. 1) (om det er lovligt at kopiere reservedele) er det ubestridt, at
reservedelene ikke er IPR-beskyttet og således frit ville kunne kopieres, jf. afgørelsens pkt.
100 (bilag 24).

 Ifølge fodnote 12 til afgørelsen (bilag 24) består Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens oplysninger af et referat fra et
enkelt telefonmøde med Virksomhed A/S 1, der er leverandør af motorrenovering (bilag 24, underbilag 5), et referat af
en telefonsamtale med DSB (bilag 24, underbilag 4) og et svar fra DSB på nogle spørgsmål fra styrelsen (bilag 24,
underbilag 78).

340



/

183

124. For så vidt angår nr. 2) (om det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt at kopiere reservedele)
bemærkes, at Konkurrencerådet ikke har undersøgt, om det var sikkerhedsmæssigt
uforsvarligt at anvende kopierede reservedele til TCD2015-motoren.

125. Deutz bestrider ikke, at bl.a. forbrugerpræferencer kan indgå i markedsafgrænsningen
og dominansvurderingen, men i givet fald må der ses på forbrugerpræferencer generelt –
ikke blot præferencer hos en enkelt aftager (DSB). Det gælder, uanset om den konkrete sag
alene angår DSB-udbuddet.

126. Der kan ikke alene fokuseres på DSB som kunde ved vurderingen af, om det
eksempelvis var sikkerhedsmæssigt uforsvarligt at anvende kopierede reservedele.
Individuelle forhold, der måtte gøre sig gældende for DSB, herunder DSB’s interne
sikkerhedsprocedurer eller produktpræferencer, er subjektive forhold, der ikke siger noget
om tilgængeligheden i markedet eller Deutz’ position i markedet. Disse subjektive forhold
kan ikke stå alene som grundlag for afgrænsningen af markedet. Rådets afgørelse indeholder
således en væsentlig mangel ved ikke at omfatte en bredere kreds af kunder og producenter
af reservedele i forbindelse med afgrænsningen af det relevante marked.

127. Det fremgår ikke af den supplerende skønserklæring ( bilag 22 ), at andre
togoperatører stiller samme krav. Skønsmændene angiver, at den rette kvalitet af
reservedele, motor og den udførte service er essentielt for operatører som DSB, og at
kvalitet bl.a. betyder de rette dimensioner, materialer og overflader. Herefter angiver
skønsmændene (bilag 22):

”Med denne baggrund har DSB krævet omfattende garantier for motorenes
funktion og driftssikkerhed samt originale reservedele.

Deutz omfattende tilbud skyldes bl.a. også kravet om driftssikkerheden.

Når der søges dele via alternative kilder, skal der sikres at:

der er tale om nye dele – der er en del brugte dele på markedet

der er tale om originale dele

leverandøren er pålidelig.

Syns- og skønsmanden kan ikke vurdere, om de tilbudte dele er genuine / originale
dele, dvs. opfylder kvalitetskravene.” (Understregning tilføjet)

128. Skønsmændene angiver således, at det ved søgning på reservedele via alternative kilder
bl.a. skal sikres, at der er tale om originale dele. Dette krav synes dog at være baseret på
skønsmændenes fejlagtige antagelse, hvorefter DSB har krævet originale reservedele. Det
var ikke et krav fra DSB, at reservedelene skulle være originale. Tværtimod fremgik det af
DSB’s indbydelse til prækvalifikation af 12. marts 2010 (bilag 4) og af referat af
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med DSB den 11. november 2011 (bilag 24,
underbilag 3), at DSB accepterede reservedele produceret af tredjeparter. Af DSB’s
dokument ” Koncept for renovering af kraftforsyningen i IC3”  (bilag 20) fremgår desuden,
at ikke alle reservedele, som konsortiet skulle levere til DSB, var originale. Skønsmændenes
angivelse af, at det



/

184

var vigtigt at søge på originale dele, kan således ikke lægges til grund, da den bygger på en
forkert forudsætning.

129. Det er i øvrigt underordnet, om anvendelse af ikke-originale reservedele måtte kræve
fremlæggelse af udførlig dokumentation. Afgørende er, at DSB ikke krævede originale
reservedele, og at også til bud omhandlende ikke-originale reservedele kunne accepteres.
Desuden indebærer tilbud ved udbud som oftest fremlæggelse af udførlig dokumentation for
tekniske forhold, og producenter af teknisk
udstyr m.v. råder normalt over sådan dokumentation.

130. For så vidt angår nr. 3) (om det er økonomisk rentabelt for en ny producent at kopiere
reservedele) bemærkes, at Konkurrencerådet ikke har undersøgt, om det var økonomisk
rentabelt at kopiere reservedelene. Rådet har således i afgørelsens pkt. 108-109 (bilag 24),
pkt. 120 (bilag 24) og pkt. 685-691 (bilag 24) alene lagt til grund, (i) at reservedele generelt
er komplicerede produkter, (ii) at der generelt kræves en lang indkøringsperiode, før en ny
producent vil være i stand til at få testet og produceret produkterne, og (iii) at der skal en
meget stor mængde reservedele til, for at det kan betale sig for en producent at starte en
produktion op.

131. Konkurrencerådets ”markedsundersøgelse” beskrevet i Rådets afgørelse, pkt. 117-120
(bilag 24), omfatter generelle spørgsmål om kopiering af reservedele og udgør ikke en
undersøgelse af, om det faktisk var muligt at kopiere relevante reservedele til TCD2015-
motoren. Ligeledes har Rådet ikke spurgt nogen producent af reservedele, herunder
producenter af reservedele til TCD2015-motoren, om det var økonomisk rentabelt at starte
en produktion op (herunder kampagnefremstilling for DSB). Dette er en åbenbar mangel ved
Konkurrencerådets undersøgelse af markedet.

132. Endvidere har Konkurrencerådet anerkendt, at det for nogle reservedeles
vedkommende faktisk ville være økonomisk rentabelt at starte en produktion af
400 stk. af hver reservedel op, jf. Rådets afgørelse, pkt. 301 ( bilag 24 ).

133. At Rådet i pkt. 301 i øvrigt bemærker, at renoveringen af de 404 motorer ikke
nødvendigvis ville betyde, at der skulle bruges 404 af hver reservedel, kan ikke tillægges
betydning. Pkt. 301 i Rådets afgørelse henviser til afgørelsens pkt. 164 (bilag 24). Af pkt.
164 fremgår blot, at DSB over for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har oplyst, at Deutz
– efter DSB’s opfattelse – udnyttede situationen og udarbejdede en liste med langt flere dele
end nødvendigt. Selv hvis
det var korrekt, hvilket det ikke er, fremgår det af DSB’s dokument ” Koncept for 
renovering af kraftforsyningen i IC3 ” (bilag 20), at det rent faktisk var aftalt mellem DSB
og konsortiet, at konsortiet skulle levere mindst 404 stk. af hver af de leverede reservedele
indeholdt i DSB’s kitliste. Konkurrencerådet kan således ikke forlade sig på DSB’s
ukorrekte antagelser.

134. Det fremgår desuden af Rådets ”markedsundersøgelse” ( bilag 24, underbilag 
76), at det f.eks. vil være økonomisk rentabelt at kopiere ned til omkring 100 stk. bearing
bushes. Disse oplysninger peger på, at det ville være økonomisk rentabelt at kopiere i hvert
fald nogle reservedele. Uanset dette har Konkurrencerådet ikke undersøgt, om det faktisk
var økonomisk rentabelt at kopiere reservedele i TCD2015-motoren.



/

185

135. For så vidt angår nr. 4) (om det er praktisk muligt at kopiere reservedele) har Rådet
udtalt, at det ikke for alle reservedeles vedkommende er praktisk muligt at kopiere disse,
idet visse reservedele vil være så specifikke, at kopiering ikke er mulig, medmindre
producenten har adgang til de præcise specifikationer. Hertil bemærkes for det første, at det
ikke er undersøgt, om dette var relevant for nogen af de reservedele, der var relevante for
sagen. For det andet bemærkes, at DSB (og herigennem formentlig også Fleco) havde
adgang til samtlige reservedele, der skulle renoveres, og at det må have formodningen for
sig, at DSB og/eller Fleco kunne sende disse til producenter, som derved ville få adgang til
de præcise specifikationer, og anmode dem om at kopiere disse. Det samme må gælde for
øvrige kunder, som behøver reservedele.

136. Dette understøttes af, at det blandt andet fremgår af Konkurrencerådets
”markedsundersøgelse” , at reservedele som udgangspunkt kan kopieres, og at
dette vil være tilfældet, hvis producenten får et eksemplar af reservedelen (bilag 
24, underbilag 76):

”Som udgangspunkt kan det lade sig gøre at kopiere [tilpassede reservedele], hvis
producenten kender reservedelen i forvejen, hvis producenten får et eksempel af
reservedelen med henblik på kopiering, eller hvis producenten får kendskab til
tekniske tegninger og specifikationer” . (Understregning foretaget)

137. Det ville således være praktisk muligt at kopiere reservedele.

138. Konkurrencerådet henviser til, at det følger af oplysninger fra Deutz, at der i TCD2015-
motoren er reservedele, der ikke kan kopieres. Der er tale om Konkurrencerådets fortolkning
af interne mails. Under hele sagen – også inden Konkurrencerådets afgørelse – har Deutz
bestridt denne fortolkning, som ikke er korrekt, jf. Rådets afgørelse, pkt. 300 (bilag 24). Det
er således misvisende, når Rådet anfører, at det er Deutz’ vurdering, at reservedelene ikke
kan kopieres. Det er Deutz’ vurdering, at samtlige reservedele til TCD2015-motoren kan
kopieres, enten i en tilsvarende kvalitet (OEM-kvalitet) eller i en lavere kvalitet.

139. Desuden fremgår det af referat af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens møde med
DSB den 11. november 2011 (bilag 24, underbilag 3), at renoveringsopgaven ifølge DSB
kørte efter planen, bl.a. fordi Fleco m.fl. fik kopieret visse originale komponenter. Det
fremgår også, at det tilsyneladende var muligt at kopiere visse originale reservedele.

140. Desuden anerkender Rådet i afgørelsens pkt. 691 (bilag 24 ), at der faktisk var
mulighed for at kopiere unikke reservedele:

”Sammenholdes de meget begrænsede muligheder for at fremstille kopier af unikke
reservedele med kunden DSB’s manglende efterspørgsel efter kopier af disse
reservedele kan det ikke anses for muligt at anvende kopier af disse reservedele
fremfor originale Deutz reservedele. […]” (Understregning fortaget)

141. Konkurrencerådet har således ikke har undersøgt tilstrækkeligt, om det er muligt at
kopiere reservedele til TCD2015-motoren, hvilket det er. Dette medfører



/

186

også, at Konkurrencerådets markedsafgrænsning og dominansvurdering er forkert.

1.4 Reservedelenes anvendelse i andre motorer

142. Konkurrencerådets markedsafgrænsning og dominansvurdering er baseret på en
antagelse om, at der eksisterer unikke reservedele. Som nævnt er de såkaldte unikke
reservedele blandt andet karakteriseret ved, at de kun kan anvendes i
TCD2015-motoren, jf. figur 4 i Konkurrencerådets afgørelse ( bilag 24 ).

143. Det følger imidlertid af den supplerende skønserklæring, besvarelsen af spørgsmål 21
(bilag 22), at en række reservedele, herunder reservedele som ifølge Konkurrencerådets
påstande er unikke, kan anvendes i andre motorer end den TCD2015-motor, der er anvendt i
DSB’s IC3-tog. Det gælder [udeladt]. Også af denne årsag er disse reservedele således ikke
unikke.

144. Det fremgår også af besvarelsen af spørgsmål 18 ( bilag 22 ) og spørgsmål 20
(bilag 22) i den supplerende skønsrapport, at såkaldte standarddele kan anvendes i andre
motorer, uanset formål. I besvarelsen af spørgsmål 20 fremgår desuden, at dele med
partsnumre kan købes frit ved forskellige forhandlere som standarddele. Ligeledes fremgår
det af side 6 i bilag 22, at alle dele med et varenummer er standarddele.

145. Alle dele oplistet i tabellen på side 6-7 i den supplerende skønsrapport ( bilag 
22) har et partsnummer.  Alle disse dele med partsnumre kan således ifølge
skønsmændene købes frit ved forskellige forhandlere som standarddele, ligesom de kan
anvendes i andre motorer. De er således ikke unikke.

341

1.5 Deutz er ikke dominerende grundet det konkurrenceprægede upstream-marked,
som Konkurrencerådet fejlagtigt ikke har taget højde for

146. Deutz gør gældende, at Konkurrencerådets dominansvurdering er forkert, idet Rådet
fejlagtigt har undladt at undersøge forholdet mellem det primære marked for produktion og
udvikling af dieselmotorer og eftersalgsmarkedet for reservedele til TCD2015-motoren i
forbindelse med Rådets dominansvurdering.

147. I sager om dominans på eftersalgsmarkeder er det nødvendigt at undersøge
sammenhængen mellem det primære marked og eftersalgsmarkederne, forinden der kan
statueres dominans på et eller flere eftersalgsmarkeder. Selv i tilfælde, hvor en virksomhed
har en høj markedsandel på et eftersalgsmarked, kan konkurrenceintensiteten på det primære
marked begrænse virksomhedens handlefrihed
i en sådan grad, at virksomheden ikke kan agere uafhængigt på eftersalgsmarkedet og
dermed ikke kan anses for at være dominerende på eftersalgsmarkedet.342

148. Det følger udtrykkeligt af EU-praksis, at konkurrencen på det primære marked skal
inddrages i vurderingen af, om en virksomhed besidder en dominerende stilling på
eftersalgsmarkedet.  Dette fremgår ligeledes entydigt af343

 I tabellen er [udeladt] anført uden partsnummer. [udeladt] har dog samme partsnummer som det i tabellen anførte
partsnummer for [udeladt], jf. bilag 19.
341

 Kommissionens Discussion paper on the application of Article 82 of the Treaty to exclusionary abuses (2005) , pkt.
246 og 260, samt Background Note til OECD’s roundtable on Competition Issues in Aftermarkets, 2017, pkt. 63-65.
342



/

187

Kommissionens Discussion paper on the application of Article 82 of the Treaty to
exclusionary abuses, pkt. 251:344

“If an aftermarket consisting of the secondary products of one brand of primary
product has been found to constitute a relevant product market, a
dominant position on such a market can only be established after analysis of
the competition on both the aftermarket and the primary market.”
(Understregning foretaget)

149. Kommissionen har i sag COMP/C-3/39.391, EFIM, anlagt en generel test for
vurdering af dominans på eftersalgsmarkeder. 345 Det følger heraf, at forinden det
er muligt at konkludere, at en virksomhed er dominerende på et eftersalgsmarked,
skal konkurrencemyndighederne undersøge:

om kunderne er i stand til at foretage et informeret valg (inkl.
levetidsomkostninger) mellem producenterne på det
primære marked,

om kunderne med sandsynlighed vil foretage et valg i
overensstemmelse hermed,

om et tilstrækkeligt antal af kunderne ville ændre deres
indkøbsadfærd i tilfælde af, at priserne på
eftersalgsmarkedet steg betydeligt, og

om denne reaktion ville ske inden for rimelig tid.

150. Besvares blot én af ovenstående betingelser benægtende, er
konkurrencemyndighederne forpligtede til at foretage en mere dybdegående
analyse, før det eventuelt kan konkluderes, at en virksomhed er dominerende på
eftersalgsmarkedet. 346

151. Hvis denne analyse ikke peger på, at virksomheden er dominerende på
eftersalgsmarkedet, eller hvis konkurrencemyndighederne må svare bekræftende
på de fire ovenstående betingelser, er virksomheden ikke dominerende på
eftersalgsmarkedet.

152. Denne vurdering har Konkurrencerådet ikke foretaget, jf. afsnit 4.4.1 Rådets
afgørelse, der indeholder Rådets (kortfattede) afsnit om vurdering af dominans
(bilag 24 ):

 Jf. Kommissionens afgørelse af 22. september 1995 i sag IV/34.330, Pelikan/Kyocera, pkt. 61, Kommissionens
afgørelse af 20. maj 2009 i sag COMP/C-3/39.391, EFIM, pkt. 13 ff., og Kommissionens afgørelse af 7. januar 1999 i
sag IV/E 2/36.431, Info-Lab/Ricoh, pkt. 33 ff.

343

 Se tillige Kommissionens XXV Beretning om konkurrencepolitikken (1995), Background note to OECD’s roundtable
on Competition Issues in Aftermarkets, 20. juni 2017, pkt. 62-68. og EU’s indlæg til OECD’s roundtable on Competition
Issues in Aftermarkets, 13. juni 2017, pkt. 12 ff.

344

 Opretholdt af Retten den 24. november 2011 i sag T-296/09, European Federation of Ink and Ink Cartridge
Manufacturers (EFIM) mod Kommissionen, og af EU-Domstolen den 19. september 2013 i sag C-56/12 P, European
Federation of Ink and Ink Cartridge Manufacturers (EFIM) mod Kommissionen. Se tillige EU’s indlæg til OECD’s
roundtable on Competition Issues in Aftermarkets, 13. juni 2017, pkt. 19-22.

345

 EU’s indlæg til OECD’s roundtable on Competition Issues in Aftermarkets, 13. juni 2017, pkt. 22 .346



/

188

”560 Vurderingen af, om Deutz besidder en dominerende stilling, skal foretages på
det relevante forudgående marked, det vil sige markedet for udbud af unikke
reservedele til Deutz TCD2015 motoren, der ikke kan erhverves via andre end Deutz,
jf. afsnit 4.1.2.3. Vurderingen foretages med udgangspunkt i den geografiske
afgrænsning af dette marked.

[…]

564 Det følger af ovenstående, at Deutz er den eneste udbyder på det relevante
forudgående marked. Deutz’ markedsandel på det relevante forudgående marked kan
derfor opgøres til 100 pct. Deutz skal derfor anses for dominerende på det relevante
forudgående marked.”

153. Konkurrencerådet finder på den baggrund, at Deutz er dominerende, uden at
Rådet har undersøgt forholdet mellem reservedelsmarkedet og markedet for produktion af
dieselmotorer. Det er en væsentlig fejl.

154. Det er ikke tilstrækkeligt til at statuere dominerende stilling på eftersalgsmarkedet, at
Rådet har undersøgt, om det primære marked og eftersalgsmarkedet udgør ét samlet marked
eller flere selvstændige markeder i forbindelse med Rådets afgræsning af det relevante
marked.
Markedsafgrænsningen udgør kun en del af den samlede dominansvurdering, jf.
Kommissionens meddelelse om afgrænsning
af det relevante marked, pkt. 10.

155. Konkurrencerådet har således for det første ikke undersøgt, om det faktisk var muligt
for kunder til dieselmotorer til industrielt brug at foretage et informeret valg (inkl.
levetidsomkostninger) mellem producenterne på det primære marked.

156. Rådet har heller ikke undersøgt, om det var sandsynligt, at kunderne ville foretage et
valg mellem producenterne på det primære marked på baggrund af disse oplysninger.

157. Det forhold, at Konkurrencerådet ikke er i besiddelse af informationer om sådanne
analyser hos DSB, er ikke ensbetydende med, at DSB (eller andre kunder) ikke kunne have
lavet eller rent faktisk lavede sådanne analyser.

158. DSB er en stor, kommerciel og professionel indkøber af dieselmotorer til industrielt
brug med mange års erfaring. Det må derfor have været åbenbart for DSB, at TCD2015-
motoren – som enhver anden forbrændingsmotor, og uanset at denne var specialbygget –
inden for regelmæssige tidsintervaller skulle gennemgå ”overhauls” . Det er således helt
usandsynligt, at DSB ikke har gjort sig overvejelser om de langsigtede omkostninger, da
DSB valgte TCD2015-motoren.

159. Derudover udgør udgifterne til ”overhauls” på togmotorer en betydelig del af
anskaffelsesprisen. Prisen på en ny TCD2015-motor som anvendt i DSB’s IC3-tog varierer
mellem ca. DKK [udeladt] og DKK [udeladt], afhængig af antal handlede enheder og
konfiguration. Sammenholdes initialprisen for én motor med de EUR [udeladt] (ca. DKK
[udeladt]), som DSB estimerede, at reservedele til brug for ”overhaul” af én motor kunne
erhverves for (bilag 14), vil alene prisen på reservedele til én ”overhaul” udgøre [udeladt]-
[udeladt] procent af prisen på en ny motor. Da motoren skal igennem 3-5 ”overhauls” , vil
den samlede pris for



/

189

”overhauls” i løbet af motorens levetid udgøre DKK [udeladt]-[udeladt] og dermed udgøre
omkring samme pris som selve motorens anskaffelsespris.

160. De nævnte omkostninger omfatter alene omkostninger til reservedele.
Levetidsomkostningerne udgør således en væsentlig større procentdel af de samlede
omkostninger, når omkostningerne til DSB’s eget værksted inkluderes. Disse omkostninger
havde DSB utvivlsomt mulighed for at indregne i livstidsomkostningerne til TCD2015-
motoren.

161. Det fremgår af Rådets afgørelse, at Flecos ordre til DSB havde en værdi på formentlig
DKK [udeladt] (bilag 24, pkt. 196), samt at DSB’s værkstedsomkostninger i forbindelse
med udførelsen af ”overhaul” -arbejdet var ca. DKK [udeladt] (bilag 24, pkt. 12). Lægges
disse omkostninger til grund, udgjorde DSB’s samlede omkostninger til ”overhauls” af 404
TCD2015-motorer således ca. DKK [udeladt], dvs. DKK [udeladt] pr. motor.
Sammenholdes initialprisen for én motor med prisen på ”overhaul” af én motor, vil prisen
på én ”overhaul” udgøre [udeladt]- [udeladt] procent af prisen på en ny motor. Da motoren
skal igennem 3-5 ”overhauls” , vil den samlede pris for ”overhauls” i løbet af motorens
levetid udgøre DKK [udeladt]- [udeladt] og dermed være væsentlig højere end selve
motorens anskaffelsespris på mellem ca. DKK [udeladt] og DKK [udeladt], afhængig af
antal handlede enheder og konfiguration.347

162. Når prisen på en ”overhaul” – ikke blot ved den enkelte ”overhaul” men også set i
forhold til samtlige ”overhauls” i motorens forventede levetid – er så høj, vil en prisstigning
på reservedele uundgåeligt have betydning for købernes valg af motor på det primære
marked. Dette er ligeledes i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse i
Pelikan/Kyocera-sagen:

”[T]he cost of supplies [...] can amount to as much as 70% of the total cost of
ownership of the equipment, including initial purchase, servicing and supplies. Given
that price ratio, it would seem difficult to assume that a potential customer, either
commercial or non-professional, would not carefully examine the entirety of costs
which he will incur prior to the choice of that equipment.”

163. Det er således helt usandsynligt, at DSB ikke har gjort sig sådanne overvejelser om de
langsigtede omkostninger, da DSB valgte dieselmotoren.

164. Det bemærkes endvidere, at Kommissionen tidligere har fundet, at almindelige
forbrugere uden professionelle tekniske og juridiske afdelinger, uden egne værksteder og
uden 150 års erfaring med hundredevis af togsæt godt kan se, at når man køber et produkt,
hvor eftersalgsprodukterne udgør en stor del af primærproduktets anskaffelsespris, så tager
man udgifterne på eftersalgsmarkedet i betragtning, og at adfærd på eftermarkedet således
har direkte indvirkninger på det primære marked, jf. Kommissionens afgørelse af 22.
september 1995 i sag IV/34.330, Pelikan/Kyocera, præmis 62.

165. Selv hvis DSB ikke havde specifik viden om omkostningerne, ville
motorproducenterne kunne bistå DSB med at vurdere totalomkostningerne ved de enkelte
dieselmotorer, herunder omkostningerne til reservedele og ”overhauls” .

 DSB har over for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen oplyst: ” [udeladt]” , jf. bilag 24, underbilag 78.347



/

190

Dette må antages ligeledes at gælde for øvrige kunder på det primære marked for
dieselmotorer til industrielt brug, der generelt er professionelle kunder.

166. Det bemærkes hertil, at det ikke er afgørende for analysen, hvorledes DSB – som én
blandt adskillige kunder – måtte opfatte situationen, men derimod hvordan kunder på det
primære marked for dieselmotorer til industrielt brug generelt måtte agere.

167. Derudover følger det af Kommissionens Discussion Paper on the Application of 
Article 82 of the Treaty to Exclusionary Abuses, pkt. 259, at selv i det tilfælde, at kunderne
ikke baserer deres valg på baggrund af specifikke levetidsomkostninger, kan en leverandør
af produkter på det primære marked være begrænset på eftersalgsmarkedet som følge af
stærk konkurrence på det primære marked.
Konkurrencerådet har fejlagtigt ikke undersøgt, om det var tilfældet.

168. Konkurrencerådet har heller ikke undersøgt, om et tilstrækkeligt antal af kunderne –
inden for en rimelig tid – ville ændre deres indkøbsadfærd, i tilfælde af
at priserne på eftersalgsmarkedet steg betydeligt.

169. Hertil bemærkes, at det ikke er tilstrækkeligt, at Rådet ved
markedsafgrænsningen har lagt vægt på en lille varig stigning i prisen. Det følger af
EFIM-testens tredje betingelse, som er relevant i forbindelse med
dominansvurderingen, at vurderingen skal tage udgangspunkt i en betydelig 
stigning i prisen på eftersalgsmarkedet. Dette har Konkurrencerådet heller ikke undersøgt.

170. Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked, hvori
det fremgår, at markedsafgræsningen skal foretages på baggrund af en lille varig 
stigning i prisen, skal alene forstås som en vejledning i, hvorledes Kommissionen afgrænser
det relevante marked i sin håndhævelse af konkurrencereglerne.
Kommissionens meddelelse omhandler derimod ikke den efterfølgende og særskilte
vurdering af, om virksomheden indtager en dominerende stilling på det afgrænsede
relevante marked.

171. Dette underbygges af, at EU i deres indlæg til OECD’s Roundtable on 
Competition Issues in Aftermarkets specifikt har anført følgende, der må antages at udlægge
EU’s opfattelse af praksis på området:

”The questions to be answered under the EFIM test are:

Can customers make an informed choice, including lifecycle-pricing, between the
various manufacturers in the primary market?

Are they likely to make such choice accordingly?

If prices were raised significantly in the aftermarket,

would a sufficient number of customers adapt their purchasing behaviour at the level
of the primary market,

within a reasonable time?” (Understregning foretaget)



/

191

172. Derudover bemærkes, at selv i tilfælde af, at eksisterende kunder ikke ville udskifte det
primære produkt som følge af f.eks. høje switching costs eller lock in-effekter, kan de
eksisterende kunder alligevel være beskyttet mod udnyttende misbrug på grund af
potentielle nye kunder.348

173. Deutz’ renommé er et væsentligt konkurrenceparameter også på det primære marked.
Deutz ville derfor lide stor skade, hvis de udnyttede en eksisterende kunde, da nye kunder
utvivlsomt ville tage dette i betragtning ved valget mellem Deutz og konkurrerende
motorproducenter. Dette har Konkurrencerådet ligeledes undladt at forholde sig til. Det
bemærkes, at Deutz’ omsætning vedrørende DSB udgjorde en marginal del af Deutz’
omsætning på over DKK 6,4 mia.

174. Det konkurrenceprægede marked for dieselmotorer til industrielt brug medfører
således, at Deutz ikke har mulighed for at agere uafhængigt af sine kunder på
eftersalgsmarkedet, og at Deutz dermed ikke indtager en dominerende stilling på dette
marked.

175. Deutz har gentagne gange opfordret (8) Rådet til at fremlægge den ved Rådets
afgørelse udarbejdede økonomiske analyse, som dokumenterer, at det konkurrenceprægede
upstream-marked ikke fratog Deutz markedsstyrken på eftersalgsmarken. Opfordringen er
ikke imødekommet, hvorfor det må lægges til grund, at den påkrævede analyse ikke er
foretaget.

176. Retten har tidligere fundet, at Kommissionens manglende undersøgelser af de
økonomiske forhold i en sag var utilstrækkeligt.  Tilsvarende gør sig gældende i denne
sag.

349

177. Konkurrencerådets manglende undersøgelse og dokumentation af de ovennævnte
forhold indebærer, at Rådet ikke har løftet bevisbyrden for, at Deutz indtager en
dominerende stilling på eftersalgsmarkedet. Konkurrenceankenævnet har begået samme fejl.
Konkurrenceankenævnet nævner også kun det primære marked og eftersalgsmarkederne i
relation til den forudgående vurdering af, om
der skal afgrænses ét samlet marked eller flere markeder ( bilag 2 ).

178. Konkurrencemyndighedernes vurdering af, at Deutz indtog en dominerende stilling, er
således forkert.

179. Ovenstående forhold, der gør, at Deutz ikke indtager en dominerende stilling grundet
det nære forhold til upstream-markedet for produktion og udvikling af dieselmotorer, gør
også, at der nok ligefrem kan afgrænses ét samlet systemmarked for såvel motor som
reservedele. På et sådant bredt marked vil Deutz ikke være dominerende.

2 Deutz har ikke misbrugt en dominerende stilling 

180. Hvis Sø- og Handelsretten finder, at Rådets markedsafgrænsning og vurdering af, at
Deutz indtog en dominerende stilling på det relevante marked, er korrekt, er det nødvendigt
at konstatere, at Deutz ligeledes har misbrugt denne

 Kommissionens afgørelse af 22. september 1995 i sag IV/34.330, Pelikan/Kyocera, pkt. 67, og EU’s indlæg til
OECD’s Roundtable on Competition Issues in Aftermarkets, 13. juni 2017, pkt. 26-27.
348

 Jf. Rettens afgørelse af 15. december 2010, sag T-427/08, Conféderation européenne des associations d'horlongers-
réparateurs (CAEHR) mod Kommissionen, præmis 94-96.
349



/

192

dominerende stilling, førend det kan konkluderes, at Deutz har handlet i strid med
konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF.

181. Konkurrencerådet har i afgørelsen, pkt. 55 ( bilag 24 ), anført, at Deutz har
misbrugt en dominerende stilling i strid med konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF.
Rådet sondrer mellem to former for misbrug, som Deutz ifølge Rådet har begået:

- Deutz har angiveligt forhindret sine forhandlere, herunder Equipco, i at
foretage parallelhandel, og

- Deutz har angiveligt nægtet at levere reservedele til sine forhandlere, herunder
Equipco.

182. Det bestrides af Deutz, da Konkurrencerådet hverken har bevist:

at der kan afgrænses et marked for unikke reservedele til TCD2015-
motoren, der kun kan erhverves via Deutz eller dennes
forhandlernetværk, jf. afsnit 1 ovenfor,

at Deutz besidder en dominerende stilling på dette marked, jf. afsnit
1 ovenfor,

at Deutz har forbudt sine forhandlere, herunder Equipco, at
eksportere reservedele, hvilket uddybes i afsnit 2.2 nedenfor, eller

at Deutz har nægtet at levere reservedele i strid med betingelserne
for ulovlig leveringnægtelse. Dette uddybes i afsnit 2.3 nedenfor.

183. Hertil kommer, at Rådet ikke har bevist, at Deutz skulle have misbrugt en dominerende
stilling i forhold til specifikke reservedele omfattet af DSB’s udbud. Det er derfor på ingen
måde bevist, at den adfærd, som ifølge Rådet udgør misbrug af dominerende stilling, rent
faktisk vedrørte reservedele, som ifølge Rådet var ”unikke” , og som Deutz derfor ifølge
Rådet indtog en dominerende stilling i forhold til. Dette uddybes i afsnit 2.1 nedenfor.

184. Det bemærkes, at DSB rent faktisk lykkedes med at få gennemført overhaulen med
reservedele (hvilket ifølge Deutz’ data skete, uden at DSB købte alle eller hovedparten af
reservedelene fra Deutz eller Deutz’ forhandlere, hvilket også må lægges til grund, eftersom
Konkurrencerådet ikke har besvaret Deutz’ opfordring (14)), men at løsningen angiveligt
endte med at blive forsinket og dyrere end forventet af DSB. Det forhold, at det rent faktisk
lykkedes DSB at få gennemført overhaulen bestyrker, at der hverken foreligger misbrug i
form at hindring af parallelhandel eller leveringsnægtelse.

185. Det forhold, at leveringen måtte være forsinket eller dyrere end ønsket af DSB og aftalt
med Fleco, er ikke bevis for, at der foreligger misbrug af en dominerende stilling. Der
foreligger ingen oplysninger om, hvor meget dyrere eller forsinket leveringen til DSB var.
Konkurrencerådets afgørelse i sagen beskæftiger sig heller ikke med et sådant påstået
misbrug af dominans. Det er således uvist, hvilket



/

193

anbringende disse ikke-dokumenterede postulater om forsinket og dyrere levering relaterer
sig til, og det bestrides, at det afgørende i nærværende sag er, at leveringen måtte være
forsinket i forhold til DSB’s stramme tidsplan og dyrere end forventet af DSB.

186. Dertil kommer, at det ikke kan lægges til grund, at Flecos pris var udtryk for
markedsprisen. I første udbudsrunde modtog DSB et samlet tilbud fra Stork Special
Products B.V (”Stork ”) med en markant højere pris end den pris, Fleco tilbød, ligesom
DMN også afgav tilbud. Markedsprisen kan ikke afgøres på baggrund af blot DSB’s ønsker,
forventninger eller budget.

187. Tilsvarende kan det ikke lægges til grund, at DSB’s forventninger til leveringstidspunkt
var realistiske. Tværtimod havde Deutz selv haft store leveringsvanskeligheder i perioden
før, under og efter DSB’s omfattende udbud, hvilket besværliggjorde levering i tide, og det
var kendt for alle Deutz’ forhandlere, DSB og Fleco allerede inden DSB-udbuddet, jf. til slut
i afsnit 2.3 nedenfor. Det er således ikke Deutz’ adfærd, der har medført, at den samlede
renoveringsopgave angiveligt blev forsinket.

188. Det er desuden ikke Deutz’ adfærd, der har medført, at tog angiveligt havarerede. Det
skyldes, at DSB igangsatte renoveringsopgaven for sent i forhold til at få gennemført den
samlede renoveringsopgave i tilstrækkelig tid til, at togene kunne undgå haverier.

2.1 Ingen dokumentation for misbrug af dominerende stilling i forhold til specifikke
reservedele i DSB-udbuddet

189. Deutz kan alene have misbrugt en dominerende stilling i strid med konkurrencelovens
§ 11 og artikel 102 TEUF, hvis den adfærd, der ifølge Rådet indebærer misbrug af
dominerende stilling, rent faktisk angik reservedele, som Deutz indtog en dominerende
stilling i forhold til.

190. Rådet fandt, at Deutz indtog en dominerende stilling i forhold til ”unikke” reservedele,
som alene kunne erhverves via Deutz og Deutz’ forhandlernetværk. Der kan således alene
foreligge ulovligt misbrug af dominerende stilling, hvis den påståede misbrugsadfærd
(hindring af parallelhandel og leveringsnægtelse) fandt sted i forhold til ”unikke”
reservedele, som kun kunne erhverves via Deutz og Deutz’ forhandlernetværk.

191. Rådet har ikke undersøgt – endsige dokumenteret – at den påståede retsstridige adfærd
fra Deutz’ side angik ”unikke” reservedele, som kun kunne erhverves via Deutz og Deutz’
forhandlernetværk. Det er slet ikke undersøgt, specificeret eller dokumenteret, hvilke
reservedele den påståede misbrugsadfærd angik, og om den overhovedet angik reservedele
omfattet af DSB’s udbud.

192. En sådan undersøgelse er i nærværende sag ikke blot nødvendig, da Deutz alene kan
overtræde forbuddet mod misbrug af dominerende stilling inden for områder, hvor Deutz
har en dokumenteret dominerende stilling, men også da omfanget af berørte reservedele,
hvor Deutz måtte have en dominerende stilling, har betydning for misbrugsvurderingen.



/

194

193. Hvis en virksomhed har en dominerende stilling i forhold til produkt X og Y, men ikke
produkt Z, kan Rådet alene gribe ind efter konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF i
forhold til produkt X og Y, men ikke produkt Z. Det er derfor nødvendigt nøje at vurdere,
om det påståede misbrug vedrører produkt X og Y, hvor virksomheden har en dominerende
stilling, eller produkt Z, hvor virksomheden
ikke har en dominerende stilling.

194. Konkurrencerådets undladelse af at foretage denne vurdering kan ikke, som anført af
Rådet, opvejes af, at f.eks. DSB har udtalt, at der var unikke reservedele i udbuddet. DSB
havde ikke problemer med levering af alle reservedele,  og det er ikke dokumenteret, at
Deutz’ påståede misbrugsadfærd angik påståede unikke dele.

350

195. Rådet har ikke imødekommet Deutz’ opfordring (16), om at fremlægge (a) en liste over
de reservedele, hvor Deutz efter Konkurrencerådets vurdering indtager en dominerende
stilling relevant for denne sag, (b) en liste over de reservedele, som var del af DSB’s udbud,
og (c) en liste over de reservedele, hvor Deutz ifølge Rådets analyse skulle have misbrugt
sin dominerende stilling. Det må tillægges processuel skadevirkning og bestyrker, at Rådet
ikke har løftet bevisbyrden for, at Deutz har misbrugt en dominerende stilling.

2.2 Ikke misbrug af dominerende stilling i form af hindring af parallelhandel

196. Konkurrencerådet har i afgørelsen, pkt. 588-618 ( bilag 24 ), anført, at Deutz har
forhindret sine forhandlere, herunder Equipco, i at eksportere unikke reservedele til Fleco i
Danmark for at beskytte DMN’s salgsnet i Danmark og selv opnå en højere omsætning
(hindring af parallelhandel).

197. Derudover har Konkurrencerådet i afgørelsens pkt. 40 ( bilag 24 ) anført, at
”parallelhandel” skal forstås som, at Deutz angiveligt har begrænset passivt salg:351

”Det vurderes, at Deutz AG har forhindret sine forhandlere i EU, særligt
Equipco B.V. i Nederlandene, i passivt salg. Dette er sket ved, at Deutz AG
har forhindret sine forhandlere i EU, særligt Equipco B.V. i Nederlandene, i
at efterleve en ordre til det danske marked, bestilt af den danske virksomhed
Fleco ApS. Deutz AGs adfærd vurderes allerede af den grund at udgøre et
misbrug af dominerende stilling i form af en ulovlig hindring af
parallelhandel, i strid med TEUFs artikel 102 samt konkurrencelovens § 11,
såvel som traktatens formål om markedsintegration.” (Understregning
foretaget)

198. Passivt salg er kendetegnet ved, at det er køber selv, der retter henvendelse til
sælger for at købe et produkt. Aktivt salg er derimod kendetegnet ved, at det er
sælger, der aktivt forsøger at sælge til køber, f.eks. ved direkte henvendelse til
køber eller i reklamer m.v. i medier i købers område.

 Eksempelvis fremgår det af bilag 24, underbilag 70, at DSB modtog levering fra Fleco af Deutz-Udeladt, og som
fungerede upåklageligt. Udeladt er nævnt som eksempler på ”unikke” reservedele i Rådets afgørelse, pkt. 90 (bilag 24).
Af bilag 24, underbilag 3, fremgår desuden, at renoveringsopgaven ifølge DSB kørte efter planen, bl.a. fordi Fleco fik
kopieret originale reservedele.

350

 Rådet har ligeledes som besvarelse af Deutz’ opfordring (17) anført i fodnote 1 i svarskriftet, at Rådet i den konkrete
sag kun har taget stilling til hindring af parallelhandel i form af begrænsning af passivt salg.
351



/

195

199. Konkurrencerådet har hverken i afgørelsen eller efterfølgende fremlagt
dokumentbeviser eller andre beviser end udtalelserne fra Fleco og Equipco på, at Deutz
skulle have forbudt Equipco eller nogen anden forhandler at foretage parallelhandel i form
af passivt salg.

200. Udtalelserne fra Fleco og Equipco kan ikke lægges til grund:

- Rådets konklusion om, at der var tale om passivt salg og ikke aktivt salg, beror
på Flecos oplysninger om, at Fleco tog uopfordret telefonisk kontakt til Equipco den 5.
juli 2010, jf. pkt. 181 i Rådets afgørelse (bilag 24). Rådet mener, det understøttes af
Equipcos forklaring.

- Forklaringen fra Fleco kan ikke lægges til grund som tilstrækkelig
dokumentation. I Flecos oprindelige oplysninger til Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen fremgik, at Flecos påståede uopfordrede telefoniske henvendelse til
Equipco den 5. juli 2010 ikke var den første kontakt mellem Fleco og Equipco, idet
Flecos tilbud til DSB af 15. juni 2010 var afgivet på grundlag af forudgående
forhandlinger med og tilbud fra udenlandske leverandører, herunder Equipco, jf. bilag
24, underbilag 2). Det forekommer også kommercielt sandsynligt.

- I referatet af mødet mellem Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen og Fleco den
6. december 2012, som havde til formål at få beskrevet forløbet frem til Flecos første
kontakt med Equipco, fremgår bl.a. følgende i ottende bullet:

”Fleco har oplyst, at Equipco afgav tilbud til Fleco på Deutz-komponenterne i den
blå prispakke, og at Equipcos tilbud til Fleco om
levering af disse dele kom i stand på Flecos foranledning og initiativ. Baggrunden
for forhandlingerne, som ledte til et tilbud på levering af reservedele fra Equipco til
Fleco, var en uopfordret telefonisk henvendelse den 5. juli 2010 fra Fleco til
Equipco. Flecos telefoniske henvendelse til Equipco blev fulgt op at en e-mail
dagen efter (den 6. juli 2010) til Equipco […]” (Understregning foretaget)

I fjerde bullet i mødereferatet står der dog:

”Den 27. juni 2010 sendte DSB en e-mail til Fleco med anmodning om tilbud på
yderligere komponenter. Fleco sendte den 28. juni 2010 et tilbud til DSB herpå
(blå).” (Understregning foretaget)

Ifølge Flecos forklaring skulle Fleco således have været i stand til at afgive et tilbud
til DSB på varer, som Equipco skulle levere, allerede den 15. juni 2010, dvs. syv
dage før den påståede første kontakt med Equipco ifølge Flecos oplysninger på dette
møde. Det forekommer aldeles usandsynligt, at parterne ikke havde været i kontakt
med hinanden før Flecos tilbudsafgivelse i overensstemmelse med Flecos oprindelige
forklaring.

- Fleco har desuden en klar egeninteresse i at udlægge det sådan, at der var tale
om passivt salg. Fleco indgik en juridisk og økonomisk meget risikabel aftale med
DSB, som Fleco ikke realistisk kunne forvente at honorere inden for DSB’s korte
tidsfrister. De generelle leveringsvanskeligheder på tidspunktet er



/

196

dokumenteret, ligesom Fleco flere gange udtrykkeligt var gjort opmærksom herpå, jf. til
slut i afsnit 2.3 nedenfor. Dertil kommer, at Fleco, som er klager i sagen, ikke ville
kunne få Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen involveret i sagen, hvis der forelå en
begrænsning af Equipcos aktive salg i overensstemmelse med de lovlige
distributionsaftaler.

- Forklaringen fra Equipco kan heller ikke lægges til grund. Hvis Equipco havde
forklaret, at virksomheden havde kontaktet Fleco (aktivt salg), ville det være i strid med
distributionsaftalen med Deutz og kunne medføre misligholdelsesbeføjelser, herunder
ophævelse. Dertil kommer, at Equipco allerede havde været involveret i DSB-udbuddet
som underleverandør til virksomheden Stork, der afgav tilbud på DSB’s udbud, og
således meget vel kan have holdt sig orienteret om udbuddet og mulige
forretningsmuligheder forbundet hermed.

201. Konkurrencerådet søger at dokumentere den påståede adfærd i pkt. 600 og 601 (bilag
24), ligesom der i punkterne 227 og 230 (bilag 24) henvises til visse forhold, som Rådet
formentlig også tillægger vægt. Ingen af disse forhold dokumenterer imidlertid, at Deutz
skulle have begrænset Equipcos passive salg:

- I pkt. 600 henviser Rådet til, at Deutz 16. juli 2010 om eftermiddagen skulle
have ringet til Equipco og forbudt Equipco at levere til Fleco. Dette, finder
Rådet, er dokumenteret dels ved en tidslinje, der blev fundet hos Deutz ( bilag 
24, underbilag 33), dels ved udtalelser fra Equipco selv. Som nævnt ovenfor kan
Equipcos udtalelser ikke lægges til grund.

- For så vidt angår bilag 24, underbilag 33, fremgår det på ingen måde heraf, at
Deutz har forbudt Equipco at foretage levering til Fleco. Det eneste, der fremgår af
bilaget, er, at Equipco ikke vil levere til Fleco. Der anføres ikke nogen årsag hertil:

”Afternoon phonecall from DEUTZ AG
Equipco will not deliver Fleco
Fleco informed by Equipco”

”Meeting Nordic in Cologne
Phonecall to Equipco
Equipco withdraws quotation”

”Withdrawal confirmed by Equipco”

- I pkt. 601 henviser Rådet til en orientering fra Equipco til Fleco ( bilag 24, 
underbilag 69). Heraf fremgår intet om, at Deutz skulle have forbudt Equipco at levere
til Fleco, men alene at ”because of changing market conditions and on basis of
conversations we had with our main supplier, Deutz Ag, we have found it no longer
possible for us to enter a delivery agreement on basis of prices mentioned by me in my
e-mails ”. Dette understøtter, at beslutningen skyldes generelle leveringsvanskeligheder
på markedet.

- I pkt. 227 henviser Rådet til en intern e-mail i DMN, der bl.a. siger ” how can 
that be reight if holland is closed by Deutz ”. Dette er en intern e-mail i DMN, der ikke
beviser noget om forholdet mellem Deutz og Equipco. E-mailen kan lige



/

197

så vel vedrøre en eventuel lovlig begrænsning af aktivt salg (som Deutz ikke anfægter).

- I pkt. 228 henviser Rådet til en intern præsentation om DSB-udbuddet ( bilag 
24, underbilag 31), hvoraf det fremgår: ”Since 20.07.2010 [udeladt] different part
numbers specifically for DSB are only available on request. Requests have to be sent
to [udeladt] . [...] Exchange center Übersee is informed and blocks requests ”. Dette
siger intet om forholdet mellem Deutz og Equipco, ligesom præsentationen lige så vel
kan vedrøre en eventuel lovlig begrænsning af aktivt salg (som Deutz ikke anfægter).

- I pkt. 230 henviser Rådet til en mail fra Deutz til Equipco ( bilag 24, underbilag 
50), hvori det fremgår: ”[ t ] his request is certainly not for your stock [...] the
destination will be DSB (because DSB also requested those parts at Nordic ”. E-mailen
siger intet om noget forbud mod, at Equipco foretager passivt salg til Danmark, men
kan lige så vel vedrøre en eventuel begrænsning af aktivt salg (som Deutz ikke
anfægter). Endvidere følger det af bilaget, at Deutz selvsamme dag svarer Equipco: ”Be
ensured that the e-mail below do not reflect the attitude of DEUTZ towards Equipco
and all of your people ”. Dette har Rådet imidlertid undladt i afgørelsen.

202. Denne dokumentation er utilstrækkelig. De nævnte bilag dokumenterer ikke, at Deutz
skulle have begrænset Equipco’s passive salg. De pågældende dokumenter er i bedste fald
uklare.

203. Dertil kommer, at Konkurrencerådet har set bort fra i hvert fald to alternative – og fuldt
lovlige – forklaringer på, at Equipco valgte ikke at levere til Fleco.

204. For det første at Equipco foretog – eller at Deutz havde rimelig grund til at antage, at
Equipco foretog – aktivt salg til Fleco i strid med sin forhandleraftale med Deutz. Såfremt
Equipco havde foretaget aktivt salg, ville Equipco have misligholdt sin aftale med Deutz og
dermed udsat sig for misligholdelsesbeføjelser, herunder ophævelse og eventuelt
erstatningskrav. Var Deutz ikke grebet ind over for Equipcos aktive salg, ville Deutz
tilsvarende have misligholdt sin forhandleraftale med DMN, som var tildelt eksklusivitet i
Danmark, og dermed udsat sig for misligholdelsesbeføjelser, herunder ophævelse og
eventuelt erstatningskrav.

205. For det andet at der forelå leveringsvanskeligheder i perioden, hvilket både Equipco og
Fleco var bekendte med, jf. til slut i afsnit 2.3 nedenfor. I det tilfælde, hvor der er to eller
flere mulige forklaringer på en adfærd, hvoraf mindst én ikke er konkurrencebegrænsende,
skal Konkurrencerådet vælge den for virksomheden mest gunstige forklaring, medmindre
den påståede konkurrencebegrænsende adfærd støttes af klare dokumentbeviser, jf. Rettens
afgørelse i sag T-82/08, Guardian mod Kommissionen, præmis 34:

”Når Kommissionens argumentation hviler på den forudsætning, at der ikke kan være
nogen anden forklaring på de faktiske omstændigheder, som Kommissionen har
bevist, end at der foreligger en samordning mellem virksomhederne, er det
tilstrækkeligt, at sagsøgerne godtgør, at der foreligger



/

198

omstændigheder, der kan sætte de af Kommissionen konstaterede forhold i et andet
lys, og dermed give en anden forklaring på disse end den, der lægges til grund i
Kommissionens beslutning […]”

206. Deutz bestrider således, at Deutz skulle have forhindret Equipco i passivt salg.

207. Endeligt har Konkurrencerådet heller ikke dokumenteret, at Deutz skulle have forbudt
andre forhandlere end Equipco at foretage passivt salg. Rådet har end ikke behandlet dette i
afgørelsen, idet Rådets afgørelse, afsnit 4.5, om misbrug af
dominerende stilling ved hindring af parallelhandel ( bilag 24 ), alene vedrører
Equipco.

208. Konkurrencerådet har i delkonklusionen i pkt. 619 ( bilag 24 ) anført:

”På baggrund af ovenstående vurderes det samlet, at Deutz har forhindret
sin forhandler i én medlemsstat, Equipco i Nederlandene, i at eksportere reservedele
fremstillet af Deutz eller på ordre fra Deutz (parallelhandel), til Fleco i Danmark
[...].” (Understregning foretaget)

209. Det er derfor ubegrundet og udokumenteret, når Rådet i afgørelsens konklusion (der
burde være en spejling af de enkelte delkonklusioner), pkt. 55 (bilag 24), har anført, at
Deutz har misbrugt en dominerende stilling ved:

”at forhindre sin forhandler i Nederlandene, Equipco B.V., i at eksportere
reservedele, der kun kan erhverves via Deutz AG til brug for renovering og
vedligehold af DSBs TCD2015 motorer

[...]

at pålægge sine forhandlere af reservedele til Deutz motorer ikke at indgå aftaler om
salg og videresalg af reservedele, der kun kan erhverves via Deutz AG til brug for
renovering og vedligehold af DSBs TCD2015 motorer”

210. Da krænkelsen går på, at Deutz skulle have begrænset sine øvrige forhandleres passive
salg, og dermed ikke vedrører en eventuel begrænsning af aktivt salg, er et bevis for
begrænsning af aktivt salg ikke tilstrækkeligt.
Krænkelsen vedrører heller ikke en leveringsnægtelse. Et bevis for leveringsnægtelse er
derfor heller ikke tilstrækkeligt. Rådet skal dokumentere, at Deutz har begrænset sine
forhandleres passive salg. Det har Rådet ikke gjort.

211. Deutz har gentagne gange opfordret (19) Konkurrencerådet til at angive samtlige bilag,
som, ifølge Rådet, dokumenterer, at Deutz skulle have begrænset andre forhandleres (dvs.
forhandlere ud over Equipcos) passive salg og dermed hindret parallelhandlen.

212. Rådet har hertil anført, at det af bilag 24, underbilag 36, bilag 24, underbilag 37, bilag
24, underbilag 40, bilag 24, underbilag 46, bilag 24, underbilag 69, og bilag 24, underbilag
73, fremgår, at Deutz har haft til hensigt at begrænse konkurrencen mellem de andre
forhandlere, således at DSB kun havde mulighed for at købe de relevante reservedele ét
sted.



/

199

213. Disse bilag til afgørelsen dokumenterer imidlertid ikke, at Deutz har begrænset andre
forhandleres passive salg og dermed hindret parallelhandlen.
Ingen af bilagene vedrører andre Deutz-forhandlere.

214. Bilag 24, underbilag 36, nævner ikke andre forhandlere.

215. Ligeledes fremgår det af bilag 24, underbilag 37, blot, at Equipco havde tilbagekaldt
deres tilbud til Fleco. Det fremgår således på ingen måde af bilag 24, underbilag, 37, at
Deutz har begrænset andre forhandlere i at levere til Fleco.

216. Derudover er bilag 24, underbilag 40, en intern mail i DMN, hvori DMN-
medarbejdere spekulerede i muligheden for at kunne få ordren hos DSB, hvis Fleco
ikke kunne levere. Drøftelser internt i DMN kan imidlertid ikke lægges Deutz til last og
udgør ikke dokumentation for Deutz’ påståede hensigter. DMN’s interne drøftelser om
muligheden for at kunne få ordren hos DSB kan derfor ikke anvendes som bevis for, at
Deutz angiveligt har begrænset forhandlere i at foretage parallelhandel i form af passivt
salg.

217. Endvidere fremgår det blandt andet af bilag 24, underbilag 46, at Deutz blot orienterede
DMN om, hvorvidt virksomheder, herunder Fleco – ifølge Deutz’ oplysninger – havde rettet
henvendelse til andre af Deutz’ forhandlere. Derimod kan det ud fra mailens indhold
hverken forstås eller bevises, at Deutz, som påstået, havde til hensigt at begrænse
forhandlere i at foretage parallelhandel.

218. Endeligt fremgår det ikke af bilag 24, underbilag 73, at Deutz har haft til hensigt at
begrænse konkurrencen mellem de andre forhandlere, idet bilaget alene berører Equipcos
bemærkninger til forholdet mellem Equipco, Deutz, DMN og Fleco.

219. Konkurrencerådet har derudover anført, at det fremgår af Rådets afgørelse, pkt. 852
(bilag 24), at Deutz angiveligt har blokeret for alle leverancer af de omhandlede reservedele
til DSB for alle Deutz-forhandlere, [udeladt].

220. Det bemærkes hertil, at Rådets afgørelse, pkt. 852, kun henviser til en enkelt
uspecificeret mailkorrespondance mellem Deutz og DMN i perioden efter den 20. juli 2010.
Af mailkorrespondance mellem Deutz og DMN efter den 20. juli 2010,
herunder mailkorrespondance af 26. juli 2010 ( bilag 24, underbilag 34 ) om
Equipco’s salg til Fleco), 4. august 2010 (bilag 24, underbilag 45) (om reservedele leveret
til DSB’s værksted) eller 23. august 2010 (bilag 24, underbilag 48) (om en [udeladt]
virksomhed, der ikke har leveret til Fleco), kan det dog hverken forstås eller anses for
bevist, at Deutz, som påstået, begrænsede forhandleres passive salg. Konkurrencerådet har
således med ovenstående ikke dokumenteret, at Deutz skulle have begrænset andre
forhandleres passive salg.

221. Som følge heraf har konkurrencemyndighederne ikke bevist, at Deutz har misbrugt en
dominerende stilling i strid med konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF ved at hindre
parallelhandel.

2.3 Ikke misbrug af dominerende stilling i form af at nægte at levere reservedele



/

200

222. Konkurrencerådet har i afgørelsen, pkt. 648-776, anført, at Deutz har misbrugt en
dominerende stilling ved at have nægtet at levere reservedele, der kun kan erhverves via
Deutz, til sine forhandlere.

223. Der foreligger alene misbrug af dominans i form af ulovlig leveringsnægtelse, hvis
følgende fem betingelser alle er opfyldt, jf. Rettens afgørelse i sag T-201/04, Microsoft mod
Kommissionen, præmis 331-333:352

1) Deutz indtog en dominerende stilling for de relevante reservedele,

2) Deutz nægtede at levere de relevante reservedele,

3) De reservedele, der nægtedes levering for, var nødvendige for at udøve en aktivitet
på et beslægtet marked,

4) Nægtelsen af at levere de pågældende reservedele ville føre til udelukkelsen af
enhver effektiv konkurrence på et beslægtet marked, og

5) Der forelå ikke nogen objektiv begrundelse for leveringsnægtelsen.

224. Deutz bestrider, at nogen af disse betingelser er opfyldt. Konkurrencerådet har
bevisbyrden for, at alle betingelser er opfyldt. Denne bevisbyrde er ikke løftet.

225. Det fremgår af generaladvokat Saugmandsgaard Øes forslag til afgørelse i sag C-
152/19 P og C- 165/19 P, Deutsche Telekom AG og Slovak Telekom a.s. mod Kommissionen,
at betingelserne indebærer, at konkurrencemyndighederne forpligtes til at fremføre
mærkbart vægtigere beviser for at konstatere, at der er tale om misbrug, og at alene ”super-
misbrug” af en dominerende stilling forbydes, jf. betragtning nr. 64-65. Ifølge
generaladvokaten er det imidlertid berettiget, idet leveringsnægtelse adskiller sig fra andre
former for misbrug af dominerende stilling, jf. betragtning nr. 66-79.

226. For så vidt angår betingelse nr. 1) (Deutz indtog en dominerende stilling for de
relevante reservedele) henvises til afsnit 1 ovenfor, hvoraf det fremgår, at Deutz ikke
indtager en dominerende stilling på noget relevant marked.

227. Betingelse nr. 2) (Deutz nægtede at levere de relevante reservedele) er heller ikke
opfyldt, idet Deutz ikke har nægtet at levere de relevante reservedele til eller gennem nogen
forhandler.

228. For så vidt angår Equipco henvises til afsnit 2.2 ovenfor, hvoraf det fremgår, at Deutz
ikke har forbudt Equipco at foretage passivt salg til Fleco.

229. Der foreligger heller ingen dokumentation for, at Deutz har nægtet at levere til andre
forhandlere.

230. En leveringsnægtelse kan alene foreligge, hvis den dominerende virksomhed nægter at
levere de pågældende reservedele på rimelige vilkår. Hvis den

 Jf. ligeledes EU-Domstolens dom i sag C-9/97, Bronner, præmis 41, og generaladvokat Saugmandsgaard Øes forslag
til afgørelse i sag C-152/19 P og C-165/19 P, Deutsche Telekom AG og Slovak Telekom a.s. mod
Kommissionen, betragtning nr. 59-60.

352



/

201

dominerende virksomhed ønsker at foretage leverancer gennem én af sine forhandlere, er
dette lovligt, medmindre konkurrencemyndighederne kan dokumentere, at den pågældende
forhandler alene vil levere på urimelige vilkår.  Dette har Rådet
ikke dokumenteret.

353

231. Derudover har Fleco på intet tidspunkt rettet henvendelse til Deutz vedrørende levering
af reservedele, hvorfor Deutz ikke har nægtet at levere til Fleco. Heller ikke dette har
Konkurrencerådet bevist. Det er en forudsætning for, at der foreligger leveringsnægtelse, at
der er fremsat en anmodning om levering.354

232. Hvis DMN, som påstået af Konkurrencerådet, ikke ville sælge reservedele til Fleco,
kan det ikke lægges Deutz til last og ikke udgøre bevis for, at Deutz skulle have nægtet
levering til Fleco. DMN tilbød dog at levere reservedele til Fleco, jf.
blandt andet Rådets afgørelse, pkt. 745 ( bilag 24 ), og DMN leverede rent faktisk
reservedele til Fleco til brug for udbuddet, jf. pkt. 260 i Rådets afgørelse ( bilag 24 )
samt DMN’s høringssvar til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen ( bilag 24, 
underbilag 72).

233. For så vidt angår betingelse nr. 3) (de reservedele, der nægtedes levering for, var
nødvendige for at udøve en aktivitet på et beslægtet marked) bemærkes, at
Konkurrencerådet ligeledes ikke har dokumenteret, at de relevante reservedele faktisk var
nødvendige for at udøve en aktivitet på et beslægtet marked.

234. Rådet har hertil anført, at de relevante reservedele var nødvendige, fordi reservedelene
angiveligt ikke kunne kopieres, samt at der i øvrigt ikke var alternative leverandører til
Deutz, jf. bilag 24, pkt. 692.

235. Det bestrides. Som det fremgår ovenfor, har Rådet ikke bevist, at de påståede
unikke reservedele faktisk var unikke, herunder at det faktisk ikke var muligt at
kopiere de enkelte reservedele (se afsnit 1.3 ovenfor), at reservedelene ikke kunne
anskaffes via alternative leverandører (se afsnit 1.2 ovenfor), samt at Deutz faktisk
kontrollerede hele forsyningskæden (se afsnit 1.2.1 ovenfor).

236. Tværtimod har Deutz bevist, at det var muligt at anskaffe reservedele til brug for
udbuddet fra alternative leverandører og at kopiere reservedele til brug for TCD2015-
motoren, jf. afsnit 1.2 og 1.3 ovenfor. Deutz har blandt andet fremlagt dokumentation for, at
samtlige de reservedele, der potentielt kan henregnes til de eksempler på påståede ”unikke”
reservedele i Rådets afgørelse, pkt. 90 og 92, og samtlige monitorerede reservedele, kunne
anskaffes fra alternative leverandører.

237. DSB fik faktisk gennemført deres ”overhaul” uden at købe alle eller hovedparten af
reservedelene fra Deutz eller Deutz’ forhandlere, jf. afsnit 1.2.2.1 ovenfor. Fleco leverede
også reservedele til brug for DSB-udbuddet.  Dette er klar dokumentation for, at der ikke
eksisterer unikke reservedele, der er nødvendige.

355

 Jf. Kirsten Levinsen m.fl.: Konkurrenceloven med kommentarer, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 4. udgave,
2018, side 699.
353

 Jf. eksempelvis Kirsten Levinsen m.fl.: Konkurrenceloven med kommentarer, Jurist- og Økonomforbundets Forlag,
4. udgave, 2018, side 698.
354

 Eksempelvis fremgår det af bilag 24, underbilag 70, at DSB modtog levering fra Fleco af Deutz-Udeladt, og som
fungerede upåklageligt. Udeladt er nævnt som eksempler på
355



/

202

238. I stedet for at foretage en korrekt undersøgelse af muligheden for at anskaffe
reservedele andre steder fra har Konkurrencerådet forladt sig på fejlagtige oplysninger fra
Fleco. Det fremgår således af Rådets afgørelse, pkt. 681: ” Da de unikke reservedele ikke
kan rekvireres udenom Deutz’ forhandlersystem eller via virksomheder, som producerer for
Deutz, er det alene gennem disse virksomheder, Fleco har søgt at få levering af de unikke
reservedele.”  Konkurrencerådet har således ikke reelt undersøgt, om der i forhold til de
reservedele, som leveringsnægtelsen angiveligt vedrører,
er faktiske eller potentielle alternativer. Det er derfor ikke godtgjort, at betingelsen om, at
inputtet, der nægtes leveret, er nødvendigt, er opfyldt.

239. Konkurrencerådets nødvendighedsvurdering blev desuden foretaget udelukkende ud fra
DSB-udbuddet – ikke i forhold til det ifølge Rådet relevante marked generelt, der var
afgrænset til et beslægtet marked i EEA (muligvis bredere, muligvis kun Danmark) for
reparation og vedligehold af Deutz TCD2015-motorer. Dette er ikke tilstrækkeligt.

240. Det fremgår således entydigt af Kommissionens meddelelse om ekskluderende
misbrug, pkt. 83, at nødvendighedsvurderingen skal foretages i forhold til det afgrænsede
marked – ikke i forhold til én eller flere slutkunder:

”Når Kommissionen undersøger, om den skal gribe ind over for en
leveringsnægtelse, vil den se på, om leveringen af det pågældende input objektivt set
er nødvendig for, at virksomhederne kan konkurrere effektivt på markedet. Det
betyder ikke, at konkurrenter aldrig vil kunne komme ind på
downstream-markedet eller overleve på dette marked uden det pågældende input,
men snarere at et input er nødvendigt, hvis der ikke findes noget faktisk eller
potentielt substitut, som konkurrenterne på downstream-markedet kan benytte, så de
— i hvert fald på lang sigt — kan imødegå de negative konsekvenser af
leveringsnægtelsen […]”

241. Det er på den baggrund helt utilstrækkeligt, når Konkurrencerådet blandt andet i Rådets
afgørelse, pkt. 691 (bilag 24), vælger udelukkende at lægge vægt på DSB’s ”manglende”
efterspørgsel efter kopier, når det ikke er bevist, at det samme måtte gælde for andre kunder
på markedet. Konkurrencerådet har derfor heller ikke af den grund bevist, at Deutz nægtede
levering af nødvendige reservedele.

242. Konkurrenceankenævnet har i kendelsen ( bilag 2, s. 16 ) anført:

”De reservedele, som kun kan erhverves via Deutz, er nødvendige for at udøve
aktiviteten på det beslægtede marked for reparation og vedligeholdelse af TCD2015-
motorerne, og reservedelene er ikke substituerbare, da de originale dele må anses for
vigtige for den aftager, der er indehaver af dyre motorer, der er centrale for driften.”
(Understregning foretaget)

”unikke” reservedele i Rådets afgørelse, pkt. 90 (bilag 24). Af bilag 24, underbilag 3, fremgår desuden, at
renoveringsopgaven ifølge DSB kørte efter planen, bl.a. fordi Fleco m.fl. fik kopieret originale reservedele.



/

203

243. Hertil bemærkes, at Ankenævnets antagelse om, at ” originale dele må anses for 
vigtige for den aftager, der er indehaver af dyre motorer, der er centrale for driften ” ikke er
tilstrækkelig. En afgørelse om, at der foreligger ulovlig leveringsnægtelse, kan ikke bero på
konkurrencemyndighedernes antagelser, der ikke er tilstrækkelig undersøgt eller
dokumenteret.356

244. Desuden er DSB’s subjektive præference ikke et tilstrækkeligt grundlag for at kunne
statuere, at originale dele er nødvendige. Det afgørende er, om konkurrenter objektivt set er i
stand til at udvikle eller udbyde deres egne produkter eller tjenester – ikke om købere er
villige til at købe dem.357

245. Konkurrencemyndighederne har således ikke løftet bevisbyrden for, at de reservedele,
der angiveligt nægtedes levering for, var nødvendige for at udøve en aktivitet på et beslægtet
marked.

246. Betingelse nr. 4) (nægtelsen af at levere de pågældende reservedele ville føre til
udelukkelsen af enhver effektiv konkurrence på et beslægtet marked) er heller ikke opfyldt.

247. I Konkurrencerådets afgørelse har Rådet ved vurderingen af betingelse nr. 4) afgrænset
først et forudgående marked i EEA (muligvis bredere) for udbud af unikke reservedele til
Deutz TCD2015-motorer, hvor Deutz angiveligt er dominerende, og så et beslægtet marked
i EEA (muligvis bredere, muligvis kun i
Danmark) for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015-motorer ( bilag 24, pkt. 
728). Konkurrencerådet har herefter konstateret, at betingelsen om, at der kan skelnes
mellem to markeder – et forudgående og et beslægtet marked – derfor er opfyldt.358

248. Rådets markedsafgrænsninger er forkerte. Særligt markedet for reparation og
vedligehold af TCD2015-motorer er afgrænset for snævert, da virksomheder ikke
specialiserer sig i reparation af enkelte motorer, men opererer mere generelt.
Endvidere tager afgrænsningen ikke hensyn til, at der er forskelle mellem simpel
reparation/vedligehold af en motor og en mere omfattende ”overhaul” . Det er forskellige
aktører, der er aktive mellem disse to spænd. Konkurrencerådet har ikke taget
dette i betragtning, hvilket ellers påvirker vurderingen af effekterne af den påståede
leveringsnægtelse, idet der skal væsentligt mere til for at udelukke konkurrencen, hvis
markedet er bredere end reparation/vedligehold af TCD2015-motoren, f.eks. hvis det er
reparation/vedligehold af dieselmotorer generelt eller i øvrigt bredere afgrænset. I den
forbindelse bemærkes, at skønsmændene i svaret
på spørgsmål 21 i den supplerende skønsrapport ( bilag 22 ) har vurderet, at en
række reservedele, herunder flere påståede unikke reservedele, til brug for ”overhaul” af
TDC2015-motoren også kan anvendes i andre motortyper, herunder TCD 2015 V06 og TCD
2015 V08.

 Jf. ligeledes Rettens dom af 15. september 1998, sag T-374/94, T-375/94, T-384/94, European Night Services ltd m.fl.
mod Kommissionen, præmis 215.
356

 Jf. ligeledes O’Donoghue & Padilla: The Law and Economics of Article 102 TFEU, Hart Publishing, 3. udgave,
2020, s. 644.
357

 Jf. Rådets afgørelse, pkt. 729 (bilag 24).358



/

204

249. Selv hvis Rådets markedsafgrænsning lægges til grund, har Konkurrencerådet
ikke undersøgt og dokumenteret tilstrækkeligt, at enhver effektiv konkurrence på
markedet er udelukket.

250. Vurderingen af, om enhver effektiv konkurrence på det beslægtede marked er udelukket,
skal baseres på beviser, som er nøjagtige, troværdige og sammenhængende, og som udgør
alle de relevante oplysninger, der skal tages i betragtning i forbindelse med en vurdering af
en kompleks situation, og oplysningerne skal tale til støtte for konkurrencemyndighedernes
konklusioner.359

251. Af vejledning om Kommissionens prioritering af håndhævelsen i forbindelse med
anvendelsen af (nu) artikel 102 TEUF på virksomheders misbrug af dominerende stilling
gennem ekskluderende adfærd, pkt. 85, fremgår, at der normalt er større sandsynlighed for,
at den effektive konkurrence elimineres, jo større en markedsandel den dominerende
virksomhed har på downstream-markedet, jo færre kapacitetsbegrænsninger den
dominerende virksomhed har i forhold
til konkurrenterne på downstream-markedet, jo større substitution der er mellem den
dominerende virksomheds og konkurrenternes produkter på downstream-markedet, jo større
en andel af konkurrenterne på downstream-markedet der berøres, og jo mere sandsynligt det
er, at den efterspørgsel, der kunne dækkes af de konkurrenter, der hindres adgang til
markedet, dirigeres væk fra dem og over til den dominerende virksomhed.

252. Disse forhold er ikke undersøgt eller dokumenteret i nærværende sag. Det skyldes, at
Konkurrencerådets vurdering af, at enhver effektiv konkurrence på markedet var udelukket,
blev foretaget udelukkende ud fra konsekvenserne for DSB-udbuddet i sagen, og ikke ud fra
det ifølge Rådet relevante marked generelt. Det er ikke tilstrækkeligt.

253. Konkurrencerådet burde i forbindelse med vurderingen af, om enhver effektiv
konkurrence var udelukket, have undersøgt, om den påståede leveringsnægtelse indebar, at
Fleco og andre aktører på det påståede beslægtede marked for reparation og vedligehold af
TCD2015-motorer i EEA-området i konkurrencen på dette marked som helhed – ikke kun i
forbindelse med ét enkelt udbud hos én enkelt slutkunde (DSB) – var svækket i en sådan
grad, at enhver effektiv konkurrence på markedet var udelukket.

254. Det har formodningen imod sig, at der er sket udelukkelse af enhver effektiv
konkurrence. Det skyldes, at den påståede leveringsnægtelse alene gjaldt i kort tid og alene
(angiveligt) ramte én enkelt virksomhed (Fleco) og alene denne enkelte virksomheds
forpligtelse over for én enkelt kunde (DSB). I den forbindelse bemærkes desuden, 1) at
Fleco langt fra var den eneste aktør på markedet, idet eksempelvis også virksomheden Stork
oprindeligt bød på den af DSB udbudte opgave, 2) at det ikke er bevist, at den påståede
leveringsnægtelse har haft betydning for Flecos konkurrenceevne og markedsposition, og 3)
at Fleco til dato stadig forhandler reservedele, herunder til Deutz-dieselmotorer.  Disse
forhold understøtter, at enhver effektiv konkurrence på et beslægtet marked ikke blev
udelukket som følge af den påståede leveringsnægtelse.

360

 Jf. Rettens dom i sag T-201/04, Microsoft mod Kommissionen, præmis 564.
 Jf. Flecos hjemmeside: http://www.fleco.dk/.

359

360



/

205

255. Desuden er markedsafgrænsningen ikke relevant i relation til Fleco og andre
forhandlere, som ikke opererer på dette marked, men blot videresælger
reservedelene. Konkurrencerådet har i afgørelsens pkt. 752 ( bilag 24 ) behandlet
hele konsortiet, herunder Fleco, samlet og anført, at både Fleco og de øvrige konsortieparter
agerede på det ifølge Rådet beslægtede marked for reparation og vedligehold af TCD2015-
motorer. Det er imidlertid forkert i hvert fald for så vidt angår Fleco, hvis opgave i
forbindelse med udbuddet udelukkende bestod i at
levere, dvs. videresælge, reservedele til DSB, jf. pkt. 65 ( bilag 24 ) og pkt. 194 (bilag 
24) i Rådets afgørelse.

256. Det følger entydigt af EU-praksis, at såfremt en køber alene ønsker at videresælge
inputtet, er det kun i helt exceptionelle omstændigheder – der ikke foreligger i denne sag –
at leveringsnægtelse kan udgøre et misbrug.
Konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF har til formål at beskytte den effektive
konkurrence – ikke at beskytte en enkelt konkurrent, der ønsker at agere på markedet uden
at foretage nogen væsentlige investeringer eller bidrag, men alene ønsker at drage fordel af
det distributionsnetværk og den markedsføringsindsats, som en dominerende virksomhed
selv og dens etablerede distributionsnetværk har
udført. Dette følger blandt andet af Rettens dom i sag T- 201/04, Microsoft mod 
Kommissionen, præmis 335:

”Endelig skal det tilføjes, at der, for at en nægtelse af at give adgang til et produkt
eller en tjenesteydelse, der er nødvendig for at udøve en given aktivitet, kan anses for
misbrug, må skelnes mellem to markeder, nemlig [...] og et beslægtet marked, hvorpå
det pågældende produkt eller den pågældende
tjenesteydelse anvendes til fremstilling af et andet produkt eller til levering
af en anden tjenesteydelse. [...]” (Understregning foretaget)

257. Derudover har Kommissionen i overensstemmelse hermed udtalt ( OECD, The 
Essential Facilities Concept):

”In single firm cases, there is no duty to supply if the downstream market is
competitive, even if there is spare capacity, unless the company seeking the supply
can show that:

(a) it will provide a significantly different product or service not provided by
existing competitors, or

(b) it is being discriminated against to discourage it from competing vigorously.

Except in selective refusal cases, the rules about the duty to supply downstream
competitors do not apply to distributors since a refusal to supply a particular
distributor does not have a significant effect on competition.”

258. Tilsvarende konkluderer John Temple Lang i The Principal of Essential Facilities 
in European Community Competition Law - The Position Since Bronner:



/

206

”[A] condition of the essential facilities principle is that the down-stream activities
must constitute a real market involving added value services: if it is merely
distribution or resale of products produced upstream, there is not enough competition
to protect [...]”

259. Konkurrencerådet har gjort gældende, at der er sket udelukkelse af konkurrencen på et
beslægtet marked, idet Fleco angiveligt ikke kun videresælger reservedelene, men også
anvender reservedelene som led i en samlet sourcing og levering, inklusive logistisk styring
af indkøbsprocessen.

260. Det bemærkes hertil, at sourcing og levering, inklusive logistisk styring af
indkøbsprocesser, er en helt naturlig del af en forhandlers opgaver i forbindelse med
videresalg. Sourcing og levering, inklusive logistisk styring af indkøbsprocesser, indgår
således som integrerede ydelser på det marked, hvorpå der sker videresalg. Sourcing og
levering, inklusive logistisk styring af indkøbsprocesser, indebærer
derimod ikke, at reservedelene anvendes i produktionen af et andet produkt eller i leveringen
af en anden tjenesteydelse på et andet, beslægtet marked. Dette gælder, uanset om
forhandleren er selvstændig eller en del af producentens forhandlernetværk. Det har således
ingen betydning, at selvstændige forhandlere indkøber reservedele fra både producenter og
andre forhandlere, idet begge typer af forhandlere sourcer, leverer og styrer
indkøbsprocesser for deres kunder. Dette underbygges blandt andet af, at DMN og Fleco var
konkurrenter ved DSB’s udbud.

261. Derudover har Konkurrencerådet i afgørelsens pkt. 753 ( bilag 24 ) henvist til,
at DSB ikke havde tilstrækkeligt kendskab til reservedelsmarkederne og dermed ikke selv
kunne source samtlige reservedele i markedet, hvorfor det var nødvendigt for DSB at få
leveret fra underleverandører med kendskab til markedet. Hertil bemærkes, at alle
forhandlere af reservedele har et naturligt kendskab til markedet, der ikke kan anses at
udgøre en selvstændig tjenesteydelse, men blot er en del af det at være forhandler af et
produkt. Derudover havde DSB selv – efter
at have modtaget anbefalinger fra Deutz – udarbejdet en liste over, hvilke
reservedele der skulle udskiftes, jf. Rådets afgørelse, pkt. 165 ( bilag 24 ), hvilken
liste var omfattet af udbudsmaterialet gældende for udbuddet, som Fleco og de øvrige
konsortiedeltagere vandt i stedet for bl.a. DMN. Det var også DSB, der udførte
renoveringsarbejdet.

262. Fleco og/eller andre forhandlere leverer således ikke en anden service end blot
videresalg af reservedele, hvilket ikke er tilstrækkeligt til at opfylde betingelsen.
Konkurrencerådet er tilsyneladende bekendt med, at betingelserne for leveringsnægtelse
ikke er opfyldt, idet Rådet henviser til, at en lempeligere praksis om leveringsnægtelse over
for eksisterende samhandelspartnere finder anvendelse.

263. Deutz bestrider, at en sådan lempeligere praksis finder anvendelse. Det skyldes blandt
andet, at Konkurrencerådet ikke har dokumenteret, at Fleco var en eksisterende
samhandelspartner til Deutz, hvilket heller ikke var tilfældet. Det er i den forbindelse ikke
relevant, om forskellige Deutzforhandlere tidligere måtte have leveret til Fleco, idet det ikke
indebærer, at der består et eksisterende



/

207

samhandelsforhold mellem Deutz og Fleco. De af Rådet påståede lempeligere krav til
Rådets bevisbyrde for, at der foreligger ulovlig leveringsnægtelse, kan således ikke
påberåbes af Konkurrencerådet.

264. Derudover bemærkes, at selv hvis Fleco var en eksisterende samhandelspartner til
Deutz (hvilket bestrides), påhviler det stadig Konkurrencerådet at bevise, at betingelserne
for misbrug af dominans i form af leveringsnægtelse er opfyldt, hvilke betingelser er de
samme, uanset om der foreligger leveringsnægtelse over for en ny eller en eksisterende
kunde, om end bevisbyrden kan være lettere at løfte i sidstnævnte tilfælde.

265. Der henvises i den forbindelse til Sveriges Patent- och
Marknadsöverdomstolens dom af 28. februar 2020 i sag PMÖÄ 1519-19, Svenska 
Förpacknings- och Tidningsinsamlingen AB mod Konkurrensverket, der angik
leveringsnægtelse til en eksisterende samhandelspartner. Domstolen vurderede, at der ikke i
EU-Domstolens praksis var belæg for at gøre gældende, at der gjaldt andre og lempeligere
krav til, hvornår der foreligger misbrug af dominerende stilling, i tilfælde af
afbrydelse af eksisterende samhandelsforhold:

”Enligt Patent- och marknadsöverdomstolens uppfattning kan EU-domstolens
uttalanden i Bronner inte anses ge uttryck för att olika kriterier skulle ställas upp
beroende på om det är fråga om leveranser till en ny eller en befintlig kund.”

266. Domstolen fandt, at der ikke forelå misbrug af dominerende stilling, da der ikke
nægtedes fortsat levering af et input, der var uundgåeligt og dermed nødvendigt for den
eksisterende samhandelspartner.

267. Dertil kommer, at det f.eks. af EU-Domstolens dom i sag 27/76 , United Brands,
præmis 182, fremgår, at:

”[…] en virksomhed, der har en dominerende stilling hvad angår distribution af en
vare — og som udnytter prestigen ved et mærke, der er velkendt og værdsat af
forbrugerne — ikke kan indstille sine leveringer til en gammel kunde, som
overholder handelssædvanerne, når denne kundes
ordrer på
ingen måde er unormale” . (Understregning foretaget)

268. Det er således en forudsætning for at anvende denne lempeligere praksis, at kundens
ordrer på ingen måde er unormale. Det var ikke tilfældet i nærværende sag, hvor DSB’s – og
dermed Flecos – ordrer var umådeligt store og langt fra normale i forhold til markedet.

269. Endelig er betingelse nr. 5) (der forelå ikke nogen objektiv begrundelse for
leveringsnægtelsen) ikke opfyldt.

270. Det skyldes, at Deutz selv havde store leveringsvanskeligheder i perioden før, under og
efter DSB’s udbud, og som følge heraf ikke var i stand til at levere i overensstemmelse med
de krævede vilkår og den meget store ordre.



/

208

271. Dette var en kendsgerning ikke blot for Deutz, men også for Deutz’ forhandlere,
herunder DMN og Equipco. Det fremgår blandt andet af bilag 24, underbilag 23, der
indeholder korrespondance mellem Equipco og Fleco. Over for Fleco gjorde Equipco bl.a.
udtrykkeligt opmærksom på, at Equico ikke kunne garantere at kunne levere den store
mængde reservedele inden for de af DSB krævede tidsfrister, og at der var leveringstid på
over tre måneder for mange af reservedelene. Fleco var således også bekendt med disse
forhold.

272. Også DSB var fuldt ud bekendt med Deutz’ leveringsvanskeligheder, allerede inden
udbuddet blev iværksat. Leveringsvanskelighederne havde allerede inden udbuddet betydet,
at Deutz havde problemer med at levere ordrer på reservedele til DSB gennem DMN, jf.
bl.a. bilag 9 og bilag 10. Af korrespondancen i bilagene fremgår tydeligt, at lange
leveringstider fra Deutz’ egne leverandører gjorde, at leverancerne til DSB også blev
forsinket.

273. De lange leveringstider og leveringsvanskelighederne blev ligeledes diskuteret direkte
mellem Deutz og DSB på et forhandlingsmøde afholdt den 25. maj 2010; det vil sige flere
måneder inden Deutz angiveligt skulle have iværksat en leveringsnægtelse (bilag 24,
underbilag 29):

”[udeladt]”

274. DSB’s kontrakt havde et usædvanligt stort omfang sammenlignet med salg de
foregående år. Dette er bl.a. dokumenteret i bilag 24, underbilag 71, der bl.a. viser
leveringstider for de monitorerede reservedele. Som det tydeligt fremgår af øjebliksbilledet
af lagerbeholdningen, var Deutz i 2010 på ingen måde i stand til at levere det af DSB
efterspurgte antal reservedele øjeblikkeligt eller inden for kort tid. Selv såfremt Deutz havde
leveret alle de reservedele, som Deutz havde i sin lagerbeholdning på daværende tidspunkt,
ville dette langt fra have dækket DSB’s ekstraordinært store behov for reservedele med kort
varsel under den udbudte kontrakt.

275. Der henvises også til Equipco’s dataudtræk i Deutz’ systemer fra medio juli 2010, som
Equipco sendte til Fleco, og som viste, at en stor andel af de efterspurgte
reservedele ikke var registreret som værende på lager ( bilag 24, underbilag 27 ).

276. Fleco var også bekendt med disse leveringsvanskeligheder. Dette fremgår
blandt andet af Equipcos mail til Fleco af 6. juli 2010 ( bilag 24, underbilag 23 ):

”I have to make some remarks about stock […] all parts which are not in stock (zero
stock): Deutz does not give an indication of the delivery time for these parts, in this
case. We were informed earlier (at the time we offered Stork SP) that the delivery
times were months (to over half a year) […]” (Understregning foretaget)

277. Dette underbygges i øvrigt af, at Equipco i deres begrundelse for tilbagekaldelsen over
for Fleco anførte, at det ikke var muligt at levere
reservedelene inden for den fastsatte leveringstid ( bilag 24, underbilag 69 ):

”[…] it is not possible for Equipco to agree on any delivery times/time schedule, let
alone guarantee such.



/

209

[…]

we have sought for possible alternatives. Unfortunately, we have found none. Neither
Deutz Ag or any other supplier contacted by us is both willing and able to guarantee
delivery of the products within the delivery times mentioned by you and for the
prices mentioned by us” .

278. Idet Deutz selv havde leveringsvanskeligheder, hvilket var kendt for alle Deutz’
forhandlere og ikke mindst DSB og Fleco allerede inden DSB-udbuddet, kunne Deutz
selvsagt ikke indgå leveringsaftaler med sine forhandlere, hvis ordrene oversteg Deutz’ egen
leveringskapacitet, eller hvis de af kunderne krævede leveringstider var kortere end de
leveringstider, som Deutz selv blev tilbudt fra reservedelsproducenterne.

279. Det er ikke et misbrug at afslå at levere et produkt, hvis dette skyldes, at virksomheden
ikke selv kan opnå tilstrækkelige leverancer på de af køberen krævede vilkår.

280. Det skal endelig påpeges, at Deutz’ juridiske afdeling under udbudsprocessen i kraftige
vendinger frarådede, at der blev afgivet tilbud til DSB,  netop fordi bl.a.
leveringsforsinkelser ville blive sanktioneret af DSB med en betydelig dagsbod. Ikke desto
mindre afgav Fleco bindende tilbud til DSB uden først at have sikret sig leveringstiderne
hos underleverandøren Equipco og fortsatte med at underskrive kontrakt med DSB uden at
have fået et egentligt tilbud på reservedelene fra Equipco. Dette på trods af, at Fleco ikke
selv producerede nogen af reservedelene, men blot videresolgte dem som mellemmand til
DSB og derfor var 100 procent afhængig af underleveranceaftaler for at kunne opfylde
kontraktvilkårene for den ekstraordinært store mængde reservedele.

361

281. Som følge heraf har konkurrencemyndighederne ikke bevist, at Deutz har misbrugt en
dominerende stilling i strid med konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF ved at have
nægtet at levere reservedele.

3 Deutz har ikke indgået en ulovlig aftale med DMN om at begrænse 
parallelhandel og forhandleres passive salg

282. Det er ikke godtgjort, at der mellem Deutz og DMN foreligger en aftale, der har til
formål at begrænse konkurrencen. For det første er det ikke godtgjort, at der foreligger en
aftale (afsnit 3.1). Selv hvis der foreligger en aftale – hvilket bestrides – er det ikke
godtgjort, at den har til formål at begrænse konkurrencen mærkbart (afsnit 3.2). Det er heller
ikke godtgjort, at den vertikale
gruppefritagelsesforordning ikke finder anvendelse (afsnit 3.2.4).

283. Før der foreligger en krænkelse af forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler,
skal Konkurrencerådet dokumentere, at der foreligger en aftale, og at denne mærkbart er
konkurrencebegrænsende.

284. Som Retten har fastslået, påhviler der konkurrencemyndighederne en tung bevisbyrde.
Se f.eks. Rettens afgørelse i De Forenede Sager T-44/02 OP, T-54/02 OP, T-56/02 OP, T-
60/02 OP og T- 61/02 OP, Dresdner Bank AG, Bayerische Hypo- und

 Jf. bilag 24, underbilag 15.361



/

210

Vereinsbank AG, DVB Bank AG og Commerzbank AG mod Kommissionen, præmisserne 59-
62:

”59. Retten bemærker vedrørende bevisførelsen for en overtrædelse af artikel 81, stk.
1, EF, at Kommissionen skal føre bevis for de fastslåede overtrædelser og for, at de
omstændigheder, som udgør overtrædelsen, faktisk foreligger […].

60. Såfremt der hos Retten foreligger en tvivl, skal dette komme den virksomhed til
gode, der er adressat for beslutningen, hvorved en overtrædelse fastslås. Retten må
derfor ikke konkludere, at Kommissionen i tilstrækkeligt omfang har bevist, at den
omtvistede overtrædelse foreligger, såfremt Retten fortsat nærer tvivl på dette punkt,
navnlig under en sag med påstand om annullation af en beslutning om pålæggelse af
en bøde.

61. I denne sidstnævnte situation skal der nemlig tages hensyn til princippet om
uskyldsformodning […]. Henset til arten af de omtvistede overtrædelser samt til
karakteren af og strengheden af de hertil knyttede sanktioner, finder princippet om
uskyldsformodning navnlig anvendelse på sager vedrørende tilsidesættelser af
konkurrencereglerne, der gælder for virksomhederne, som vil kunne føre til at
pålægge bøder eller tvangsbøder […].

62 Det er derfor nødvendigt, at Kommissionen fremlægger præcise og
samstemmende beviser for, at overtrædelsen er blevet begået […].”

285. Der henvises også til Rettens afgørelse i sag T-82/08, Guardian mod Kommissionen,
præmis 34, hvoraf det følger, at konkurrencemyndighederne skal vælge den for
virksomheden mest gunstige forklaring, medmindre den påståede konkurrencebegrænsende
adfærd støttes af klare dokumentbeviser, når der er to eller flere mulige forklaringer på en
adfærd, hvoraf mindst én ikke er konkurrencebegrænsende:

”Når Kommissionens argumentation hviler på den forudsætning, at der ikke kan være
nogen anden forklaring på de faktiske omstændigheder, som Kommissionen har
bevist, end at der foreligger en samordning mellem virksomhederne, er det
tilstrækkeligt, at sagsøgerne godtgør, at der foreligger
omstændigheder, der kan sætte de af Kommissionen konstaterede forhold i et andet
lys, og dermed give en anden forklaring på disse end den, der lægges til grund i
Kommissionens beslutning […].”

286. Konkurrencerådet har ikke løftet bevisbyrden for, at der foreligger en ulovlig aftale, jf.
det følgende.

3.1 Det er ikke godtgjort, at der foreligger en aftale mellem Deutz og DMN

287. Deutz gør gældende, at der ikke er indgået nogen aftale med DMN. Sagens akter
understøtter, at en eventuel ensidig beslutning om at monitorere en række udvalgte
reservedele var truffet af Deutz forud for mødet med DMN den 20. juli 2010.



/

211

288. Konkurrencerådet har ikke løftet bevisbyrden for, at Deutz og DMN skulle have
indgået en aftale om, at Deutz skulle hindre parallelimport og passivt salg af reservedele fra
Deutz’ forhandlernetværk, herunder Equipco, til brug for renovering og vedligehold af
DSB’s TCD2015-motorer.

289. Konkurrencerådet søger at dokumentere den påståede aftale i pkt. 804-815 i Rådets
afgørelse således:

- I punkt 811 finder Rådet, at der 20. juli 2011 blev afholdt et møde mellem
Deutz og DMN. Dette understøttes af en tidslinje fundet hos Deutz og Equipco (bilag
24, underbilag 33). Der siges intet om indholdet af dette møde, hverken i punkt 811
eller i tidslinjen. Mødet blev afholdt, og baggrunden for mødet var, at DMN frygtede, at
Deutz havde forsømt at håndhæve forbuddet i distributionsaftalerne mod Equipcos
aktive salg i Danmark.

- I punkt 812 henviser Rådet til en intern e-mail i DMN ( bilag 24, underbilag 
38). Denne dokumenterer efter Rådets opfattelse, at Deutz og DMN på mødet 20. juli
2011 indgik en mundtlig aftale om begrænsning af parallelhandel og passivt salg. E-
mailen har ikke Deutz som adressat, afsender eller modtager og har allerede af denne
årsag begrænset værdi i forhold til dokumentationen af en påstået aftale med Deutz.
DMN havde en væsentlig egeninteresse i at opnå ordren hos DSB. Denne egeninteresse
farver let intern korrespondance og giver anledning til at overfortolke andres ageren.
Dette påvirker den bevismæssige værdi.

- Deltagerne på mødet mellem DMN og Deutz den 20. juli 2010 var [udeladt] og
[udeladt] fra DMN og [udeladt], [udeladt], [udeladt] og [udeladt] fra Deutz. Efter mødet
ringede [udeladt] og/eller [udeladt] hjem til [udeladt] som var direktør i DMN, og
orienterede ham om mødets indhold og udfald. [udeladt], der var salgschef i DMN, og
som skrev om mødet i e-mailen den 21. juli 2010 (bilag 24, underbilag 38), var altså
ikke til stede under mødet, jf. ligeledes pkt. 348 i afgørelsen. Hans udlægning kan
således ikke lægges til grund.

- I pkt. 349 i Rådets afgørelse hæfter Konkurrencerådet sig ved, at der ikke er
fundet materiale i sagen, der modsiger [udeladt] opfattelse af mødet den 20. juli 2010,
som kom til udtryk i hans e-mail af 21. juli 2010. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt
bevis, at der ikke er fundet andet materiale, der modsiger [udeladt] opfattelse af mødet.

- E-mailens indhold er heller ikke præcist i forhold til at skulle dokumentere
indholdet af en påstået aftale om begrænsning af parallelhandel og passivt salg.

- Det samme gør sig gældende i forhold til e-mailen refereret i punkt 227 i
afgørelsen.

- Konkurrencerådet henviser i punkt 813 til en intern e-mail i DMN, der skulle
vise DMN’s egeninteresse i at hindre salg til Fleco. At DMN måtte have en sådan
egeninteresse er forretningsmæssigt forståeligt, juridisk uproblematisk og Deutz
uvedkommende.



/

212

- E-mailen har ikke Deutz som adressat, afsender eller modtager og har dermed
begrænset bevismæssig værdi. Endvidere udtaler e-mailen sig alene om et hypotetisk
scenarie, nemlig ”if Deutz will not supply Equipco wit these parts ” (Vor
understregning af ”hvis”).

- Hvis der faktisk var indgået en mundtlig aftale den 20. juli 2010, var der ingen
grund til, at DMN den 29. juli 2010 sendte en e-mail med et så vagt indhold. E-mailen
viser derimod, at der den 20. juli 2010 ikke var nogen aftale mellem Deutz og DMN.

- Det samme gør sig gældende for bilag 24, underbilag 80, hvor DMN i oktober
2010 internt drøfter visse forhold for at begrænse adgangen til reservedele; hvis der
faktisk var en aftale med Deutz om at blokere for reservedele, var der ingen grund til
sådanne interne drøftelser. Deutz henviser til bilag 15, som Rådet ikke har medtaget i
sin afgørelse, hvor Deutz kommenterer på dette bilag.

- Konkurrencerådet henviser i punkt 814 til en e-mail mellem Deutz og DMN
(bilag 24, underbilag 46). I e-mailen orienterer Deutz om, hvorvidt Fleco efter Deutz’
oplysninger har rettet henvendelse til andre af Deutz’ distributører eller leverandører for
at erhverve reservedele. En sådan oplysning til Deutz’ danske eneforhandler vedrørende
et udbud i Danmark er både forståelig og lovlig. E-mailen siger intet om, at Deutz
skulle have begrænset sine forhandleres parallelhandel eller passive salg, eller at der
skulle være en sådan aftale mellem Deutz og DMN.

- Endelig henviser Rådet i punkt 815 ( bilag 24 ) til en intern e-mail i DMN
vedrørende leverancer fra Henkelhausen. E-mailen har ikke Deutz som adressat,
afsender eller modtager og har dermed begrænset bevismæssig værdi.

290. Deutz gør gældende, at denne dokumentation er utilstrækkelig: De nævnte bilag
dokumenterer ikke, at Deutz og DMN skulle have indgået en aftale, endsige at denne
påståede aftale skulle indeholde en forpligtelse for Deutz til at begrænse sine forhandleres
parallelhandel og passive salg. De pågældende dokumenter er i bedste fald uklare.

291. Dertil kommer, at Rådet også gør gældende i afgørelsens pkt. 205, at Deutz allerede
den 16. juli 2010 – dvs. fire dage før mødet med DMN – havde forbudt Equipco at levere til
Fleco. Rådet henviser i den forbindelse til en e-mail af 16. juli 2010 internt i Deutz, hvoraf
det fremgår:

”Et konsortium bestående af Bosch-forhandleren, Mahle-forhandlere, Filter-
forhandlere og Fleco (tidligere medarbejdere ved DMN) har ordren på reservedele til
istandsættelserne.

[udeladt] har besluttet:

Close the door, dry then out, try to pusch the Business to DMN [oversat til luk døren,
tørlæg dem, forsøg at skubbe forretningen til DMN]” (Understregning foretaget)



/

213

292. Rådet har i pkt. 208-209 i afgørelsen også henvist til en e-mail internt i Deutz senere på
dagen den 16. juli 2010, hvoraf det bl.a. fremgår:

”In a mix calculation a independent part dealer is able with the support from Mahle,
BOSCH and BWTS to out compete DEUTZ even when Fleco get the parts with 20%
Discount.

We try the best with order processing to close the doors. [udeladt] can you speak with
Documentation to remove the EMR Data from the SAP system. Also to remove the
data from the SERPIC data?”

293. Rådet har således vurderet, at Deutz besluttede at afskære parallelhandel og levering til
Fleco den 16. juli 2010 – fire dage før mødet med DMN. Rådet har også behandlet det
påståede forbud mod Equipcos passive salg som en overtrædelse af reglerne om misbrug af
dominerende stilling. Rådet kan ikke samtidig behandle det påståede forbud mod Equipcos
levering til Fleco som en aftale indgået med DMN fire dage senere.

294. Dertil kommer, at Deutz ikke havde noget incitament til at indgå en aftale med DMN
om begrænsning af forhandleres parallelhandel og passive salg. Aftaler er karakteriserede
ved at angå aftaleparternes gensidige udveksling af ydelser. Deutz og DMN havde allerede
indgået en distributionsaftale, hvoraf det fulgte, at Deutz (helt i overensstemmelse med
konkurrencereglerne) bl.a. påtog sig at begrænse andre forhandleres aktive salg i Danmark
(Deutz’ ydelse), mod at DMN ville forhandle Deutz’ produkter i Danmark (DMN’s ydelse).
En overbygning på distributionsaftalen, som skulle vedrøre Deutz’ forpligtelse til at
begrænse andre forhandleres passive salg i Danmark, ville ikke indebære nogen modydelse
fra DMN’s side. Deutz ville ikke have nogen interesse i en sådan aftale.

295. Deutz har således ageret ensidigt. Ensidig adfærd kan ikke behandles efter reglerne om
konkurrencebegrænsende aftaler i konkurrencelovens § 6/artikel 101 TEUF, men alene efter
reglerne om misbrug af dominerende stilling i konkurrencelovens § 11/artikel 102 TEUF,
forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Som det fremgår af afsnit 1 og 2 ovenfor, mener
Deutz ikke, at Deutz’ ensidige adfærd
opfylder betingelserne for at udgøre misbrug af dominerende stilling.

3.2 Selv hvis der foreligger en aftale mellem Deutz og DMN, er det ikke godtgjort, at
den har til formål at begrænse konkurrencen mærkbart

3.2.1 Der foreligger ingen aftale om begrænsning af passivt salg

296. Selv hvis Sø- og Handelsretten måtte finde, at der foreligger en aftale mellem Deutz og
DMN, er dette ikke tilstrækkeligt til at opretholde Rådets afgørelse.
Konkurrencerådet skal endvidere dokumentere, at den pågældende aftale medfører en
mærkbar konkurrencebegrænsning.

297. Deutz gør gældende, at en ren vertikal aftale mellem Deutz som leverandør og DMN
som forhandler om, at leverandøren skal sikre forhandleren eneret på en given ordre, ikke er
en konkurrencebegrænsende aftale.



/

214

298. En sådan aftale kan implementeres på fuldt lovlig vis; enten via en begrænsning af
aktivt salg (som allerede fremgik af forhandleraftalen med Equipco og DMN) eller via rent
ensidig adfærd. Deutz og DMN kan i forhold til konkurrencelovens § 6 og artikel 101 TEUF
lovligt indgå en aftale om, at Deutz vil sikre DMN eksklusivitet på levering af de relevante
reservedele direkte fra Deutz.

299. Konkurrencerådet har ikke dokumenteret, at Deutz gjorde andet end at sikre DMN’s
eksklusivitet i Danmark og forhindre Equipcos aktive salg til Fleco i strid med
distributionsaftalerne med henholdsvis DMN og Equipco. Da DMN kontaktede Deutz med
henblik på at sikre, at Equipco ikke foretog aktivt salg i Danmark i strid med
distributionsaftalerne, gjorde Deutz ikke andet end at forsøge at håndhæve de lovlige
distributionsaftaler.

300. Sagens materiale peger ikke på, at Equipco foretog passivt salg til Fleco, jf. afsnit 2.2
ovenfor.

301. Selv hvis det antages, at det senere måtte konstateres, at Equipco foretog passivt salg til
Fleco, fordi Fleco kontaktede Equipco og ikke omvendt, indebærer det ikke, at en påstået
aftale mellem Deutz og DMN var ulovlig. Det skyldes, at det, Deutz og DMN ønskede, var
at håndhæve de lovlige distributionsaftaler.
Selvom Deutz ikke tydeligt måtte have påpeget over for Equipco, at man blot ønskede at
håndhæve distributionsaftalerne og forbuddet mod aktivt salg i Danmark, må det have
formodningen for sig, at det var det, Deutz ønskede, eftersom det var det, der var aftalt i
distributionsaftalerne.

302. Konkurrencerådet har således ikke dokumenteret, at Deutz og DMN skulle have aftalt,
at Deutz skulle begrænse sine forhandleres passive salg.

3.2.2 Konkurrencerådet har ikke godtgjort, at der foreligger en aftale mellem Deutz og
DMN, der har til formål eller til følge at begrænse konkurrencen

303. Konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF forbyder aftaler, der har til 
formål eller til følge at begrænse konkurrencen.

304. Konkurrencerådet fandt i Rådets afgørelse, afsnit 4.8.3-4.8.4, at den påståede aftale
havde til formål at begrænse konkurrencen og dermed var egnet til at begrænse
konkurrencen mærkbart.

305. Konkurrenceankenævnet tiltrådte i kendelsen, at aftalen havde til formål at
begrænse konkurrencen, og at det ikke kunne ” afvises, at bestemmelsen allerede efter sit
formål vil kunne begrænse konkurrencen mærkbart. ”.

306. Hverken Konkurrencerådet eller Konkurrenceankenævnet har undersøgt eller
forholdt sig til, om den påståede aftale mellem Deutz og DMN havde til følge at
begrænse konkurrencen, idet de havde konkluderet, at den påståede aftale havde til formål at
begrænse konkurrencen.

307. Det følger af fast praksis fra EU-Domstolen, at en aftale alene kan have til formål at
begrænse konkurrencen, hvis en analyse af aftalen med tilstrækkelig klarhed viser, at aftalen
vil være tilstrækkelig skadelig for konkurrencen. Analysen skal omfatte indholdet af
aftalebestemmelserne, de formål, aftalen tilsigter at opfylde, samt den retlige og økonomiske
sammenhæng, hvori aftalen indgår,



/

215

herunder arten af de produkter eller tjenesteydelser, der er tale om, samt hvorledes de
pågældende markeder er opbygget og reelt fungerer.362

308. Analysen skal være individuel og deltaljeret og har blandt andet til formål at fastlægge
aftalens økonomiske funktion og faktiske betydning, således at det kan undersøges, om det
er sandsynligt, at der ligger en anden forklaring end ønsket om at forfølge et
konkurrencebegrænsende formål til grund for aftalen.363

309. At aftalen skal være tilstrækkelig skadelig for konkurrencen indebærer, at det
ikke er nok at konstatere, at den påståede aftale var egnet til at begrænse
konkurrencen.364

310. Kravet er desuden kun opfyldt, hvis aftalens skadelige virkninger i henhold til erfaring
og den økonomiske videnskab er lette at identificere og påvise, og hvis det er klart og
entydigt, at de konkurrencebegrænsende virkninger overstiger de konkurrencefremmende
virkninger.  I tilfælde af tvivl kan en aftale ikke anses for at have til formål at begrænse
konkurrencen. Begrebet konkurrencebegrænsende formål skal fortolkes indskrænkende.

365

366

311. Hvis aftalen synes at have ambivalente virkninger, har aftalen ikke til formål at
begrænse konkurrencen, og en vurdering af aftalens følger er nødvendig for at konstatere,
om aftalen er ulovlig.367

312. Selv for aftaler, der umiddelbart synes at indeholde alvorlige
konkurrencebegrænsninger, er det således nødvendigt at foretage en nærmere vurdering af
aftalen og dens kontekst, før man kan konkludere, om aftalen har til formål at begrænse
konkurrencen.368

 Jf. EU-Domstolens dom i sag C-32/11, Allianz Hungária, præmis 35-36, generaladvokat Wahls forslag til afgørelse i
sag C-67/13 P, Groupement des Cartes Bancaires, betragtning 54-58 og 148, EU-Domstolens dom i sag C-67/13 P,
Groupement des Cartes Bancaires, præmis 49-58, EU-Domstolens dom i sag C-345/14, SIA Maxima Latvija, præmis 17,
18 og 23, EU-Domstolens dom i sag C-286/13 P , Dole Food, præmis 116-117, generaladvokat Bobeks forslag til
afgørelse i sag C-228/18, Budapest Bank, betragtning 25 og 38-82, EU-Domstolens dom i sag C-228/18, Budapest Bank,
præmis 37, 38, 54, 67, 76 og 86, og generaladvokat Kokotts forslag til afgørelse i sag C-307/18, Generics (UK) and
Others, betragtning 100-102. I en nylig kendelse fra Konkurrenceankenævnet synes Ankenævnet også at have anerkendt,
at vurderingen af til formål-overtrædelser er mere nuanceret end Konkurrencerådets praksis fra de senere år og
Ankenævnets kendelse i nærværende sag peger på, jf. Konkurrenceankenævnets kendelse af 12. september 2018 i sag nr.
KL-2-2017 m.fl. vedrørende fastsættelse af tekniske standarder i tagpap-branchen.

362

 Jf. betragtning 148 i generaladvokat Saugmandsgaard Øes forslag til afgørelse i sag C-179/16, Hoffmann-La Roche.
 Jf. EU-Domstolens dom i sagen C-345/14, SIA Maxima Latvija, præmis 22-23, samt EFTA-Domstolens dom i sag E-

3/16, Ski Taxi, præmis 64. Der henvises også til ”Report for the Hearing” i sag E-3/16, pkt. 82 og 93, hvor
Kommissionen foreslog, at EFTA-Domstolen udtalte netop dette. Jf. ligeledes dom af 13. februar 2018 afsagt at Sveriges
Patent- och Marknadsöverdomstolen i sag PMT 761-17, Telia Sverige AB mod Konkurrensverket, hvor en
informationsudveksling mellem potentielle konkurrenter i forbindelse med afgivelse af bud ikke havde til formål at
begrænse konkurrencen, uanset at informationsudvekslingen ved første øjekast var egnet til at begrænse konkurrencen.

363

364

 Jf. EFTA-Domstolens dom i sag E-3/16, Ski Taxi, præmis 61 og 66, generaladvokat Wahls forslag til afgørelse i sag
C-67/13 P, Groupement des Cartes Bancaires, betragtning 55-56, og generaladvokat Bobeks forslag til afgørelse i sag C-
228/18, Budapest Bank, betragtning 42, 60, 63-73 og 78-81.

365

 Jf. bl.a. EU-Domstolens dom i sag C-67/13 P, Groupement des Cartes Bancaires, præmis 49-58, samt i sag C-345/14,
SIA Maxima Latvija, præmis 17-18. Jf. tillige EFTA-Domstolens dom i sag E-3/16, Ski Taxi, præmis 61, generaladvokat
Bobeks forslag til afgørelse i sag C-228/18, Budapest Bank, betragtning 50, og generaladvokat Kokotts forslag til
afgørelse i sag C-307/18, Generics (UK) and Others, betragtning 102.

366

 Jf. Generaladvokat Bobeks forslag til afgørelse i sag C-228/18, Budapest Bank, betragtning 50, 54, 78 og 81.
 Jf. ligeledes de to svenske domme fra Sveriges Patent- och Marknadsöverdomstolen afsagt henholdsvis den 13.

februar 2018 i sag PMT 761-17 , Telia Sverige AB mod Konkurrensverket, og den 29. november 2017 i sag PMT 7498-
16, Alfa Quality Moving Aktiebolag mod Konkurrensverket. Begge domme illustrerer vigtigheden af at tage hensyn til
konkrete faktiske omstændigheder og kontekst, idet man ikke kan lægge til grund, at en aftale har til formål at begrænse

367

368



/

216

313. Konkurrenceankenævnets kendelse er til prøvelse i nærværende sag.
Konkurrenceankenævnet udtalte på side 17 i kendelsen ( bilag 2 ):

”En markedsdelingsaftale har til formål at begrænse konkurrencen, når
begrænsningen efter sin karakter og i den givne markedsmæssige sammenhæng
objektivt bedømt indeholder potentielle konkurrenceskadelige
virkninger.

Aftalen mellem Deutz og DMN havde som sandsynlig konsekvens, at der i strid med
de almindelige konkurrenceretlige principper skete en hindring af parallelhandlen og
passivt salg fra Deutz’ forhandlere til Fleco, og at markedet derved blev opdelt.
Konkurrenceankenævnet tiltræder dermed, at
aftalen i sig selv er egnet til at skade konkurrencen, og at aftalen dermed har
til formål at begrænse konkurrencen.

Da aftalen i sig selv har til formål at begrænse konkurrencen, er det ikke
nødvendigt at undersøge, om bestemmelsen har haft negative virkninger for
konkurrencen på det relevante marked til følge, og det kan ikke afvises, at
bestemmelsen allerede efter sit formål vil kunne begrænse konkurrencen
mærkbart.” (Understregning foretaget)

314. Konkurrenceankenævnet fandt således, at den påståede aftale mellem Deutz
og DMN havde til formål at begrænse konkurrencen, idet den var ” egnet til at skade
konkurrencen” (hvilket ikke er tilfældet). Dette er en forkert juridisk test for, om der
er tale om en til formål-overtrædelse. Det er – som nævnt ovenfor – ikke nok at
konstatere, at en aftale er egnet til at skade konkurrencen.

315. Selv hvis Deutz og DMN havde indgået en aftale – hvilket bestrides og ikke er
bevist – kunne en sådan aftale kun have til formål at begrænse konkurrencen, hvis
det fremgik med tilstrækkelig klarhed af en detaljeret analyse af den påståede
aftale, at den var tilstrækkelig skadelig for konkurrencen. Dette fremgår ikke af
Ankenævnets kendelse, og det er heller ikke i øvrigt bevist, at det var tilfældet.

316. Konkurrencerådet har påstået, at der ikke er grundlag for at mene, at
Konkurrenceankenævnet har ønsket at fravige den faste praksis fra Ankenævnet
om, hvornår en aftale har til formål at begrænse konkurrencen, og at Højesteret i
UfR 2020.524 H (vejmarkeringssagen) har tilsluttet sig Ankenævnets praksis.

317. Det bestrides. Henvisningen til Højesterets dom i UfR 2020.524 H
(vejmarkeringssagen) er misvisende. Højesterets formulering i vejmarkeringssagen
svarer ikke til Konkurrenceankenævnets formulering i nærværende sag. Højesteret
udtalte følgende i vejmarkeringssagen:

”På denne baggrund finder Højesteret – ligesom Konkurrenceankenævnet –
det godtgjort, at konsortieaftalen mellem Eurostar og GVCO må anses for i
sig selv at have haft konkurrencebegrænsning til formål, idet aftalen efter sin
karakter i den givne markedsmæssige sammenhæng objektivt bedømt

konkurrencen, blot fordi den indeholder elementer som informationsudveksling mellem konkurrenter eller
konkurrenceklausuler, som i andre sammenhænge kan være til formål-overtrædelser.



/

217

rummede et sådant potentiale af konkurrenceskadelige virkninger, at det
ikke er fornødent at påvise faktisk indtrådte skadevirkninger.”
(Understregning foretaget)

318. Tilsvarende formulering ses ikke i Konkurrenceankenævnets kendelse i denne
sag, hvor Ankenævnet i stedet udtalte på side 17 i kendelsen ( bilag 2 ):

”En markedsdelingsaftale har til formål at begrænse konkurrencen, når
begrænsningen efter sin karakter og i den givne markedsmæssige
sammenhæng objektivt bedømt indeholder potentielle
konkurrenceskadelige virkninger.

Aftalen mellem Deutz og DMN havde som sandsynlig konsekvens, at der i
strid med de almindelige konkurrenceretlige principper skete en hindring af
parallelhandlen og passivt salg fra Deutz’ forhandlere til Fleco, og at
markedet derved blev opdelt. Konkurrenceankenævnet tiltræder dermed, at
aftalen i sig selv er egnet til at skade konkurrencen, og at aftalen dermed har
til formål at begrænse konkurrencen.

Da aftalen i sig selv har til formål at begrænse konkurrencen, er det ikke
nødvendigt at undersøge, om bestemmelsen har haft negative virkninger for
konkurrencen på det relevante marked til følge, og det kan ikke afvises, at
bestemmelsen allerede efter sit formål vil kunne begrænse konkurrencen
mærkbart.” (Understregning foretaget)

319. Højesterets dom i sag UfR 2020.524 H illustrerer, at der gælder større krav til,
hvornår en aftale kan have til formål at begrænse konkurrencen, end hvad
Konkurrenceankenævnets kendelse i nærværende sag er udtryk for. Ankenævnets
kendelse leverer ikke op til de gældende krav og er baseret på en forkert juridisk
test.

320. Det er således ikke bevist, at der foreligger en aftale, der havde til formål at
begrænse konkurrencen mærkbart.

321. Konkurrencerådets udtalelse om, at den påståede aftale mellem Deutz og
DMN havde til formål at begrænse konkurrencen, lyder: 369

”Denne aftale mellem Deutz og DMN har til formål at begrænse
parallelimport og passivt salg af Deutz-reservedele til Danmark ved at
opdele markedet i et nationalt dansk marked. Aftalen har således efter EU-
praksis, jf. ovenfor, til formål at begrænse konkurrencen.”

322. Konkurrencerådet har ikke foretaget en analyse af både indholdet af
aftalebestemmelserne, de formål, aftalen tilsigter at opfylde, samt den retlige og
økonomiske sammenhæng, hvori aftalen indgår, herunder arten af de produkter
eller tjenesteydelser, der er tale om, samt hvorledes de pågældende markeder er
opbygget og reelt fungerer, forinden det er konkluderet, at den påståede aftale
havde til
formål at begrænse konkurrencen. Konkurrencerådet har således ikke godtgjort, at
det fremgik tilstrækkelig klart, at den påståede aftale var tilstrækkelig skadelig for

 Jf. pkt. 838 i Konkurrencerådets afgørelse.369



/

218

konkurrencen, hvilket imidlertid også er påkrævet i tilfælde af aftaler, der umiddelbart måtte
synes at indeholde alvorlige konkurrencebegrænsninger.

323. Rådet har blot gjort gældende, at den påståede aftale havde til formål at begrænse
konkurrencen, på baggrund af et sammendrag af praksis om til formål-overtrædelser og en
antagelse om aftalens formål baseret på interne mails i DMN. De efterfølgende punkter 839-
853 i afgørelsen indeholder heller ikke en analyse af eksempelvis aftalens økonomiske og
retlige sammenhæng, herunder arten af de produkter eller tjenesteydelser, der er tale om,
samt hvorledes de pågældende markeder er opbygget og reelt fungerer. I punkterne
forholder Rådet sig blot til nogle af Deutz og DMN’s indsigelser mod, at der eksisterer en
aftale, og mod at en påstået aftale måtte vedrøre passivt salg (frem for aktivt salg). Det er
ikke tilstrækkeligt. De foregående punkter i Rådets afgørelse indeholder heller ikke den
påkrævede analyse af den påståede aftale, idet disse punkter i stedet går ud på, hvorvidt der
overhovedet forelå en aftale mellem Deutz og DMN.

324. Konkurrencemyndighederne har således ikke foretaget en bedømmelse i
overensstemmelse med de ovenfor nævnte krav til statuering af en til formål-overtrædelse.
De har ikke godtgjort, at den påståede aftale mellem Deutz og DMN kan anses for en til
formål-overtrædelse, der mærkbart begrænsede konkurrencen.

325. Den påståede aftale mellem Deutz og DMN kunne således alene være i strid med
konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF, såfremt aftalen havde til følge at
begrænse konkurrencen. Konkurrencemyndighederne har hverken undersøgt eller
dokumenteret, at det var tilfældet, eller om en sådan til følge-aftale mærkbart begrænsede
konkurrencen.

326. Som følge heraf har konkurrencemyndighederne ikke bevist, at den påståede aftale
mellem Deutz og DMN – selv hvis en sådan aftale antages at foreligge – er i strid med
konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF.

3.2.3 Konkurrencerådet har ikke godtgjort, at der foreligger en aftale mellem Deutz og
DMN, der begrænser konkurrencen mærkbart

327. Det er heller ikke bevist, at den påståede aftale mellem Deutz og DMN – selv hvis en
sådan aftale antages at foreligge – begrænser konkurrencen mærkbart.

328. Konkurrencerådet fandt i afgørelsens pkt. 863-864, at der var tale om aftale, der var
egnet til mærkbart at begrænse konkurrencen, fordi der var tale om en alvorlig overtrædelse
(til formål-overtrædelse), og fordi DSB’s renovering angiveligt blev dyrere som følge af
overtrædelsen, fordi DSB måtte bestille visse reservedele til en højere pris, end de havde
aftalt med Fleco, og fordi DSB i nogle tilfælde måtte bestille reservedele til andre motorer
og selv modificere dem således, at de kunne benyttes i deres motorer.

329. Hertil bemærkes for det første, at der ikke er tale om en alvorlig overtrædelse, jf. afsnit
3.2.2 ovenfor.

330. For det andet er det forhold, at DSB måtte betale en højere pris end den pris, DSB
havde aftalt med Fleco, ikke ensbetydende med, at konkurrencen er begrænset mærkbart.
Det er ikke angivet, hvor meget højere prisen til DMN var,



/

219

ligesom den aftalte pris mellem DSB og Fleco ikke nødvendigvis kan antages at være udtryk
for en markedspris.

331. Det er således ikke dokumenteret, at konkurrencen er begrænset mærkbart. Det var
desuden ikke muligt på grund af den utilstrækkelige markedsafgrænsning, der ikke
identificerer de reservedele, der angiveligt er unikke og kun kan erhverves via Deutz, jf.
afsnit 1.1 ovenfor.

332. Af Konkurrencerådets afgørelse, pkt. 856-858, fremgår følgende om den kvalitative
mærkbarhedsvurdering:

”856. Det kvalitative mærkbarhedskrav supplerer det kvantitative mærkbarhedskrav
og beror på en helhedsvurdering af den omtvistede aftales eller adfærds betydning for
konkurrencen – set i den retlige og økonomiske kontekst, hvori den indgår.

857. Mærkbarhedskriteriet er som udgangspunkt ikke opfyldt, hvis
konkurrencebegrænsningen kun er rent teoretisk eller abstrakt, eller hvis
konkurrencebegrænsningen er helt ubetydelig.

858. Den kvalitative mærkbarhed vil bl.a. afhænge af
konkurrencebegrænsningens art, herunder om samarbejdet efter sin karakter har til
formål at begrænse konkurrencen, det pågældende markeds særlige kendetegn, om
samarbejdet har en særlig stilling på en del af markedet, adgangsbarrierer til
markedet osv.”

333. Den utilstrækkelige markedsafgrænsning, som ikke identificerer de reservedele, der
angiveligt er unikke og kun kan erhverves via Deutz, gør det umuligt at undersøge og
vurdere, om konkurrencebegrænsningen kun er rent teoretisk eller abstrakt, og om
konkurrencebegrænsningen er helt ubetydelig. Det er også umuligt at vurdere, om
samarbejdet har en særlig stilling på en del af markedet. Eksempelvis er det ikke muligt at
vurdere, om den pågældende aftale overhovedet angik reservedele, der angiveligt var unikke
og kun kunne erhverves via Deutz, og hvor mange reservedele aftalen angik. Det er heller
ikke undersøgt eller dokumenteret, hvor mange reservedele ud af de mange komponenter,
TCD2015-motorerne bestod af, aftalen angik. Alt dette har relevans, da det i modsat fald er
umuligt at vurdere, hvordan aftalen kunne påvirke konkurrencen på markedet, som er langt
bredere end blot DSB-udbuddet, idet markedet af Rådet er afgrænset til EEA-området.

334. Som følge heraf har konkurrencemyndighederne ikke bevist, at den påståede aftale
mellem Deutz og DMN – selv hvis en sådan aftale antages at foreligge – er i strid med
konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF.

3.2.4 Det er ikke godtgjort, at den vertikale gruppefritagelsesforordning ikke finder
anvendelse

335. I Konkurrencerådets afgørelse, pkt. 873-877, har Rådet konkluderet, at den vertikale
gruppefritagelsesforordning, som fritager visse aftaler fra forbuddet mod
konkurrencebegrænsende aftaler, ikke finder anvendelse, da den påståede aftale mellem
Deutz og DMN indeholder en alvorlig konkurrencebegrænsning omfattet



/

220

af artikel 4, litra b. Derfor undersøgte Rådet ikke, om markedsandelstærsklerne på
maksimalt 30 pct. i gruppefritagelsesforordningens artikel 3 var opfyldt. Såfremt disse
markedsandelstærskler var opfyldt, og der ikke forelå en alvorlig konkurrencebegrænsning
som omhandlet i artikel 4, ville den påståede aftale være omfattet af
gruppefritagelsesforordningen og derfor være lovlig i medfør af forordningens artikel 2.

336. Konkurrencerådet gør i sagen gældende, at den påståede aftale mellem Deutz og DMN
gik ud på, at Deutz angiveligt skulle blokere for reservedele, således at Equipco og andre
forhandlere ikke leverede til Fleco/DSB uden om DMN. Ifølge Konkurrencerådet er der tale
om en begrænsning på alle forhandlernes (købernes) mulighed for at videresælge
reservedelene, hvilket er en alvorlig konkurrencebegrænsning, der efter artikel 4, litra b, i
den vertikale gruppefritagelse fører til, at gruppefritagelsen ikke er anvendelig på aftalen.

337. Konkurrencerådets synspunkt er ikke korrekt. Såfremt den påståede aftale eksisterede –
hvilket bestrides – ville begrænsningen ikke angå alle forhandlernes/købernes mulighed for
at videresælge reservedele. Den påståede konkurrencebegrænsning angik ifølge Rådets
afgørelse Equipco og andre forhandlere, men ikke DMN. Gruppefritagelsesforordningens
artikel 4, litra b, angår udelukkende
begrænsninger, der pålægges den forhandler/køber, som er part i aftalen, hvilket alene er
DMN, jf. ordlyden af artikel 4, litra b:

”Fritagelsen efter artikel 2 gælder ikke for vertikale aftaler, der, direkte eller
indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende
indflydelse på, har følgende formål:

[…]

b) begrænsning af det område eller den kundegruppe, hvortil køberen, som
er part i aftalen, med forbehold af en begrænsning med hensyn til forretningssted må
sælge kontraktsvarerne og -tjenesterne, undtagen: […]”

338. Konkurrencerådet har således ikke godtgjort, at den vertikale
gruppefritagelsesforordning ikke finder anvendelse. Konkurrencerådet lagde i afgørelsens
punkt 36 og 564 til grund, at Deutz havde en markedsandel på 100 pct. på det påståede
relevante marked for ” udbud af unikke reservedele til TCD2015-motoren, der kun kan
erhverves via Deutz AG” , men da Rådets markedsafgrænsning er forkert, og der ikke
eksisterede unikke reservedele, der kun kunne erhverves via Deutz, er dette ikke korrekt.
Der henvises til afsnit 1 ovenfor. Det er ikke på anden vis undersøgt eller dokumenteret,
hvor stor en markedsandel Deutz – eller DMN – havde.

339. Også af denne årsag har Konkurrencerådet ikke godtgjort, at den påståede aftale
mellem Deutz og DMN er ulovlig.

3.3 Det er ikke godtgjort, at der foreligger en aftale mellem Deutz og Equipco (eller
andre forhandlere) om begrænsning af passivt salg fra Equipco (eller andre
forhandlere)



/

221

340. Hvis der skulle være indgået en aftale om begrænsning af Equipcos (eller andre
forhandleres) passive salg i Danmark, måtte en sådan aftale være indgået mellem Deutz og
Equipco (eller andre forhandlere) – ikke mellem Deutz og DMN. Alternativt måtte der være
tale om ensidig adfærd fra Deutz’ side, som alene kan være ulovlig i medfør af
konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF.

341. Det giver ikke mening at anskue en aftale mellem Deutz og DMN (selv hvis en sådan
aftale måtte være indgået – hvilket bestrides) som en aftale om begrænsning af Equipcos
passive salg.

342. En eventuel håndhævelse af forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler, der går
ud på begrænsning af Equipcos (eller andre forhandleres) passive salg, må således ske ved at
gribe ind i en sådan aftale mellem Deutz og Equipco (eller andre forhandlere) – ikke ved at
gribe ind i en aftale mellem Deutz og DMN.

343. Konkurrencerådet har ikke på noget tidspunkt gjort gældende, undersøgt, vurderet eller
dokumenteret, at der skulle være indgået en aftale mellem Deutz og Equipco (eller andre
forhandlere). Rådet har i stedet vurderet det påståede forbud mod Equipcos passive salg i
Danmark som en overtrædelse af reglerne om misbrug af dominerende stilling, jf. afsnit 2
ovenfor (og samtidig som en overtrædelse
af reglerne om konkurrencebegrænsende aftaler via en aftale mellem Deutz og DMN).

344. Hvis Rådet nu måtte gøre gældende, at der foreligger en konkurrencebegrænsende
aftale mellem Deutz og Equipco (eller andre forhandlere), må Rådets afgørelse i det mindste
hjemvises, så dette forhold, der ikke tidligere er behandlet, kan undersøges og vurderes.

4 Formelle mangler ved afgørelsen 

345. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens sagsbehandling har indebåret en række
sagsbehandlingsfejl, som også understøtter, at afgørelsen bør ophæves, subsidiært
hjemvises.

4.1 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har vedvarende kommunikeret på dansk

346. Deutz er en tysk virksomhed, der ikke forstår dansk, og som ikke har nogen tilknytning
til Danmark. Deutz har hverken datterselskaber, filialer eller i øvrigt nogen juridisk
tilstedeværelse i Danmark. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har alligevel trods protester
fra Deutz vedholdende kommunikeret til Deutz på dansk i strid med det grundlæggende
princip i dansk forvaltningsret om, at en offentlig myndighed skal kommunikere til deres
adressater på et sprog, de forstår, jf.
eksempelvis Sten Bønsing, Forvaltningssproget - hvilket sprog taler forvaltningen?,
U.2006B.275, og Karsten Revsbech m.fl: Forvaltningsret – Sagsbehandling, 8. udgave,
Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 2019, side 313.

347. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har alene givet Deutz begrænsede fristudsættelser,
der ikke fuldt ud kompenserede Deutz for den tid, der blev anvendt på at oversætte. Det har
gjort det urealistisk for Deutz at forsvare sig selv på en effektiv måde inden Rådets
afgørelse. Der henvises til stævningens afsnit 3.1.



/

222

4.2 Ulovlig indhentning af beviser og brug heraf

348. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har i forbindelse med den gennemførte
kontrolundersøgelse indhentet beviser i Tyskland i strid med den danske
konkurrencelovgivning. Beviserne er siden brugt mod Deutz. Deutz gør gældende, at
styrelsen ikke kan basere en sag på dokumenter, der ikke er indhentet i overensstemmelse
med dansk lovgivning. Der henvises til stævningens afsnit 3.2.

4.3 For begrænset aktindsigt i centrale dokumenter

349. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har ikke givet Deutz aktindsigt i væsentlige af
sagens dokumenter, idet styrelsen har ekstraheret afgørende oplysninger i akterne.

350. Det forhold, at Deutz ikke har været bekendt med alle væsentlige elementer af sagen,
har resulteret i, at Deutz ikke har kunnet forsvare sig selv på en effektiv måde.

351. Deutz har først efter Rådets afgørelse og Ankenævnets kendelse fået adgang til flere
oplysninger i forbindelse med SØIK’s udlevering af den fortrolige afgørelse med bilag til
Deutz (bilag 24). Ved gennemgang af den fortrolige version af afgørelsen med bilag
modtaget fra SØIK fremgår det, at styrelsen havde ekstraheret oplysninger, som var centrale
for Deutz’ forsvar.

352. Eksempelvis havde styrelsen ekstraheret den for sagen centrale oplysning fra
DSB om, at visse af de unikke komponenter tilsyneladende kunne kopieres ( bilag 
24, underbilag 3). Intet lovligt hensyn kunne begrunde denne ekstrahering.

353. Styrelsen havde i samme dokument ekstraheret en anden central oplysning om, at
renoveringsopgaven ifølge DSB kørte efter planen, fordi Fleco lykkedes med at levere til
DSB bl.a. som følge af, at bl.a. Fleco fik kopieret originale reservedele (bilag 24,
underbilag 3, s. 2).

354. Deutz gør gældende, at den manglende adgang til partsaktindsigt i centrale oplysninger
i sagen, som bruges mod Deutz, i sig selv – og i hvert fald sammenlagt med de øvrige
forhold – indebærer, at Rådets afgørelse, som stadfæstet af Konkurrenceankenævnet, er
ugyldig. Tilsidesættelse af retten til partsaktindsigt indebærer brud på en garantiforskrift.
Det medfører en formodning for påvirkning af afgørelsen og bør derfor føre til ugyldighed,
medmindre denne formodning er modbevist,
hvilket ikke er tilfældet i nærværende sag. Tværtimod burde Deutz’ adgang til oplysningen
fra DSB om, at visse af de unikke komponenter tilsyneladende kunne kopieres, og at
renoveringsopgaven ifølge DSB kørte efter planen, fordi Fleco lykkedes med at levere til
DSB bl.a. som følge af, at Fleco fik kopieret originale reservedele, have ført til en anden
afgørelse. Der er tale om centrale oplysninger fra DSB, der modsvarer Rådets konklusioner,
som ligger til grund for Rådets markedsafgrænsning og vurdering af dominans. Der henvises
eksempelvis til Karsten Revsbech m.fl.: Forvaltningsret – Sagsbehandling, 8. udgave, Jurist-
og Økonomforbundets Forlag, 2019, side 376, og TfS 2012, 374.

4.4 Afgørelsen er for uklar



/

223

355. Deutz gør desuden gældende, at den manglende angivelse i Rådets afgørelse af, hvilke
reservedele der er unikke, indebærer, at afgørelsen og dens rækkevidde er uklar.

356. Påbuddene til Deutz gik ikke kun ud på, at Deutz skulle bringe overtrædelserne til
ophør. De gik også ud på, at Deutz skulle afstå fra adfærd med samme eller tilsvarende
virkning. Da det ikke er klart, hvilke reservedele der er unikke, er det eksempelvis umuligt
for Deutz at vide, hvilke reservedele Deutz for fremtiden absolut må levere for at undgå
ulovlig leveringsnægtelse osv.

357. Rådets manglende definition af, hvilke reservedele der er unikke, indebærer, at
afgørelsen og dens rækkevidde er så uklar, at afgørelsen er ugyldig. Der henvises til Karsten
Revsbech m.fl: Forvaltningsret – Sagsbehandling, 8. udgave, Jurist- og Økonomforbundets
Forlag, 2019, side 310-311. Heraf følger, at der gælder et forvaltningsretligt krav om
klarhed, der indebærer, at en afgørelses adressat klart og tydeligt skal vide, hvad den
afgørelse, adressaten skal rette sig efter, går ud på. Der henvises også til FOB.2002.519,
hvoraf det følger, at en bebyrdende afgørelses uklarhed med hensyn til afgørelsens indhold
kan medføre ugyldighed. Den konkrete ombudsmandsudtalelse angik en advarsel til en
medarbejder, som beskrev medarbejderens fremtidige forpligtelser så upræcist, at afgørelsen
af denne grund var ugyldig.

5 Påbuddene er for vidtgående 

5.1 Generelt

358. Det er et generelt princip under dansk og EU-konkurrenceret, at ” de forpligtelser, som
pålægges, må ikke overskride grænserne for, hvad der er rimeligt og nødvendigt for at
opfylde det tilsigtede mål, nemlig at sikre, at de regler, som er blevet tilsidesat, overholde s”
. Se f.eks. Sag T-395/94, Atlantic Container Line AB m.fl. mod Kommissionen, præmis 410.
Dette følger også af almindelige forvaltningsretlige principper.

5.2 Påbuddet i Konkurrencerådets afgørelse, punkt 57

359. Konkurrencerådet har i afgørelsens punkt 57 påbudt Deutz at orientere ” samtlige sine
selvstændige forhandlere af reservedele til Deutz motorer indenfor EU”  om afgørelsen.

360. Forpligtelsen omfatter samtlige Deutz’ forhandlere af reservedele og ikke blot de, der
forhandler reservedele til TCD2015-motoren. Deutz producerer mange andre motorer end
TCD2015-motoren samt motorer til mange andre anvendelsesformål end tog. Det er for
vidtgående, at Deutz i en sag, der vedrører reservedele til dieselmotorer til tog – og mere
præcist én specifik motortype – skal orientere forhandlere af reservedele til andre motorer
end til tog eller andre motorer til tog om afgørelsen. Påbuddet er for vidtgående og må
begrænses til forhandlere, der sælger reservedele til TCD2015-motoren.

361. Forpligtelsen omfatter endvidere samtlige Deutz’ forhandlere inden for EU og ikke blot
de, der har været genstand for den påståede konkurrencebegrænsende adfærd. Påbuddene
medfører en ekstraterritorial anvendelse af konkurrenceloven.



/

224

Henset til, at den påståede ulovlige adfærd ifølge Rådets bevisførelse har været begrænset til
den hollandske forhandler Equipco og den danske forhandler DMN, er en forpligtelse til at
informere samtlige forhandlere inden for EU
disproportional. Der henvises til sag T-395/94, Atlantic Container Line AB m.fl. mod 
Kommissionen, præmisserne 410-420, hvor Retten annullerede en forpligtelse til at
informere kunder om, at de var berettigede til at genforhandle visse vilkår, idet en sådan
underretning var unødvendig. Påbuddet er for vidtgående og må begrænses til de
virksomheder, der faktisk har været berørt af den påståede konkurrencebegrænsende adfærd,
hvilket vil sige Equipco og DMN.

362. Endelig var Equipco og DMN allerede forud for Rådets afgørelse orienteret i
overensstemmelse med indholdet af påbuddet i afgørelsens punkt 57, jf. bilag 11 og bilag
12.

363. Sø- og Handelsretten bør ophæve første ”at” i Rådets afgørelse, punkt 57, da påbuddet
er for vidtgående, idet det omfatter andre motortyper end TCD2015-motoren og idet det
omfatter forhandlere, der ikke var berørt af adfærden.
Endvidere er påbuddet unødvendigt i forhold til Equipco og DMN, idet Deutz allerede før
afgørelsen havde orienteret disse forhandlere om indholdet af påbuddet i første ”at” i
afgørelsens punkt 57.

D Omkostninger 

364. Deutz har afholdt følgende udgifter, som efter Deutz’ mening bør dækkes som
sagsomkostninger:

Afholdte udgifter Beløb i DKK

Retsafgift 2.000

Oprindelig skønsrapport (ekskl. moms) 204.000

Supplerende skønsrapport (ekskl. moms) 40.800

I alt 246.800

…”

For DMN, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse med
påstandsdokumentet af 12. oktober 2020, hvoraf fremgår bl.a.:

”…

2 INDLEDENDE BEMÆRKNINGER 

2. I tillæg til det i stævningen og replikken i nærværende sag anførte gør DMN alle de
juridiske og faktuelle anbringender gældende, som Deutz gør gældende i den
sambehandlede sag nr. U-0002- 14, og som knytter sig til eller har betydning for
vurderingen af spørgsmålet om, (i) hvorvidt der foreligger en konkurrencebegrænsende
aftale mellem DMN og Deutz, og (ii) hvorvidt Konkurrencemyndighederne



/

225

kan støtte ret på ulovligt indhentede beviser. Det gælder særligt, men er ikke begrænset til,
det, der er anført i Deutz' sammenfattende processkrift i afsnit C1.1-1.2 (vedrørende
Konkurrencerådets markedsafgrænsning); C2.2 (vedrørende, at Deutz ikke har forhindret
Equipco eller andre forhandlere i at foretage parallelhandel i form af passivt salg); C3
(vedrørende at DMN og Deutz ikke har indgået en konkurrencebegrænsende aftale); og C4.2
(vedrørende ulovlig indhentning af beviser og brug heraf). Idet DMN i øvrigt henviser til
Deutz' sammenfattende processkrift,
har DMN med henblik på at undgå unødige gentagelser i det følgende begrænset sig til at
anføre de af DMN's anbringender, der supplerer det af Deutz anførte.

…

3 DMN'S BEGRUNDELSE FOR AT ANMODE OM MØDET MED 
DEUTZ DEN 20. APRIL 2010

4. Den mellem DMN og Deutz indgåede forhandleraftale gav DMN en eksklusiv ret til at
forhandle Deutz' produkter til kunder i Danmark (Rådsafgørelsen, punkt 148). Det indebar
ikke kun, at Deutz ikke måtte udnævne andre forhandlere i Danmark, men også at Deutz var
forpligtet til at pålægge deres forhandlere i andre lande, herunder Equipco, ikke at foretage
aktivt salg til kunder i Danmark. I overensstemmelse hermed fastlog Deutz' aftaler med sine
forhandlere i andre lande, herunder Equipco, at de ikke måtte foretage aktivt salg uden for
deres respektive territorier, eksempelvis ved at opsøge kunder i Danmark (Rådsafgørelsen,
punkt 136 og 154).

5. I løbet af udbudsprocessen udarbejdede DMN udkast til et tilbud på reservedele, som var
lignende nogle reparationskits, som DMN tidligere havde solgt til DSB, og som indeholdt
væsentligt færre reservedele end det tilbud, som DMN endte med at afgive til DSB
(Rådsafgørelsen, punkt 191)). Imidlertid tilkendegav Deutz ved brev af 27. april 2010 til
DMN, at kit-listen over reservedele i udbuddet ifølge Deutz' opfattelse var ufuldstændig, og
at et eventuelt tilbud ville ske imod Deutz’ anbefalinger (Rådsafgørelsen, punkt 171). Som
følge heraf anså DMN sig nødsaget til at afgive tilbud på et langt mere omfattende
reparationskit (Rådsafgørelsen, punkt 191).

6. Da DMN efterfølgende den 15. juli 2010 fik besked om, at DSB havde indgået aftale med
andre virksomheder (Rådsafgørelsen, punkt 177), og DMN erfarede, at Fleco skulle opfylde
aftalen ved at få Deutz-reservedele leveret fra Equipco, opfattede DMN det således, at Deutz
i strid med forhandleraftalen havde givet Equipco tilladelse til at foretage et aktivt salg til
Fleco. DMN anmodede derfor om et møde med Deutz for at få afklaret, hvordan Equipco
kunne få lov til at levere de pågældende reservedele til Fleco, mens DMN de facto blev
forhindret i at afgive et konkurrencedygtigt tilbud, og i givet fald påtale Deutz' overtrædelse
af forhandleraftalen.

7. På mødet afviste Deutz, at de havde givet Equipco tilladelse til at sælge til Fleco, og
tilkendegav, at de tværtimod havde meddelt Equipco, at de ikke kunne få opbakning til at
levere til Fleco. På den baggrund blev DMN umiddelbart betrygget i, at Deutz ikke havde
handlet i strid med forhandleraftalen.



/

226

8. Efter mødet kom DMN imidlertid i besiddelse af oplysninger om, at Deutz i strid med det
oplyste faktisk tidligere havde givet Equipco tilladelse til at tilbyde Fleco reservedele med
en rabat i størrelsesordenen [udeladt] %, hvilket DMN påtalte over for Deutz ved email af
26. juli 2010. Ifølge DMN's opfattelse var det udtryk for, at Deutz i strid med
forhandleraftalen havde givet Equipco tilladelse til at foretage aktivt salg til Fleco. Således
ville en rabat i den størrelsesorden generelt kræve leverandørens opbakning i form af en
nedsættelse af forhandlerens normale indkøbspris. Hertil kommer, at Equipco ikke ville
have haft behov for Deutz' samtykke til at levere til Fleco, hvis der havde været tale om
passivt salg.

4 DMN HAR IKKE NÆGTET AT LEVERE TIL FLECO ELLER
Virksomhed A/S 1

9. DMN har ikke på noget tidspunkt nægtet at levere reservedele til Fleco, Virksomhed A/S
1 eller noget andet medlem af konsortiet, herunder til brug for DSB's renoveringsopgave.

10. DMN valgte således at besvare de to forespørgsler om levering, som DMN fik fra Fleco
henholdsvis Virksomhed A/S 1, med tilbud om levering på sædvanlige vilkår, herunder med
sædvanlige leveringstider, og opfyldte den ene bestilling, som blev afgivet fra Virksomhed
A/S 1.

4.1 DMN tilbød at levere til Fleco 

11. Fleco rettede ved email af 7. oktober 2010 for første og eneste gang i den relevante
sammenhæng henvendelse til DMN med en forespørgsel om en mulig ordre.

12. Som svar herpå fremsendte DMN ved email af 13. oktober 2010 tilbud om
levering af de pågældende reservedele med angivelse af " Forventet levering ca. 3 
mdr. ". Det skyldtes, at der på det tidspunkt var væsentlige problemer med levering af
reservedele fra Deutz og Deutz' producenter.

13. Dette fremgår blandt andet af referatet fra et møde mellem Konkurrence- og
Forbrugerstyrelsen og DMN den 24. maj 2012:

"[udeladt] [direktør i DMN] forklarede, at der i perioden, hvor den
påstående leveringsnægtelse skulle have fundet sted, var store problemer med
levering af reservedele fra Deutz og Deutz producenter. [udeladt] forklarede i den
sammenhæng, at finanskrisen i årene indtil 2010 gav et fald i omsætningen på
markedet for Deutz produkter, og som en følge heraf foretog man en opbremsning i
produktionen hos Deutz. Deutz fokuserede i den forbindelse på at nedbringe
selskabets udgifter, og hjemtog derfor en del af selskabets produktion fra deres
underleverandører. Da markedet vendte og der igen blev behov for en større
produktion tog Deutz igen kontakt til de samme underleverandører, men på det
tidspunkt var mange af disse gået konkurs.

[…] Det var således vanskeligt for Deutz at finde nye egnede underleverandører, som
kunne leve op til de kvalitetskrav Deutz stillede og som var i stand til og ønskede at
påbegynde en produktion. Deutz havde derfor svært ved at få produktionen op på det
niveau de indkomne ordre



/

227

krævede på tidspunktet som denne sag kredser sig om, medio 2010." (vores
understregning og udeladelse i kantet parentes) (Rådsafgørelsen, punkt 268)

14. Det forhold, at leveringstiden på det tidspunkt var ca. tre måneder, fremgår endvidere af
en intern email i Deutz af 31. marts 2010, som blev videresendt til DMN samme dag, og
som oversat til dansk angiver følgende:

"Leveringstiden for fem reparation kitsæt [udeladt] er på nuværende
tidspunkt ca. tre måneder fra ordremodtagelse på grund af det høje antal af aktuelle
kritiske reservedele. Således har f.eks. alene [udeladt] på nuværende tidspunkt en
genanskaffelsestid på ca. fire måneder for nyindtastede styktal.

For at sikre en gnidningsfri proces behøver vi som minimum seks måneders rullende
forudgående planlægning fra DMN i systemet." (vores understregninger)

15. Leveringstiden på tre måneder bekræftes også af email vedrørende status på forventet
leveringstid for bestilte reparationskit sendt fra Deutz til DMN den 21. maj 2010.

16. Det fremgår endvidere af email af 4. maj 2010 fra DMN til DSB, hvor der om DMNs
reparationskit til DSB og om den generelle situation med leveringsproblemer fra Deutz
anføres følgende:

"I have checked the situation with Deutz and the statement is as follows:

- parts which are most critical are: [udeladt]

- the engine repair can - most probably - not be started without [udeladt]

- Deutz faces problems to delivers kits partly

- actual lead time is approx. 3 month

[…]

Esp. due to the situation with some key components and the situation on the market,
we have to plan and order much more in advance. We need a delivery plan for the
rolling 3-4 months at least!! To assure further requests we need also a FC on kits &
key components, especially for May - Dec and 2011.

The lead time for spare parts will increase to 2 to 20 weeks! The reasons for this are
explained below […]. Anyhow, we are very depended on the deliveries of key
components from Deutz in Köln." (vores understregninger og udeladelse i kantet
parentes)

17. Det støttes endvidere af Equipcos redegørelse til Deutz:

"[…] Equipco only gave price information of about 20 parts including stock
information and, as we clarified, this stock information was included with



/

228

our explicit remark from us to Fleco that the delivery time would be very critical. We
mentioned very clear to Fleco that the delivery time of several
parts would be months or even over a half year." (vores understregning)

18. At leveringsusikkerheden var meget stor, fremgår også af email af 22. juli 2010 fra
Equipco til Fleco:

"As repeatedly confirmed to you, it is not possible for Equipco to agree on any
delivery times/time schedule, let alone guarantee such. On the contrary, I explicitly
confirmed to you that stock of the products mentioned by you is very low and
delivery times are at the very least very uncertain." (vores understregninger)

19. Den store leveringsusikkerhed gjaldt også for de reservedele, som Deutz i øvrigt på et
givent tidspunkt oplyste at have på lager. Dette fremgår eksempelvis af en email af 6. juli
2010 fra Equipco til Fleco, hvor der tages nogle udtrykkelige og meget væsentlige forbehold
for så vidt angår tilgængelighed/lagerstatus selv for reservedele, som skulle være på lager og
derfor klar til levering:

"I have to make some remarks about stock (***)

- This stockinfo is the info we get as partner from DEUTZ

- Not known is if this stock is really also available, it might already be sold
(reserved)

- This is only an indication". (vores understregninger)

20. At DMN under disse omstændigheder valgte at tilbyde Fleco levering med en
indtil videre forventet leveringstid på den samlede ordre på " ca. 3 mdr. " var således
udtryk for helt sædvanlige vilkår.

21. Fleco tog ikke imod tilbuddet.

4.2 DMN leverede til Virksomhed A/S 1 

22. Virksomhed A/S 1 bestilte ved email af 12. oktober 2010 otte forskellige reservedele i et
nærmere angivet antal.

23. DMN bestilte senere samme dag reservedelene fra Deutz, der bekræftede bestillingen
samme dag.

24. Deutz leverede herefter størstedelen af de bestilte reservedele i fire leverancer, som
formentlig fandt sted henholdsvis den 13. oktober 2010, den 18. oktober 2010, den 22.
oktober 2010 og den 26. oktober 2010.

25. Samtlige af de reservedele, der var leveret pr. 26. oktober 2010, er registreret i DMN's
systemer som udleveret til Virksomhed A/S 1 den 26. oktober 2010. DMN fakturerede
herefter Virksomhed A/S 1 for reservedelene den 2. november 2010.

26. Bortset fra en mindre andel af én af de bestilte reservedele (69 ud af 204 styk), der først
blev leveret af Deutz til DMN på et senere tidspunkt og umiddelbart



/

229

derefter fra DMN til Virksomhed A/S 1, leverede DMN således samtlige de bestilte
reservedele inden for ca. to uger.

27. Det forhold, at et mindre antal af én af reservedelene først blev leveret på et senere
tidspunkt, har i øvrigt ikke påvirket DSB's renoveringsarbejde, idet DSB alene arbejdede
med renovering af 2-4 motorer pr. uge og således ikke fra starten behøvede det fulde
stykantal af en given reservedel.

5 DEN PÅSTÅEDE AFTALE VILLE IKKE VÆRE ULOVLIG 

28. For det tilfælde, at Sø- og Handelsretten måtte finde, at DMN og Deutz havde indgået en
aftale om, at Deutz skulle hindre parallelimport og passivt salg af reservedele fra Deutz’
forhandlernetværk, herunder Equipco, til brug for renovering og vedligehold af DSB's
TCD2015-motorer, gør DMN gældende, at denne aftale ikke var i strid med forbuddet mod
konkurrencebegrænsende aftaler, og at Konkurrencemyndighederne i hvert fald ikke med
den fornødne sikkerhed har påvist, at det skulle være tilfældet.

29. Det skyldes, at forholdet mellem DMN og Deutz er udtryk for et vertikalt forhold
mellem virksomheder i forskellige omsætningsled, der derfor som udgangspunkt er omfattet
af den vertikale gruppefritagelse, jf. gruppefritagelsens artikel 2, stk. 1.

30. Gruppefritagelsen indebærer, at selv hvis en aftale mellem en leverandør og en
forhandler anses for at have til formål (eller følge) at begrænse konkurrencen, vil aftalen
være undtaget fra forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler – og dermed være lovlig
– forudsat (i) at aftaleparternes respektive markedsandele ikke overstiger 30 % af det
relevante marked, hvorpå leverandøren sælger henholdsvis køberen køber aftalevarerne, og
(ii) at aftalen ikke indeholder nogen af de alvorlige konkurrencebegrænsninger, der fremgår
af artikel 4 af den vertikale gruppefritagelsesforordning.

31. Det betyder, at enhver konkurrencebegrænsning, der ikke udtrykkeligt fremgår af
gruppefritagelsesforordningens artikel 4, vil være lovlig, medmindre
markedsandelstærsklerne er overskredet.

32. Det støttes blandt andet af juridisk litteratur, eksempelvis Faull & Nikpay, The EU Law
of Competition, 3. udgave (2014) ("A central feature of the BER is its so-called blacklist
approach: vertical restraints that are not explicitly excluded are covered by the block
exemption. ") og Richard Whish og David Bailey, Competition Law, 9. udgave (2018) ("A
second point to stress about the Regulation is that, in relation to a vertical agreement as
defined in Article I(I)(a), if the Regulation does not prohibit something, it is permitted.").

33. Til støtte for, at den påståede konkurrencebegrænsende aftale mellem DMN og Deutz
ikke skulle være omfattet af gruppefritagelsen, har Konkurrencerådet alene henvist til
gruppefritagelsesforordningens artikel 4, litra b (Rådsafgørelsens punkt 876f. Den har
følgende ordlyd:

"Fritagelsen efter artikel 2 gælder ikke for vertikale aftaler, der, direkte eller
indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende
indflydelse på, har følgende formål:



/

230

[…]

b) begrænsning af det område eller den kundegruppe, hvortil køberen, som er part i
aftalen, […] må sælge kontraktsvarerne og -tjenesterne […]" (vores understregning
og udeladelser i kantede parenteser)

34. Den påståede konkurrencebegrænsende aftale mellem DMN og Deutz er imidlertid ikke
omfattet af denne bestemmelse. Det skyldes, at den påståede aftale ikke indebar nogen
begrænsninger af det område eller den kundegruppe, hvortil DMN – som rettelig er
"køberen, som er part i aftalen " mellem DMN og Deutz – måtte sælge kontraktsvarerne.

35. Konkurrencerådets afgørelse angiver godt nok et enkelt sted, at " DMN ville 
således ikke levere reservedele til Fleco. DMN ville undgå levering til Fleco med henblik på
selv at blive leverandør " (Rådsafgørelsen, punkt 744). Konkurrencemyndighederne har
imidlertid ikke gjort gældende, endsige påvist med den fornødne sikkerhed, at dette i givet
fald skulle følge af en aftale mellem DMN og Deutz. Det påståede forhold, som bestrides,
modbevises også af det forhold, som nærmere redegjort for i afsnit 4.1 ovenfor, at DMN
tilbød levering til Fleco. Det fremgår imidlertid også forudsætningsvist af Rådsafgørelsen, at
den påståede konkurrencebegrænsende aftale ikke forhindrede DMN i at sælge til Fleco.
Eksempelvis angiver punkt 832 i afgørelsen, at "der mellem Deutz og DMN er en fælles
forståelse om at iværksætte tiltag for at forhindre, at Fleco får leveret Deutz- reservedele via
andre kilder end DMN " (vores
understregninger). Konkurrencerådets afgørelse må derfor forstås således, at den påståede
konkurrencebegrænsende aftale alene indebar, at Deutz skulle tage skridt til at forhindre
Equipco (og eventuelt andre udenlandske forhandlere) i at foretage passivt salg af
reservedele til brug for renovering og vedligehold af DSB's TCD2015-motorer.

36. Hvis Deutz havde indgået aftale med Equipco (eller en anden udenlandsk forhandler)
om, at Equipco (eller den pågældende anden udenlandske forhandler) ikke måtte foretage
passivt salg af reservedele til brug for renovering og vedligehold af DSB's TCD2015-
motorer, ville dette godt nok anses for at udgøre en alvorlig konkurrencebegrænsning
omfattet af gruppefritagelsesforordningens artikel 4, litra b. Det ville dog alene være
tilfældet for så vidt angår aftalen mellem Deutz og
Equipco (eller den pågældende anden udenlandske forhandler), hvor Equipco
henholdsvis den pågældende anden udenlandske forhandler) var " køberen, som er 
part i aftalen ". Derimod ville det ikke kunne anses for at udgøre en alvorlig
konkurrencebegrænsning omfattet af gruppefritagelsesforordningens artikel 4, litra b, for så
vidt angår aftaleforholdet mellem Deutz og DMN.

37. Konkurrencemyndighederne har imidlertid ikke gjort gældende, endsige påvist med den
fornødne sikkerhed, at Deutz skulle have indgået en sådan aftale med Equipco (eller andre
udenlandske forhandlere). Konkurrencerådets afgørelse må derfor forstås således, at Deutz
skulle have efterlevet og håndhævet den påståede
konkurrencebegrænsende aftale med DMN gennem ensidige handlinger, herunder
ved at afstå fra at levere til Equipco eller andre forhandlere med henblik på
videresalg til Fleco, blandt andet ved at " fjerne data fra bestillingssystemerne "
(Rådsafgørelsen, punkt 209) og ved at spærre for bestilling af strategiske komponenter til
DSB-opgaven i Deutz' leveringssystem, så bestilling kun kunne



/

231

ske ved direkte henvendelse til [udeladt], Head of Sales and Key Accounts i Deutz
(Rådsafgørelsen, punkt 213).

38. Eventuelle salgsbegrænsninger pålagt sælgeren i en vertikal aftale er ikke 
omfattet af gruppefritagelsesforordningens artikel 4, litra b. Det betyder, at de er omfattet af
gruppefritagelsen – og derfor er lovlige – medmindre markedsandelstærsklen er overskredet.

39. Det støttes af Kommissionens vertikale retningslinjer (" Eftersom artikel 4, litra b), 
kun drejer sig om begrænsninger i køberens eller dennes kunders salg, betyder det, at
begrænsninger i leverandørens salg heller ikke betragtes som alvorlige […].") og juridisk
litteratur, eksempelvis Faull & Nikpay, The EU Law of Competition, 3. udgave (2014) ("The
fact that only the restriction of the sales of the buyer party to the agreement constitutes a
hardcore restriction implies that all sales restrictions on the supplier are block-exempted
[…]. ") og Richard Whish og David Bailey, Competition Law, 9. udgave (2018) ("Article
4(b) is concerned only with restrictions on the buyers right to sell, and not to restrictions on
the supplier’s sales, which are not to be treated as hard-core.").

40. Dermed er det ikke korrekt, når Konkurrencerådet på baggrund af gruppefritagelsens
artikel 4, litra b, konkluderer, at den påståede aftale mellem DMN og Deutz ikke er omfattet
af gruppefritagelsen (Rådsafgørelsen, punkt 876f.).

41. Dette medfører, at den påståede konkurrencebegrænsende aftale ville være omfattet af
gruppefritagelsen – og dermed være lovlig – medmindre DMN og/eller Deutz' markedsandel
oversteg tærsklen på 30 %.

42. DMN gør lige som Deutz gældende, at Konkurrencerådets markedsafgrænsning er
fejlagtig. Der henvises til afsnit 1 i Deutz' sammenfattende processkrift. De korrekt
afgrænsede relevante markeder er større og de relevante markedsandele derfor tilsvarende
mindre. DMN gør blandt andet på den baggrund gældende, at markedsandelstærsklen ikke
er overskredet for hverken DMN eller Deutz.

43. Idet overskridelsen af markedsandelstærsklen er en forudsætning for, at den påståede
konkurrencebegrænsende aftale kan anses for at være i strid med forbuddet mod
konkurrencebegrænsende aftaler, er det imidlertid Konkurrencemyndighederne, der bærer
bevisbyrden for, at
markedsandelstærsklen er overskredet. Det fremgår også forudsætningsvis af
punkt 872 i Konkurrencerådets afgørelse: " For at vurdere, om aftalen mellem 
virksomhederne Deutz og DMN om hindring af parallelhandel udgør en overtrædelse af
TEUF artikel 101 og/eller konkurrencelovens § 6, er det endvidere nødvendigt at
undersøge, om aftalen er omfattet af en dansk eller EU-gruppefritagelse […]" (vores
understregning).

44. Denne bevisbyrde har Konkurrencemyndighederne ikke løftet. Som konsekvens af det,
der er anført i afsnit C1.1-1.2 i Deutz' sammenfattende processkrift, kan
Konkurrencemyndighederne således ikke anses for at have påvist med den fornødne
sikkerhed, at Deutz' markedsandel oversteg 30 %, og Konkurrencemyndighederne har ikke
undersøgt, endsige påvist, hvor stor en markedsandel DMN
havde. Således har Konkurrencerådet i forbindelse med vurderingen af anvendelsen af
gruppefritagelsen slet ikke forholdt sig til markedsandelstærsklen,



/

232

fordi Konkurrencerådet fejlagtigt betragtede den påståede
konkurrencebegrænsende aftale for at være omfattet af gruppefritagelsens artikel 4, litra b
(Rådsafgørelsen, afsnit 4.8.7.1).

45. Allerede på den baggrund er der ikke grundlag for at konkludere, at DMN (eller Deutz)
har overtrådt forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler, og punkt 60-62 i
Rådsafgørelsen skal derfor ophæves, subsidiært hjemvises til fornyet behandling ved
Konkurrencerådet med henblik på en korrekt og fyldestgørende vurdering af den påståede
konkurrencebegrænsende aftale i henhold til gruppefritagelsen.

46. Selv hvis retten måtte finde det påvist med den fornødne sikkerhed, at Deutz'
markedsandel oversteg tærsklen på 30 %, og den påståede
konkurrencebegrænsende aftale derfor ikke kunne være omfattet af gruppefritagelsen, ville
der ikke gælde nogen formodning om, at aftalen havde til formål at begrænse konkurrencen.

47. I den forbindelse indebærer det forhold, at den påståede
konkurrencebegrænsende aftale ikke er omfattet af gruppefritagelsens artikel 4, litra b (eller
nogen af de øvrige alvorlige begrænsninger oplistet i artikel 4), at
Konkurrencemyndighederne ikke kan forlade sig på det forhold, at
"Konkurrencebegrænsninger, som er sortlistet i gruppefritagelsesforordninger […], anses
normalt af Kommissionen for at have et konkurrencebegrænsende formål "(Rådsafgørelsen,
punkt 824).

48. Konkurrencemyndighederne kan heller ikke støtte ret på de øvrige kilder, som i
Rådsafgørelsen er anført til støtte for, at den påståede konkurrencebegrænsende aftale skulle
have til formål at begrænse konkurrencen (Rådsafgørelsen, punkt 826ff.), og som alle enten
udtrykkeligt eller implicit vedrører
videresalgsbegrænsninger pålagt forhandlere. Som redegjort for ovenfor vedrører
den påståede konkurrencebegrænsende aftale i nærværende sag alene
begrænsning af Deutz', altså leverandørens, salg.

49. Det støtter, at Konkurrencemyndighederne ikke med den fornødne sikkerhed har påvist,
at den påståede konkurrencebegrænsende aftale skulle have til formål (eller følge) at
begrænse konkurrencen. Der henvises i øvrigt til afsnit 3.2.2 i Deutz' sammenfattende
processkrift.

50. Dermed er der under alle omstændigheder ikke grundlag for at konkludere, at DMN
(eller Deutz) har overtrådt forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler, og punkt 60-62 i
Rådsafgørelsen skal derfor ophæves, subsidiært hjemvises til fornyet behandling ved
Konkurrencerådet med henblik på en korrekt og fyldestgørende vurdering af, om den
påståede konkurrencebegrænsende aftale skulle have til formål eller til følge at begrænse
konkurrencen.

6 DMN'S MERE SUBSIDIÆRE PÅSTAND 

51. Til støtte for den mere subsidiære påstand gør DMN principalt gældende, at
Konkurrencemyndighederne – der også har bevisbyrden for den tidsmæssige udstrækning af
en påstået konkurrencebegrænsende aftale – ikke med den fornødne sikkerhed har påvist, at
DMN har deltaget i den påståede konkurrencebegrænsende aftale efter den 30. september
2010.



/

233

52. Det var den sidste dag, hvor DMN var ejet af de to personer, [udeladt] og [udeladt], der
som de eneste fra DMN deltog i mødet med Deutz den 20. juli 2010 og derfor angiveligt
skulle have indgået den påståede konkurrencebegrænsende aftale på vegne af DMN. Den
følgende dag, den 1. oktober 2010, blev DMN overtaget af nye ejere, som ikke havde været
med til mødet eller den relaterede korrespondance mellem de tidliere ejere og Deutz.

53. Konkurrencerådets afgørelse angiver kun ét forhold efter den 30. september 2010 til
støtte for, at DMN skulle have deltaget i den påståede konkurrencebegrænsende aftale,
navnlig en email af 11. oktober 2020 med emneoverskriften ”Udeladt DSB”
(Rådsafgørelsen, punkt 366).

54. Den pågældende email var imidlertid sendt af én af de tidligere ejere af DMN, [udeladt],
til den nye ledelse. Han havde i en kort overgangsperiode efter salget af virksomheden
stadig kontakt til DMN, men han var ikke ansat af og havde ikke autoritet til at træffe
beslutninger på vegne af DMN. Det er således faktuelt
ukorrekt, når emailen i Konkurrencerådets afgørelse omtales som en " intern e-mail 
[…] i DMN " (Rådsafgørelsen, punkt 366). Den pågældende email kan ikke
tilskrives DMN og kan derfor ikke tages til indtægt for, at " DMN havde i hvert fald i 
oktober 2010 til hensigt, at aftalen skulle håndhæves af Deutz " (Rådsafgørelsen, punkt
366).

55.Subsidiært gør DMN gældende, at Konkurrencemyndighederne ikke med den fornødne
sikkerhed har påvist, at DMN deltog i den påståede konkurrencebegrænsende aftale længere
end til tidspunktet for DMN's imødekommelser af ordrer fra Fleco og Virksomhed A/S 1 i
primo oktober 2010.

56. Som nærmere redegjort for i afsnit 4.2 tog DMN den 12. oktober 2010 skridt til at
opfylde bestillingen fra Virksomhed A/S 1, og som nærmere redegjort for i afsnit 4.1 gav
DMN den 13. oktober 2010 tilbud til Fleco om levering med en på det tidspunkt sædvanlig
forventet leverringstid. Disse forhold er ikke forenelige med,
at DMN på det tidspunkt (stadig) skulle være part i en aftale om, at " handlen med 
DSB skulle kanaliseres over til DMN " (Rådsafgørelsen, punkt 744).

57. Konkurrencemyndighederne har ikke anført ét eneste forhold efter primo oktober 2010
til støtte for, at DMN fortsat skulle være part i den påståede konkurrencebegrænsende aftale,
herunder op til tidspunktet for kontrolundersøgelsen den 10. marts 2011. Det anerkendes
derimod i Konkurrencerådets afgørelse, at DMN på tidspunktet for kontrolundersøgelsen
den 10. marts 2011 "evt. allerede (på daværende tidspunkt) har standset sin deltagelse i
aftalen " (Rådsafgørelsen, punkt 368).

58.Mere subsidiært gør DMN gældende, at Konkurrencemyndighederne ikke med den
fornødne sikkerhed har påvist, at DMN deltog i den påståede konkurrencebegrænsende
aftale efter tidspunktet for kontrolundersøgelsen den 10. marts 2011. Der er intet grundlag
for at finde, at DMN skulle have fortsat med at
deltage i den påståede konkurrencebegrænsende aftale, herunder have " til hensigt, 
at aftalen skulle håndhæves af Deutz ", efter at DMN var blevet bekendt med
konkurrencemyndighedernes undersøgelse.

7 SAGSOMKOSTNINGER



/

234

59. DMN anmoder om at få tilkendt sagsomkostninger til dækning af (i) rimelige udgifter til
advokatbistand og (ii) retsafgift (DKK 2.000).

60. DMN er momsregistreret.

…”

For Konkurrencerådet, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 12. oktober 2020, hvoraf fremgår bl.a.:

”…

ANBRINGENDER

1. OVERORDNEDE BEMÆRKNINGER 

Det gøres overordnet gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte Konkurrencerådets
vurdering af, at Deutz i strid med konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF har misbrugt
sin dominerende stilling på markedet for unikke reservedele til DSB’s specialudviklede
TCD2015-motorer, der kun kan erhverves via Deutz, ved gennem sit forhandlernetværk at
hindre parallelimport og nægte at levere reservedele til Fleco/konsortiet til brug for
renoveringen af DSB’s TCD2015-motorer (IC3-togene).

Tilsvarende er der ikke grundlag for at tilsidesætte Konkurrencerådets vurdering af, at Deutz
og dennes forhandler, DMN, i forbindelse hermed i strid med konkurrencelovens § 6 og
artikel 101 TEUF har indgået en
konkurrencebegrænsende aftale om, at Deutz skal hindre parallelimport og passivt salg af
reservedele fra Deutz' forhandlernetværk til Fleco.

Der skal i henhold til retspraksis foreligge et sikkert grundlag for at tilsidesætte
konkurrencemyndighedernes skønsmæssige vurderinger, jf. herved U.2014.2663H og
U.2020.524H. Et sådant grundlag er ikke tilvejebragt. Det bemærkes herved, at der efter
Konkurrencerådets opfattelse ikke er rimelig tvivl om, at der er fuldt
fornødent, faktuelt belæg for Konkurrencerådets konklusioner, jf. herved gengivelsen af de
faktiske omstændigheder ovenfor.

2. DEUTZ’ MISBRUG AF DOMINERENDE STILLING 

2.1 Generelle bemærkninger 

Det er forbudt for en eller flere virksomheder at misbruge en dominerende stilling, jf.
konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF. En virksomhed indtager en dominerende
stilling, når den indtager en økonomisk magtposition, som sætter den i stand til at hindre, at
der opretholdes en effektiv konkurrence på det relevante marked, idet den kan udvise en i
betydeligt omfang uafhængig adfærd overfor sine konkurrenter, kunder og i sidste ende
forbrugerne. En virksomhed med dominerende stilling har en særlig forpligtelse til ved sin
adfærd ikke at fordreje eller skade den effektive konkurrence på markedet. Der foreligger
således



/

235

et misbrug, såfremt den dominerende virksomhed anvender andre midler end i den normale
konkurrence på ydelser (”competition on the merits”), og som er egnede til at begrænse
konkurrencen.

Konkurrencerådet har i afgørelsen med rette fundet, at Deutz indtager en
dominerende stilling med en markedsandel på 100 % på markedet for udbud af unikke
reservedele til Deutz TCD2015-motoren, der ikke kan erhverves via andre end Deutz, jf.
nærmere punkt 560-564 i Konkurrencerådets afgørelse, og at Deutz har misbrugt denne
dominerende stilling. Misbruget er udmøntet i dels en hindring af parallelhandelen, jf. afsnit
4.5 i rådets afgørelse, dels en leveringsnægtelse, jf. afsnit 4.6 i rådets afgørelse.

2.2 Deutz var dominerende på det relevante marked 

2.2.1 Markedsafgrænsningen og dominansvurderingen

Med henblik på at vurdere om Deutz har misbrugt en dominerende stilling, er det
indledningsvist nødvendigt at afgrænse det relevante produktmarked.
Afgrænsningen af det relevante marked har i den forbindelse til formål at fastslå, hvilke
egentlige konkurrenter der er i stand til at begrænse de involverede virksomheders adfærd
og forhindre dem i at handle uafhængigt af et effektivt konkurrencemæssigt pres. Ved det
relevante produktmarked forstås i den forbindelse alle de produkter, som forbrugeren anser
for indbyrdes substituerbare på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål.

Markedsafgrænsningen skal vurderes på baggrund af, at Deutz' misbrugsadfærd konkret
består dels i en hindring af parallelhandlen, dels en leveringsnægtelse. I relation til
leveringsnægtelsen følger det af retspraksis, at det som supplement til den grundlæggende
markedsafgrænsning endvidere skal undersøges, om der kan afgrænses to separate, men
beslægtede produktmarkeder, idet en ulovlig leveringsnægtelse forudsætter afgrænsning af
et forudgående marked, hvor en virksomhed indtager en dominerende stilling, samt et
efterfølgende marked hvor virksomheden udnytter denne dominerende stilling til at
begrænse konkurrencen.

Om den nærmere afgrænsning af det relevante produktmarked henvises til punkt 393-530 i
Konkurrencerådets afgørelse, Konkurrenceankenævnets kendelse, side 15f, svarskriftets
afsnit 3.2 og duplikkens afsnit 2.1, hvoraf bl.a. fremgår, at undersøgelser af efterspørgsels-
og udbudssubstitution viser, at der kan afgrænses et primært marked for produktion og
udvikling af dieselmotorer og i tilknytning hertil to eftersalgsmarkeder.
Eftersalgsmarkederne udgør separate men beslægtede produktmarkeder for (1) udbud af
unikke reservedele til Deutz TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz og (2)
reparation og vedligehold af Deutz TCD2015-motoren.

Den foretagne markedsafgrænsning skal ses i lyset af, at oplysninger fra Deutz og DMN
samt den gennemførte markedstest (se afgørelsens bilag 76) viser, at reservedele til
dieselmotorer til industrielt brug kan opdeles i generiske reservedele samt reservedele, der er
særligt tilpassede de konkrete motorer, og at de særligt tilpassede reservedele endvidere kan
opdeles i reservedele, der kan kopieres, samt reservedele der ikke kan. De særligt tilpassede
reservedele, der ikke kan kopieres, kan udelukkende erhverves via producenten eller dennes



/

236

forhandlernetværk, jf. nærmere Konkurrencerådets afgørelse punkt 117-120. Det er de
sidstnævnte reservedele, der betegnes ”unikke” .

Hvorvidt det er muligt at erhverve de særligt tilpassede reservedele fra andre end
producenten, afhænger af en række forhold, herunder om det er lovligt at kopiere
reservedelene, om det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt at benytte kopier, om det er
økonomisk rentabelt at anvende (inklusive forsikrings- og garantimæssige aspekter)
henholdsvis producere kopier, og om det er praktisk muligt at kopiere reservedelene, jf.
herved punkt 97-110, 119-120 og 143-145 i Konkurrencerådets afgørelse. Det er ved
vurdering heraf forholdene i 2010, som er afgørende for den konkrete sag.

DSB TCD2015-motoren adskiller sig ikke i denne henseende fra andre dieselmotorer til
industrielt brug. Det er således nødvendigt at sondre mellem flere typer af reservedele til
TCD2015-motoren. En del af reservedelene er generiske reservedele, som ikke er særligt
tilpassede til TCD2015-motoren. Herudover er der reservedele, der er særligt tilpassede til
TCD2015-motoren. Inden for de særligt tilpassede reservedele findes en gruppe af
reservedele, som ikke kan kopieres og derfor kun kan erhverves via Deutz’
forhandlernetværk (dette omfatter også eksterne producenter, som fremstiller sådanne
særligt tilpassede reservedele for Deutz, idet produktionen sker efter aftale med Deutz). For
den sidstnævnte kategori af reservedele er der i sagens natur ikke mulighed for substitution
med andre reservedele, og der kan dermed afgrænses et særskilt marked herfor.

Hvad angår det nærmere grundlag for vurderingen af, at der findes sådanne unikke
reservedele, som alene kunne skaffes via Deutz/Deutz’ forhandlernetværk, henvises navnlig
til Konkurrencerådets afgørelse punkt 288ff, hvoraf fremgår, at Konkurrencerådet har lagt
vægt på de på dette punkt samstemmende oplysninger fra DSB og Fleco, men også har lagt
vægt på en række andre forhold, herunder at:

• Deutz og DMN vurderer, at ca. 30 % af reservedelene er unikke, jf. også punkt 214
i rådets afgørelse.

• Deutz selv har ledt efter alternative forsyningskanaler og ikke har fundet nogen, jf.
punkt 223 i rådets afgørelse.

• Deutz vurderer, at der ikke findes kopiproducenter, og Fleco kan ikke levere
reservedele til istandsættelse uden adgang til nye reservedele, jf. også punkt 223 i
rådets afgørelse.

• Deutz blokerer en lang række reservedele, jf. punkt 216 og 217 i rådets afgørelse.

• DMN vurderer, at alle leveringskanalerne er lukkede, samt at DMN kan tage
situationen med ro, da Fleco dermed har et stort problem, jf. også punkt 225 i
rådets afgørelse.

• DMN vurderer, at såfremt Deutz ikke leverer reservedelene til Equipco, vil DMN
vinde ordren på de unikke reservedele, jf. punkt 214 i rådets afgørelse.



/

237

• DMN vurderer, at DSB i løbet af få uger vil indse, at de ikke kan købe de unikke
dele andre steder end hos Deutz, jf. punkt 214 i rådets afgørelse.

Deutz selv var således - i lighed med de andre markedsaktører - af den opfattelse, at en
række af de reservedele, som konsortiet, herunder især Fleco, skulle anvende til at opfylde
DSB-kontrakten, var unikke og kun kunne anskaffes via Deutz/Deutz’ forhandlernetværk.
Forløbet i sagen viser, at Deutz’ vurdering var korrekt.

Endvidere kan henvises til punkt 649-693 i Konkurrencerådets afgørelse, hvoraf fremgår, at
der ikke findes et faktisk eller potentielt alternativ til de unikke reservedele fra Deutz. Se
også afsnit 2.2.2 og 2.2.3 nedenfor.

Konkurrencerådet har således efter en samlet vurdering af sagens oplysninger, herunder
oplysninger fra DSB, Fleco, Deutz, DMN og en række andre aktører på eftersalgsmarkedet,
fundet, at der findes unikke reservedele, som alene kunne skaffes via Deutz/Deutz’
forhandlernetværk, og at en række af de reservedele, som konsortiet, herunder især Fleco,
skulle anvende til at opfylde DSB-kontrakten, var unikke og kun kunne anskaffes via
Deutz/Deutz’ forhandlernetværk i 2010.

Som det fremgår, er det ikke rigtigt, når Deutz anfører, at Konkurrencerådets vurdering
udelukkende er baseret på oplysninger fra Fleco, ligesom det ikke er rigtigt, at Fleco ikke
havde undersøgt alternative leveringsmuligheder i tilstrækkelig grad. Fleco gjorde sig
desuden en række relevante bestræbelser på at skaffe alle de fornødne reservedelene, men
det viste sig umuligt at skaffe dem på grund af Deutz’ blokering af reservedelene.

Skønsrapporten af 20. maj 2019 (bilag 21) støtter fuldt ud den foretagne
markedsafgrænsning, idet skønsmændene er enige i, at reservedele til
dieselmotorer til industrielt brug kan opdeles i generiske reservedele samt reservedele, der er
særligt tilpassede de konkrete motorer, at de særligt tilpassede reservedele endvidere kan
opdeles i reservedele, der kan kopieres, samt reservedele der ikke kan, at de særligt
tilpassede reservedele, der ikke kan kopieres, udelukkende kan erhverves via
motorproducenten eller via en eventuel bagvedliggende producent, og at en række dele i de
specialudviklede TCD2015-motorer i DSB’s tog kun anvendes i disse motorer, jf. navnlig
besvarelsen af spørgsmål 4 og 5.

Derudover fremgår det af besvarelsen af spørgsmål 8, 15 og 16, at en række reservedele til
brug for renoveringen af DSB’s 404 specialudviklede TCD2015-motorer er unikke og kun
kan skaffes via Deutz eller Deutz’ forhandlere.
Skønsmændene fremhæver f.eks. ved svaret på spørgsmål 15, at udskiftning af [udeladt]
typisk ikke vil kunne hentes fra andre end Deutz eller Deutz’ forhandlere. I forhold til
DSB’s reservedelsliste omtaler skønsmændene en lang række dele, som ikke vil kunne
hentes fra andre end Deutz eller Deutz’ forhandlernetværk.

Den supplerende skønsrapport af 20. december 2019 (bilag 22) bekræfter ovennævnte
forhold. Det fremgår bl.a. af rapportens afsnit 2.1.1, at den rette kvalitet af reservedele er
vigtig for togdriften, sikkerheden og myndighedsgodkendelser, hvilket endvidere bestyrkes
af Deutz’ egen brugermanual, hvori det understreges, at kun originale Deutz-reservedele er



/

238

garanti for den rette kvalitet. Endvidere fremgår det af navnlig besvarelsen af spørgsmål 24,
at der findes dele og komponenter, der tilhører specielt TCD2015-
motorserien, og at disse dele vil komme fra Deutz’ forhandlernetværk. Derudover anfører
skønsmændene i svaret på spørgsmål 19, at [udeladt] ikke kan udskiftes med andre
TCD2015-motormodeller.

Deutz besidder en dominerende stilling på det således afgrænsede produktmarked, idet
Deutz har en markedsandel på 100 % for alle unikke reservedele, som kun kan erhverves via
Deutz, jf. nærmere punkt 560-564 i Konkurrencerådets afgørelse.

2.2.2 Om muligheden for at kopiere reservedele

Deutz gør gældende, at det er muligt at erhverve de særligt tilpassede reservedele fra andre
end Deutz, idet reservedelene ikke er beskyttet af IP-rettigheder og derfor kan kopieres,
hvorfor Deutz ikke var dominerende.

Om der er realistiske alternativer til Deutz, afhænger ikke - som anført af Deutz -kun af, om
det er lovligt at kopiere reservedelene, men af en række andre forhold, herunder om det er
sikkerhedsmæssigt forsvarligt at benytte kopier, om det er økonomisk rentabelt at anvende
(inklusive forsikrings- og garantimæssige aspekter) henholdsvis producere kopier, og om det
er praktisk muligt at kopiere reservedelene.

Konkurrencerådet har efter en samlet vurdering af sagens oplysninger, herunder oplysninger
fra DSB, Fleco, Deutz, DMN og en række andre aktører på eftersalgsmarkedet, fundet, at
der hverken foreligger et faktisk eller et potentielt alternativ til de omhandlede unikke
reservedele fra Deutz, jf. punkt 649-693 i Konkurrencerådets afgørelse og ovenfor i afsnit
2.2.1.

Konkurrencerådet har især lagt vægt på, at DSB, Fleco, DMN og Deutz - i lighed med de
øvrige markedsaktører - var af den opfattelse, at en række af de reservedele, som konsortiet,
herunder især Fleco, skulle anvende til at opfylde DSB-kontrakten, var unikke og kun kunne
anskaffes via Deutz’ forhandlere i 2010. Skønsmændenes erklæringer er på linje hermed, jf.
afsnit 2.2.1 ovenfor. Det faktiske hændelsesforløb bekræfter disse vurderinger.

Konkurrencerådet har videre lagt vægt på, at det ikke er en reel mulighed at anvende
uoriginale/kopierede reservedele. Dette skyldes, at der er alt for stor usikkerhed forbundet
med at anvende kopierede reservedele, ligesom virksomhederne heller ikke er beskyttet mod
havari eller af forsikring. Denne vurdering understøttes af oplysningerne i sagen, jf. afsnit
2.2.1 ovenfor, herunder den foretagne markedstest (bilag 76 til afgørelsen).

Det forhold, at Deutz angiveligt får produceret mange originale reservedele hos eksterne
leverandører, ændrer ikke herpå, idet reservedele, som ikke fremstår som originale, ikke
umiddelbart kan anvendes, uanset om de er fra samme producent, der fremstiller de
originale reservedele. Deutz anfører da også selv bl.a. i sine vilkår helt generelt, at kun
originale reservedele giver garanti for den rigtige kvalitet, og at garantien bortfalder ved
brug af uoriginale reservedele, jf. den supplerende skønserklæring, side 4f. Skønsmændene
har i afsnit 2.1.1 i den



/

239

supplerende skønserklæring bekræftet, at operatører som DSB af en række saglige grunde
normalt kræver anvendelse af originale reservedele.

Det er i den forbindelse ikke rigtigt, når Deutz anfører, at skønsmændene baserer
bemærkningerne i afsnit 2.1.1 i den supplerende skønserklæring på en fejlagtig opfattelse af,
at DSB i udbudsmaterialet har krævet anvendelse af originale reservedele. Deutz’
gengivelse af skønsmændenes bemærkninger er for det første meget selektiv, idet Deutz helt
undlader at nævne, at skønsmændene inden de af Deutz
omtalt bemærkninger udtrykkeligt henviser til de generelle hensyn, der gør sig gældende for
operatører som DSB. For det andet er Deutz’ henvisning til, at DSB i udbuddet angiveligt i
et vist omfang accepterede reservedele produceret af tredjeparter udtryk for en misvisende
gengivelse af udbudsmaterialet. Den passage fra udbudsmaterialet (bilag 4), som Deutz
henviser til, angår ikke specifikt de unikke reservedele, men er et generelt udsagn. Passagen
viser desuden, at det ville være nødvendigt at fremlægge udførlig dokumentation for, at
uoriginale/kopierede reservedele kunne accepteres af DSB. Det anførte kan derfor ikke
ændre på, at det ikke var muligt at skaffe de unikke reservedele udenom Deutz/Deutz’
forhandlernetværk.

Dertil kommer, at det ikke var økonomisk rentabelt at kopiere reservedelene. Det fremgår af
interviews med aktørerne på eftersalgsmarkedet, at visse reservedele af forskellige årsager
ikke kan kopieres. Det kræver eksakt viden om reservedelen, før det overhovedet er muligt,
herunder adgang til tekniske tegninger og specifikationer (dimensioner, metallegeringer,
komposit, gummisammensætninger mv.), før der kan produceres en identisk reservedel. Det
blev ved samme lejlighed oplyst, at det kræver store ressourcer til udvikling og test, før en
virksomhed kan starte en produktion, selv hvis virksomheden har ovennævnte oplysninger.
Virksomheden skal være helt sikker på, at kopien opfylder samme krav som den originale
del. Det betyder også, at der skal produceres store mængder, før det er rentabelt. Der
henvises i øvrigt til Konkurrencerådets afgørelses punkt 685-690, hvor Konkurrencerådet
yderligere har redegjort for muligheden og rentabiliteten af at kopiere de unikke reservedele.
Skønsmændene anfører i svaret på spørgsmål 16 i lighed hermed, at det vil være vanskeligt
at finde alternative leverandører, der på et økonomisk rentabelt grundlag kan kopiere
originale reservedele.

Deutz’ anbringende om, at det vil være rentabelt med opstart af en produktion, tager
udgangspunkt i, at der skal bruges 404 eksemplarer af hver reservedel.
Bemærkningerne tager endvidere ikke højde for, at det netop ved de specialtilpassede dele af
en række grunde kan være vanskeligt, tidskrævende og omkostningstungt at kopiere sådanne
dele. Som anført i rådsafgørelsens punkt 301, ville renoveringen af de 404 motorer ikke
nødvendigvis betyde, at der skulle bruges 404 af hver reservedel. I forhold til Deutz’
bemærkning om, at det fremgår af bilag 76 til Konkurrencerådets afgørelse, at en produktion
på 100 kan være rentabel, skal det fremhæves, at det er en enkelt virksomheds vurdering i
relation til en specifik
reservedel.

Deutz anfører dernæst med henvisning til skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 20 i den
supplerende skønsrapport, at det er muligt at indkøbe standarddele og modificere dem, og at
DSB faktisk indkøbte enkelte reservedele og modificerede disse. Deutz undlader dog at
omtale, at det fremgår af den



/

240

supplerende skønsrapport, at den rette kvalitet af reservedele er vigtig for togdriften,
sikkerheden og myndighedsgodkendelser, hvilket endvidere bestyrkes af Deutz’ egen
brugermanual, hvori det understreges, at kun originale Deutz-reservedele er garanti for den
rette kvalitet, og at der ikke tages stilling til, om en sådan modificering af reservedele ville
være sikkerhedsmæssigt forsvarlig og økonomisk rentabel (inklusive
forsikrings- og garantimæssige aspekter).

Konkret fremgår det af sagens oplysninger (se f.eks. bilag 70 til rådets afgørelse), at det for
DSB ikke var en økonomisk rentabel løsning at foretage disse modificeringer, idet prisen på
de reservedele, hvor DSB forsøgte det, blev væsentligt højere end det, som DSB ellers ville
have betalt for reservedelene, ligesom DSB oplyser, at virksomheden i renoveringsperioden
havde en del motorer, der havarerede som følge af, at de ikke blev repareret til tiden.

Det fremhæves videre, at det fremgår af Deutz’ interne korrespondance (bilag 44 til rådets
afgørelse), at Deutz ikke mente, at det var muligt at renovere brugte reservedele uden brug
af nye. Også på dette punkt er skønsmændene af samme opfattelse, som den Deutz anlagde,
da leveringsnægtelsen til DSB blev iværksat, jf. svaret på spørgsmål 15, litra c.

2.2.3 Om eksistensen af alternative reservedelsforhandlere

Deutz gør gældende, at det var muligt at anskaffe de reservedele, der ikke kan kopieres, fra
forhandlere udenfor Deutz’ forhandlernetværk, og at Konkurrencerådet ikke har undersøgt
mulighederne herfor tilstrækkeligt. Deutz henviser herved til, at bilag 18, 19 og 23
angiveligt viser, at bl.a. TecDoc Catalogue var en relevant forsyningskilde for de unikke
reservedele. Deutz anfører i den forbindelse, at det har
formodningen imod sig, at alle de reservedele, som angiveligt er dokumenteret tilgængelige
i 2020, ikke også var tilgængelige i 2010 udenom Deutz’ forhandlernetværk.

Ved vurderingen af om de unikke reservedele kunne skaffes udenom Deutz’
forhandlernetværk, udgør oplysninger fra 2010 om markedssituationen og
markedsaktørernes faktiske adfærd imidlertid et langt mere sikkert og troværdigt bevis end
oplysninger indhentet ensidigt af Deutz mange år senere.

Som det fremgår af afsnit 2.2.1 ovenfor, peger en lang række oplysninger fra 2010
samstemmende på, at det ikke var muligt at skaffe de unikke reservedele udenom Deutz’
forhandlernetværk. Dertil kommer, at Deutz’ adfærd var baseret på en af Deutz selv udtrykt
klar forudsætning om, at Deutz rent faktisk kunne blokere for de pågældende reservedele,
idet reservedelene kun kunne skaffes via Deutz’ forhandlernetværk, som Deutz kunne styre,
hvilket også viste sig at holde stik.

Fleco og DSB kunne således de facto - helt på linje med, hvad Deutz forventede efter
blokeringen af reservedele - ikke skaffe de fornødne reservedele udenom Deutz’
forhandlernetværk, ligesom andre leverandører også havde vanskeligheder med at levere
som følge af Deutz’ og DMN’s store anstrengelser for at sikre, at der ikke blev leveret
reservedele til DSB-opgaven. Det forhold, at blokeringen af reservedele ikke var 100 %
virksom, idet Fleco og DSB i et vist omfang kunne skaffe reservedele til at gennemføre
opgaven (med fordyrelse og forsinkelse) ved



/

241

at lyve over for Deutz’ forhandlere om, at reservedelene ikke skulle bruges til DSB-opgaven
samt foretage betydelige indkøb fra DMN (hvilket netop var formålet med Deutz’ og
DMN’s konkurrencebegrænsende adfærd), kan ikke føre til, at det kan lægges til grund, at
alle de unikke reservedele kunne skaffes uden om Deutz/Deutz’ forhandlernetværk. Af
samme grund er det uden betydning, om Deutz havde indgået formelle eksklusivaftaler med
sine leverandører og forhandlere.

Konkurrencerådets vurdering af, at Deutz kunne kontrollere sit forhandlernetværk, er i den
forbindelse ikke, som ellers anført af Deutz, udelukkende baseret på en udokumenteret note
i afgørelsen. Der er tværtimod tale om en samlet vurdering baseret på en række
samstemmende oplysninger fra relevante markedsaktører, herunder Deutz, om markedet
samt markedsaktørernes faktiske adfærd. De pågældende oplysninger viser med al ønskelig
tydelighed, at de reservedele, som ikke kan kopieres, kun kunne skaffes fra Deutz’
forhandlernetværk, og at Deutz kunne kontrollere sit forhandlernetværk i 2010.

Bilag 18, 19 og 23 kan ikke ændre på den klare konklusion, som kan drages på baggrund af
de omfattende og klare beviser fra 2010. De pågældende bilag er på ingen måde
dokumentation for, at de unikke reservedele i 2010 i tilstrækkeligt omfang kunne skaffes
udenom Deutz’ forhandlernetværk. Selv hvis der bortses fra det helt afgørende, at
oplysningerne i bilag 18, 19 og 23 intet siger om forholdene i 2010, så
fremgår det således ikke af bilagene, om de i bilagene angivne reservedele alle er
originale, om de enkelte forhandlere lå inde med originale Deutz-reservedele i tilstrækkeligt
omfang (f.eks. er TecDoc Catalogue et elektronisk katalog, hvorfor der ikke er sikkerhed for,
at de anførte reservedele faktisk er til rådighed), om levering kunne ske rettidigt, om
reservedelene i givet fald ville blive anskaffet udenom Deutz’ forhandlernetværk, og om
Deutz derfor kunne blokere for leveringen af reservedelene. I det omfang de pågældende
leverandørers forsyningskilde er Deutz’ forhandlernetværk, hvilket alt andet lige må være
tilfældet for alle de reservedele, der oplyses at være originale Deutz-reservedele, viser
bilagene ikke noget om, at reservedelene kunne skaffes udenom Deutz’ forhandlernetværk.

Skønsmændene har ikke, som ellers anført af Deutz, med den supplerende skønserklæring
ændret deres vurdering af, at der findes en række unikke reservedele, som kun kan skaffes
via Deutz/Deutz’ forhandlernetværk, jf. herved allerede det i afsnit 2.2.1 anførte.

Om muligheden for at anskaffe reservedele fra andre end Deutz/Deutz’ forhandlernetværk
har skønsmændene i den supplerende skønserklæring kun udtalt sig på baggrund af
oplysningerne fra Deutz i bilag 18 og 19 om forholdene 10 år efter de relevante
omstændigheder. Det fremgår i den forbindelse af den supplerende skønsrapport, at det ikke
kan vurderes, om de angivne reservedele lever op til kvalitetskravene og passer til de
specialudviklede TCD2015-motorer (bilag 22, side 5-6), at selv baseret på disse oplysninger
synes kun visse af de af Deutz foreslåede leverandører at kunne levere nogle af delene, og at
ingen kan levere alle delene, ligesom der ikke fra skønsmændenes side tages stilling til, om
der kan leveres det fornødne antal, og om komponenterne kan leveres rettidigt hos
forskellige forhandlere, jf. især afsnit 2.1.3, 2.2.3-2.2.7 i den supplerende skønsrapport
(bilag 22, side 7 og 9ff). Endelig fremgår det ikke af den supplerende



/

242

skønserklæring, at de pågældende forhandlere kunne skaffe reservedelene uden om Deutz’
forhandlernetværk. Tværtimod anfører skønsmændene i svaret på spørgsmål 24, at der
findes dele og komponenter, der tilhører specielt TCD2015-motorserien, og at disse dele vil
komme fra Deutz/Deutz’ forhandlernetværk.

Deutz henviser endvidere til, at der i bilag 71 (og det supplerende bilag 74) til
Konkurrencerådets afgørelse er oplistet alternative leverandører for de [udeladt] såkaldte
"monitorerede" reservedele. Som udtrykkeligt anført af Konkurrenceankenævnet, udgør en
sådan generel henvisning til en liste over andre leverandører ikke i sig selv dokumentation
for, at der reelt er alternative forsyningskanaler til reservedele, der kun kan erhverves via
Deutz/de af Deutz kontrollerede forsyningskanaler, endsige var det i 2010 (bilag 2, side 16).
Om indholdet af bilag 71 og 74 til Konkurrencerådets afgørelse kan videre henvises til
punkt 112-116 i rådets afgørelse.

Deutz anfører endelig, at Konkurrencerådet ikke har taget i betragtning, at Deutz selv
erhverver en væsentlig del af reservedelene fra eksterne leverandører. Det er uden betydning
for vurderingen af, hvorvidt der er tale om unikke reservedele, om reservedelene produceres
af Deutz eller på ordre fra Deutz. Det afgørende er, at Deutz er i stand til at kontrollere
forsyningskanalerne for de pågældende reservedele, hvilket Deutz utvivlsomt var – også i
relation til de eksterne producenter, som producerer på vegne af Deutz. I øvrigt er det ikke
dokumenteret, at de anførte eksternt anskaffede reservedele omfatter alle de unikke
reservedele, som Deutz faktisk nægtede at levere.

2.2.4 Afgørelsen skal ikke indeholde en liste over unikke reservedele

Deutz gør gældende, at Konkurrencerådet ikke har identificeret de specifikke unikke
reservedele til brug for DSB’s renovering af Deutz TCD2015-motorerne, der kun kan
erhverves via Deutz, og dermed de reservedele, hvor Deutz har en dominerende stilling.

Hertil bemærkes, at markedsafgrænsningen skal tage udgangspunkt i, at DSB skal have
repareret ca. 404 TCD2015-motorer, der hver især består af mere end 1.000 komponenter
eller reservedele. Eftersalgsmarkederne omfatter i den forbindelse markedet for reparation
og vedligehold af TCD2015-motorer, og det beslægtede marked for alle de reservedele, der
er nødvendige for, at en aktør kan agere på
markedet for reparation og vedligehold af TCD2015-motorer. Under de konkrete
omstændigheder i sagen er det derfor ikke relevant at afgrænse et særskilt marked for de
enkelte reservedele til TCD2015-motorer.

Det relevante er derimod udelukkende, om der inden for markedet for reservedele til
TCD2015-motoren kan afgrænses et særskilt marked for unikke reservedele til TCD2015-
motoren, som kun kan erhverves via Deutz, hvilket der utvivlsomt kan, jf. afsnit 2.2.1
ovenfor. Til brug for denne vurdering er det ikke nødvendigt at definere præcist, hvilke
reservedele til TCD2015-motoren der i givet fald kun kan erhverves via Deutz, idet en
opregning af de specifikke reservedele ikke i sig selv har betydning for, om der er
substitutionsmulighed mellem unikke reservedele, som kun kan erhverves via Deutz, og
andre reservedele.

I forhold til dominansvurderingen er det tilsvarende umiddelbart klart, at Deutz besidder en
dominerende stilling på det afgrænsede produktmarked, idet Deutz



/

243

har en markedsandel på 100 % for alle unikke reservedele, som kun kan erhverves via
Deutz, jf. nærmere punkt 560-564 i Konkurrencerådets afgørelse. Det er ikke nødvendigt at
angive de specifikke reservedele, hvor Deutz besidder en dominerende stilling, idet det
relevante produktmarked netop ikke omfatter enkelte, specifikke reservedele, men derimod
alle unikke reservedele som kun kan
erhverves via Deutz. For alle sådanne reservedele besidder Deutz utvivlsomt en
dominerende stilling.

Det fremgår i den forbindelse klart af sagens oplysninger, at der til den konkrete
reparationsopgave rent faktisk skal anvendes unikke reservedele, der kun kan erhverves via
Deutz, at Deutz er klar over, hvilke reservedele der er unikke, og at Deutz kan kontrollere
forsyningskanalerne til de pågældende reservedele.

Konkurrencerådets afgørelse angiver desuden i punkt 90 udvalgte eksempler på
unikke reservedele, herunder bl.a. Udeladt, der i dimension og gummisammensætning er
udviklet specielt til Deutz.

Eksemplerne i punkt 90 er på linje med oplysningerne fra markedstesten (bilag 76 til
afgørelsen), hvor flere relevante aktører bekræfter, at de pågældende reservedele er unikke.
Deutz’ udlægning af svarene fra markedstesten i processkrift 1, side 12, hvorefter kun
enkelte aktører skulle have bekræftet, at det var unikke reservedele, er stærkt selektiv og
misvisende. Ingen af de adspurgte svarede, at de pågældende reservedele ikke var unikke,
men nogle kunne ikke udtale sig konkret uden nærmere kendskab til de pågældende
reservedele.

Eksemplerne i punkt 90 er desuden i overensstemmelse med de eksempler, som DSB har
angivet (bilag 70 til afgørelsen). Det er rigtigt, at DSB ikke oprindeligt har omtalt olie- og
vandpumper, men som det fremgår af bilag 70 til afgørelsen, var der udtrykkeligt kun tale
om eksempler og ikke en udtømmende liste. DSB har i høringssvaret gengivet i afsnit 3.6.1 i
afgørelsen ikke haft bemærkninger til oplistningen i afgørelsens punkt 90.

Der er endvidere betydeligt sammenfald mellem de i afgørelsens punkt 90 opregnede
eksempler på unikke reservedele og de reservedele, som Deutz valgte at blokere (se bilag 43
til afgørelsen og bilag 71 til afgørelsen for en liste på de [udeladt] reservedele, som Deutz
selv erkender at have ”monitoreret”), idet Deutz ikke regnede med, at reservedelene kunne
skaffes fra andre steder end Deutz’ forhandlernetværk. Det gælder bl.a. [udeladt].

Udeladt er ikke udtrykkeligt omtalt som blokeret, men det fremgår af f.eks. punkt 227 til
afgørelsen, at blokeringen også omfattede hele Udeladt. Deutz anfører, at Udeladt ikke kan
være unikke, idet Fleco skaffede fire Udeladt til DSB i 2011 (bilag 70 til afgørelsen). Det
kan ikke ændre på, at Udeladt er unikke, at det lykkedes Fleco at skaffe et fåtal af de for
opgaven nødvendige originale Udeladt fra Deutz’ [udeladt] producent. Deutz og DMN
gjorde i øvrigt en række forsøg på at hindre DSB i at anvende de pågældende Udeladt,
herunder ved at anføre at de måtte være fremskaffet på kriminel vis (bilag 6 til rådets
afgørelse), ligesom denne forsyningskanal blev stoppet efterfølgende (bilag 68 til rådets
afgørelse). Adfærden viser i øvrigt, at Deutz og DMN ikke mente, at Udeladt kunne skaffes
på lovlig vis uden om Deutz’ forhandlernetværk.



/

244

Det fremgår endelig af skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 8 og 15, at der er betydeligt
overlap mellem de i Konkurrencerådets afgørelse, punkt 90, opregnede eksempler på unikke
reservedele, og de reservedele som skønsmændene anser for unikke. Skønsmændene
fremhæver f.eks. ved svaret på spørgsmål 15, at
udskiftning af [udeladt] typisk ikke vil kunne hentes fra andre end Deutz eller Deutz’
forhandlere. I forhold til DSB’s reservedelsliste (bilag 5) omtaler skønsmændene derudover
en lang række dele, som ikke vil kunne hentes fra andre end Deutz eller Deutz’
forhandlernetværk, og som også er omfattet af bilag 43 til afgørelsen og Deutz’ egen liste
over ”monitorerede” reservedele (bilag 71 til afgørelsen). Det gælder f.eks. diverse
[udeladt]. Endelig omtaler skønsmændene visse andre reservedele, som muligvis er unikke,
og som både er på DSB’s reservedelsliste og Deutz’ egen liste, herunder [udeladt].

Det er uden betydning for denne vurdering, om de særligt tilpassede reservedele i et vist
omfang måtte kunne anvendes i Deutz’ andre motorer i samme serie, da de i givet fald
stadig skal hentes via Deutz/Deutz’ forhandlernetværk. Som anført i afsnit 2.2.3 ovenfor er
det tilsvarende uden betydning, at en række af de pågældende unikke reservedele i et vist
omfang muligvis i 2019/2020 kan købes -angiveligt
”som standarddele”  - fra alternative leverandører. Det bemærkes herved, at de af
skønsmændene omtalte unikke dele stort set alle angives som ægte Deutz-reservedele,
hvorfor de pågældende leverandører skal skaffe reservedelene fra Deutz/Deutz’
forhandlernetværk.

370

2.2.5 Om betydningen af konkurrenceforholdene på det primære marked

Deutz gør gældende, at Konkurrencerådet ikke har inddraget betydningen af
konkurrenceintensiteten på det primære marked for produktion og udvikling af
dieselmotorer ved markedsafgrænsningen og dominansvurderingen. Efter Deutz’ opfattelse
kan det primære marked for produktion og udvikling af dieselmotorer til industriel brug ikke
adskilles fra eftermarkederne for reparation og vedligehold samt reservedele, der er
nødvendige for at kunne agere på markedet for reparation og vedligehold.

Konkurrencerådet har i afgørelsen, punkt 413ff, fundet, at det primære marked for
produktion og udvikling af dieselmotorer til industriel brug udgør et særskilt marked i
forhold til eftermarkederne for reparation og vedligehold samt reservedele, der er
nødvendige for at kunne agere på markedet for reparation og vedligehold. Konkurrencerådet
har videre lagt vægt på, at det for at være aktiv på eftersalgsmarkederne er nødvendigt at
have adgang til en række reservedele, hvoraf en del er unikke reservedele, som kun kan
erhverves via Deutz.

Det er herved vigtigt at være opmærksom på, at aktiviteten på det primære marked og de
sekundære markeder udspiller sig forskelligt, ligesom der er tale om, at aktørerne er
forskellige. Dette er en klar indikation af, at der er tale om forskellige markeder, jf. herved
Rettens dom af 15. december 2010 i sag T-427/08, CEAHR, EU:T:2010:517, præmis 108,
og dom af 12. december 1991 i sag T-30/89,

 Skønsmændene anfører på side 6 i den supplerende erklæring, at alle reservedele med varenummer er standarddele.
Det er ikke korrekt, idet også de specialtilpassede dele har et varenummer hos Deutz, jf. pkt. 96 i afgørelsen.
370



/

245

Hilti, EU:T:1991:70, præmis 67. Der kan i øvrigt henvises til punkt 408-409 i
Konkurrencerådets afgørelse.

Forbrugerens mulighed for at vælge blandt adskillige eksisterende mærker på det primære
marked er efter retspraksis fra EU-Domstolen ikke tilstrækkelig til, at det primære marked
og eftersalgsmarkederne kan behandles som ét marked. Det primære marked og
eftersalgsmarkederne kan kun betragtes under ét, hvis det er godtgjort, at valget på det
primære marked navnlig træffes på grund af konkurrencebetingelserne på det sekundære
marked, jf. Rettens dom af 15.
december 2010 i sag T-427/08, CEAHR, EU:T:2010:517, præmis 105.

Efter retspraksis skal det primære marked og eftersalgsmarkederne således kun betragtes
under et, såfremt forbrugerne tilstrækkeligt hurtigt og direkte kan skifte til et andet primært
produkt for at undgå en prisstigning på reservedelsmarkedet. Hvis en relativ prisstigning på
eftersalgsmarkederne derimod ikke påvirker forbrugernes efterspørgsel efter det primære
produkt (eksempelvis grundet manglende gennemsigtighed, høje switching costs, lock in-
effekter, eller hvis prisen på eftersalgsmarkederne har mindre betydning for efterspørgslen
på det primære marked), kan der afgrænses et eller flere separate eftersalgsmarkeder, jf.
herved punkt 56 i Kommissionens meddelelse om afgrænsningen af det relevante marked.

Konkret har Konkurrencerådet ved markedsafgrænsningen lagt vægt på, at en lille varig
stigning i prisen på de unikke reservedele ikke vil medføre, at slutbrugeren udskifter det
primære produkt (motoren) med et andet produkt. Det fremhæves herved, at køb af
dieselmotorer til industrielt brug er kompliceret, omkostningstungt og sker sjældent. Hertil
kommer, at de i sagen omhandlede TCD2015-motorer er specialudviklede motorer, som kun
kan anvendes i DSB’s IC3-tog, og at DSB ikke købte de specialtilpassede motorer alene,
men derimod som en del af et samlet køb af togsæt.

Der forelå derfor ikke på anskaffelsestidspunktet præcise oplysninger om, hvor store
omkostningerne til reparation mv. og anskaffelse af reservedele ville være over tid, idet
disse omkostninger ikke med nogen rimelighed kunne forudses.
Dette underbygges eksempelvis af, at de specialtilpassede TCD2015-motorer skulle
renoveres tidligere end forudsat af DSB, og at DSB i forbindelse med planlægningen af
renoveringen af motorerne havde flere drøftelser med Deutz for at fastlægge det nødvendige
omfang af reservedele (bilag 3 til rådets afgørelse).

I skønsrapporten af 20. maj 2019 fremgår det af spørgsmål 3 og A, at det vil være svært at
vurdere omkostninger til reservedele og service korrekt ved køb af motorer, og at
reservedelsmarkedet er ret uoverskueligt. Dette understøtter Konkurrencerådets vurdering
af, at DSB ikke på tidspunkt for købet af det primære produkt kunne forudse, hvor store
omkostningerne til reparation mv. og anskaffelse af reservedele ville være over tid.

Konkurrencerådet bemærker, at det af Deutz anførte om, at det ved vurderingen af
forbrugernes adfærd ikke er tilstrækkeligt at lægge vægt på en lille varig stigning i
prisen på de unikke reservedele, men at der derimod efter Deutz’ opfattelse skal lægges
vægt på en betydelig stigning i prisen, er forkert. Det følger af den såkaldte SSNIP-test, at
der alene skal indregnes en hypotetisk, lille varig prisstigning, svarende til 5-10 %, jf.
herved punkt 15f i Kommissionens meddelelse om



/

246

afgrænsning af det relevante marked. Der er ikke grundlag i retspraksis for, at der skal være
tale om en betydelig prisstigning.

Deutz' beregninger af omkostningerne til reparation i forhold til prisen på nye motorer kan
endvidere ikke tiltrædes. Beregningerne tager udgangspunkt i den overhaul-løsning (hvor
motoren bringes til en så god som ny tilstand, jf.
Konkurrencerådets afgørelse punkt 122), som DSB netop fandt unødvendigt omfattende og
for dyr i forhold til indkøb af reservedele. Videre tager beregningerne ikke højde for, at
omkostningerne til reservedele kun udgør en mindre del af den samlede pris ved en
overhaul. DSB fandt det desuden hverken muligt at udskifte motoren med en ny identisk
motor eller med en motor af et andet mærke, idet begge løsninger er så meget dyrere
alternativer til reparation af den eksisterende motor, at det først vil kunne komme på tale,
når motoren er slidt helt op.

2.3 Misbruget 

2.3.1 Generelle bemærkninger 

Konkurrencerådet har i afgørelsen vurderet, at den af Deutz udviste adfærd udgør et misbrug
af dominerende stilling i strid med konkurrencelovens § 11 og artikel 102 TEUF.
Konkurrencerådet har herved lagt vægt på, at Deutz som kulminationen på et forløb, hvor
Deutz på forskellig vis har forsøgt at bestemme over og påvirke DSB’s indkøb, herunder ved
at forsøge at få DSB til at købe den såkaldte exchange-løsning, som er en mere omfattende
renovering end den DSB planlagde, samt at købe et mere omfattende reservedels-kit end
nødvendigt gennem DMN (se herved skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 12 og 13,
bilag 21, side 36ff), har forhindret sine forhandlere i at levere reservedele til Fleco til brug
for DSB-kontrakten.

Det fremhæves, at de reservedele, som kun kan erhverves via Deutz, er nødvendige for at
udøve aktiviteten på det beslægtede marked for reparation og vedligeholdelse af TCD2015-
motorerne, og reservedelene er ikke substituerbare, da de originale dele må anses for vigtige
for den aftager, der er indehaver af dyre motorer, der er centrale for driften. Den manglende
levering medførte derfor udelukkelse af den effektive konkurrence på det beslægtede
marked. Deutz har ved sin adfærd anvendt andre midler end i den normale konkurrence, og
Deutz har ikke godtgjort, at adfærden er begrundet i objektive forhold.

Deutz’ adfærd udgør to særskilte overtrædelser af konkurrencelovens § 11 og artikel 102
TEUF, dels en hindring af parallelhandel i EU (afsnit 2.3.2), dels en ulovlig
leveringsnægtelse (afsnit 2.3.3).

2.3.2 Hindringen af parallelhandlen 

Deutz' hindring af parallelhandlen er behandlet i punkt 575-624 i Konkurrencerådets
afgørelse, hvortil overordnet henvises. Efter retspraksis udgør en dominerende virksomheds
hindring af parallelhandlen i EU et misbrug, medmindre hindringen er begrundet i objektive
omstændigheder. Det er ikke en forudsætning for, at en hindring af parallelhandelen kan
udgøre et misbrug, at betingelserne, for at fastslå at der foreligger en ulovlig
leveringsnægtelse, tillige er opfyldt, hvilket de dog er, jf. nedenfor i afsnit 2.3.3.



/

247

Om den nærmere baggrund for Konkurrencerådets vurdering af, at Deutz har hindret
parallelhandlen ved at have forhindret sine forhandlere i EU, særlig Equipco, i at sælge til
Fleco, henvises til punkt 588-602 i Konkurrencerådets afgørelse. Det fremgår heraf klart, at
Deutz har hindret Equipco i at eksportere
unikke reservedele til TCD2015-motorer til Fleco i Danmark med henblik på at beskytte sit
forhandlernetværk i Danmark og selv opnå en højere omsætning, og at hindringen af
parallelhandlen ikke er begrundet i objektive omstændigheder.

Hindringen af parallelhandlen havde til hensigt at styre kunderne til bestemte forhandlere i
Deutz' netværk (konkret DMN) for dermed at sikre, at DSB ikke afsøgte markedet med
henblik på at skaffe billigere reservedele og dermed "presse priserne". Formålet er således at
begrænse konkurrencen mellem de autoriserede forhandlere i relation til de konkrete
leverancer, således at DSB kun har mulighed for at købe de relevante reservedele ét sted.
Hermed kan DMN fastsætte sine priser uafhængigt af markedet. Dette resultat stod da også
parterne klart, jf. eksempelvis bilag 40 og 46 til Konkurrencerådets afgørelse. Hindringen af
parallelhandlen førte også til, at DSB rent faktisk måtte indkøbe reservedelene til højere
priser end oprindeligt tilbudt af Fleco.

Der er ingen tvivl om, at hindringen af parallelhandlen omfattede både aktivt og passivt
salg, ligesom der heller ikke er tvivl om, at hindringen af parallelhandlen ikke, som anført af
Deutz, var objektivt begrundet i leveringsvanskeligheder eller lignende, jf. endvidere
nedenfor i afsnit 2.3.3 og 3.4.

2.3.3 Leveringsnægtelsen

Spørgsmålet om leveringsnægtelse er behandlet udførligt i Konkurrencerådets afgørelse,
punkt 626-776, hvortil henvises. Det fremgår heraf, at betingelserne i retspraksis for at
statuere misbrug i form af en leveringsnægtelse klart er opfyldt, idet (1) leveringsnægtelsen
vedrører et produkt, som er nødvendigt for at udøve en given aktivitet på et beslægtet
marked, (2) leveringsnægtelsen kan føre til udelukkelse af konkurrencen på det beslægtede
marked, (3) der er tale om to separate markeder for dels det pågældende produkt, som den
dominerende virksomhed nægter at give adgang til, dels det beslægtede marked og (4)
leveringsnægtelsen er ikke objektivt begrundet.

I det følgende behandles kun Deutz’ indsigelser mod misbrugsvurderingen, idet der i øvrigt
henvises til begrundelsen i afgørelsen.

Deutz anfører, at Deutz ikke har nægtet at levere reservedele, idet Deutz gerne ville levere
de pågældende reservedele gennem DMN. Dette forhold kan imidlertid ikke ændre på, at der
er tale om en leveringsnægtelse, idet Deutz forbød Equipco at levere til Fleco, ligesom
Deutz blokerede for levering til Fleco gennem andre forhandlere. Pointen med
leveringsnægtelsen var netop at kanalisere leverancerne til DSB til DMN. Dertil kommer, at
DMN – i al fald i begyndelsen af forløbet - heller ikke ville sælge til Fleco, idet hensigten
var, at Fleco ikke skulle kunne levere til DSB, hvorefter DSB ville henvende sig til DMN, jf.
punkt 741-747 i Konkurrencerådets afgørelse.

Deutz henviser dernæst til, at der kun var tale om en monitorering og ikke en blokering.
Dette stemmer ikke med indholdet af sagens dokumenter. Der er ikke



/

248

reel tvivl om, at Deutz har blokeret for en række unikke reservedele med det formål at
begrænse Flecos mulighed for at erhverve reservedelene til brug for opfyldelse af kontrakten
med DSB, jf. f.eks. de ovenfor i afsnittet om sagens faktiske omstændigheder gengivne
dokumenter.

Hvis Deutz’ adfærd blot var udtryk for en monitorering af reservedele, så er det svært at
forstå, at en Senior Vice President i Deutz i relation til DSB-udbuddet udtaler ”luk døren,
tørlæg dem, forsøg at skubbe forretningen til DMN” , at Deutz i en intern e-mail anfører, at
”we do our best to close the doors” , og at den senere
mailudveksling internt i Deutz foregik under overskriften ” Projekt unsichtbarer 
Kunde ”.

Deutz henviser derudover til, at de relevante reservedele ikke var et nødvendigt produkt på
det beslægtede marked for reparation og vedligehold af TCD2015-motorer, idet
reservedelene ikke var unikke. Forholdet er udførligt behandlet ovenfor i afsnit 2.2.1, hvoraf
bl.a. fremgår, at det af sikkerhedsmæssige, økonomiske og praktiske grunde ikke er muligt
at kopiere reservedelene. Der fandtes hverken faktiske alternativer i form af levering uden
om Deutz, hvilket Deutz da også selv lagde til grund i forbindelse med blokeringen af
reservedelene, eller potentielle alternativer til de reservedele, som Deutz blokerede.

Deutz gør også gældende, at der ikke ved leveringsnægtelsen er sket en udelukkelse af
konkurrencen på et beslægtet marked, idet Fleco ikke vil bruge produkterne til at producere
et andet produkt eller levere en anden service. Denne indsigelse er behandlet udførligt i
Konkurrencerådets afgørelse, punkt 748ff, hvortil henvises. Fleco gensælger ikke blot de
unikke reservedele, men anvender reservedelene som led i en samlet sourcing og levering,
herunder logistisk styring af indkøbsprocessen.

Hertil kommer, at der er tale om, at Deutz afbryder samhandelsforholdet med en
eksisterende kunde (se f.eks. punkt 70 i rådets afgørelse) på et marked, hvor Deutz og
Deutz’ forhandler, DMN, er i konkurrence med kunden, idet Deutz og DMN selv
forhandlede om at levere direkte til DSB, jf. punkt 172ff og 753ff i rådets afgørelse samt
bilag 1 og 2 til rådets afgørelse. Deutz har anvendt leveringsnægtelsen til at skade deres
konkurrent på markedet for service og vedligehold af Deutz TCD2015-motorer. Endelig
foreligger der også en hindring af parallelhandlen. Det ændrer ikke herpå, at der kun var tale
om leveringsnægtelse i forhold til én opgave, og at Fleco stadig er på markedet. Det er ikke
et krav, at leveringsnægtelsen skal have ført til, at Fleco har måtte forlade markedet. Der var
tale om en betydelig og vigtig opgave, og både Fleco, DSB og forbrugerne led skade ved
Deutz’ adfærd, jf. nærmere punkt 758-776 i Konkurrencerådets afgørelse.

DSB-opgaven havde i øvrigt ikke en sådan karakter, at ordrerne kunne anses for unormale,
hvorfor Deutz var berettiget til at afvise ordrerne. Deutz var villig til at levere, men det
skulle bare ske via Deutz eller DMN, hvilket var hele baggrunden for leveringsnægtelsen.

Deutz henviser dernæst til, at leveringsnægtelsen var objektivt begrundet, idet Equipco
angiveligt foretog aktivt salg til Fleco i strid med sin forhandleraftale med Deutz. Det ligger
imidlertid efter sagens oplysninger fast, at Equipco ikke foretog aktivt salg til Fleco, og at
blokeringen gik videre end blot til at omfatte Equipcos



/

249

evt. aktive salg, idet den også omfattede Equipcos og andre forhandleres passive salg.
Interne mails fra Deutz viser således klart, at der var tale om en generel blokering i forhold
til alle forhandlere af reservedele, der kunne anvendes af Fleco, jf. endvidere afsnit 3.4
nedenfor.

Endvidere gør Deutz gældende, at Deutz havde leveringsvanskeligheder, at Deutz alene
orienterede Equipco om leveringsvanskelighederne, og at Equipco på den baggrund
besluttede, at det ville være kommercielt uforsvarligt at give tilsagn om levering til Fleco.
Der er dog intet faktuelt belæg for, at Deutz havde leveringsvanskeligheder i perioden
(tværtimod ønskede Deutz, at DSB skulle købe en mere omfattende exchange-løsning eller
et mere omfattende reservedels-kit), og at henvendelserne til Equipco blot var en orientering
herom, jf. navnlig punkt 731-735 i Konkurrencerådets afgørelse. Det er åbenbart, at Deutz
på baggrund af en nøje overvejet beslutning truffet på højt niveau aktivt blokerede for, at
Equipco og andre forhandlere kunne levere til Fleco. Dette havde intet med
leveringsvanskeligheder at gøre.

Deutz gør endelig gældende, at Konkurrencerådet ikke på tilstrækkelig vis har angivet,
hvilke specifikke reservedele leveringsnægtelsen angår, idet Konkurrencerådet ikke har
forholdt sig til, hvilke reservedele der var brug for i DSB-kontrakten. Dette er ikke korrekt.

Konkurrencerådets afgørelse beskriver i betydeligt omfang, hvilke reservedele der var
relevante for DSB i det oprindelige udbud, og at Deutz fuldt ud var klar over, hvilke
reservedele DSB efterspurgte, jf. eksempelvis punkt 163-165, 167-168 og 609-610 i
afgørelsen. Endvidere indeholder Konkurrencerådets afgørelse en række oplysninger om de
reservedele, der var omfattet af den kontrakt, som rent faktisk blev indgået mellem Fleco og
DSB, jf. eksempelvis bilag 23 til rådets afgørelse samt punkt 670-680, 708-710 og 714 i
afgørelsen.

Herudover bemærkes, at det afgørende for sagen er, om der i relation til den med Fleco
indgåede aftale med DSB er sket en leveringsnægtelse fra Deutz' side, hvilket der utvivlsomt
er, og ikke om det i afgørelsen er angivet præcist, hvilke reservedele der var omfattet af
leveringsnægtelsen. Det er i den henseende tilstrækkeligt, at der blot findes én reservedel,
som kun kan erhverves via Deutz, og som Deutz har nægtet at levere. Konkret ligger det
efter sagens dokumenter i den forbindelse fast, at der findes en række unikke reservedele,
der kun kan
erhverves via Deutz, at Deutz er klar over, hvilke reservedele der er unikke, og at Deutz selv
har vurderet, at de reservedele, som Deutz blokerede, var relevante for udbuddet. Der
henvises i øvrigt til afsnit 2.2.4 ovenfor for en gennemgang af de unikke reservedele, som
var omfattet af leveringsnægtelsen og hindringen af parallelhandlen.

3. DEN KONKURRENCEBEGRÆNSENDE AFTALE MELLEM DEUTZ 
OG DMN

3.1 Generelle bemærkninger 

Konkurrencelovens § 6, stk. 1, der skal fortolkes i overensstemmelse med den tilsvarende
bestemmelse i artikel 101, stk. 1, TEUF, forbyder virksomheder at indgå aftaler eller
samordnet praksis mv., der direkte eller indirekte har til formål eller følge at begrænse
konkurrencen.



/

250

Konkurrencerådet har i afgørelsen konkret fundet, at Deutz og DMN har indgået
aftale om, at Deutz skal hindre parallelimport og passivt salg af Deutz-reservedele fra sit
forhandlernetværk, herunder Equipco, til Fleco i Danmark, at aftalen mellem Deutz og
DMN om hindring af parallelimport/-handel har til formål at begrænse konkurrencen
mærkbart i strid med konkurrencelovens § 6, stk. 1, og artikel 101, stk. 1, TEUF, og at
aftalen mellem Deutz og DMN om hindring af parallelimport/-handel samlet set ikke
opfylder betingelserne for fritagelse i medfør af den vertikale gruppefritagelsesforordning
eller konkurrencelovens § 8 og artikel 101, stk. 3, TEUF.

For en nærmere gennemgang af Konkurrencerådets vurdering henvises til den udførlige
behandling i afgørelsens punkt 777-887, svarskriftets afsnit 4 og duplikkens afsnit 4, idet der
nedenfor kun gøres bemærkninger relateret til de indsigelser, som Deutz og DMN har
fremsat.

3.2 Der er indgået en aftale mellem Deutz og DMN 

Det konkurrenceretlige aftalebegreb er bredere end det traditionelle obligationsretlige
aftalebegreb og omfatter både mundtlige, skriftlige, udtrykkelige og stiltiende aftaler, jf.
nærmere punkt 786ff i Konkurrencerådets afgørelse. Det afgørende er, at de involverede
virksomheder har en samstemmende vilje til at indrette deres adfærd på markedet på en
bestemt måde. Det er ikke afgørende, hvorledes denne vilje manifesterer sig, forudsat den
udgør en korrekt afspejling af parternes vilje, jf. C-2/01 P, Bayer mod Kommissionen,
EU:C:2004:2, præmis 97.

Efter Konkurrencerådets opfattelse er det på baggrund af de dokumenter, der er fremlagt
under sagen, om indholdet af mødet mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010 og den
efterfølgende mailkorrespondance, ubestrideligt, at det i overensstemmelse med de
beviskrav, der gælder herfor (se svarskriftets afsnit 4.1 for en gennemgang af praksis), er
tilstrækkeligt dokumenteret, at Deutz og DMN har udtrykt en sådan fælles forståelse om at
iværksætte tiltag for at hindre parallelimport og passivt salg, at der er indgået en aftale
mellem Deutz og DMN, som er omfattet af konkurrencelovens § 6 og artikel 101 TEUF, jf.
punkt 336-356 og 799-818 i rådets afgørelse. DMN har i den forbindelse ikke godtgjort, at
DMN tog afstand fra hindringen af parallelhandlen og det passive salg, hvortil kommer, at
DMN har handlet som om, at der var indgået en aftale med Deutz herom.

Om baggrunden for denne vurdering bemærkes, at der foreligger en betydelig
dokumentation, som entydigt viser, at Deutz og DMN har indgået en aftale om at begrænse
parallelhandlen og passivt salg. Her skal det fremhæves, at aftalen må anses for indgået på
mødet mellem Deutz og DMN den 20. juli 2010. Mødet blev afholdt på anmodning af
DMN, og formålet hermed var at diskutere Equipcos levering til Fleco. På mødet deltog
efter det oplyste [udeladt] og [udeladt] fra DMN. Deutz var repræsenteret af [udeladt],
[udeladt], [udeladt] og [udeladt]. Efter mødet ringede [udeladt] og/eller [udeladt] efter det
oplyste hjem til [udeladt], DMN, og orienterede ham om mødets indhold og udfald, jf.
punkt. 348 i Konkurrencerådets afgørelse.

Det fremgår af den tidslinje, som blev fundet under kontrolundersøgelsen hos Equipco
(bilag 24 til rådets afgørelse), at der på mødet blev ringet til Equipco med besked om, at
Equipco ikke måtte levere til Fleco.



/

251

Der findes ikke et referat fra mødet, men der findes efterfølgende mails, der beskriver
udkommet af mødet. Af en intern e-mail af 21. juli 2010 (bilag 38 til rådets afgørelse), som
blev fundet under kontrolundersøgelsen hos DMN, fremgår:

” Yesterday late we re-decided to japadize the Fleco business together with [udeladt]
[Deutz’ Head of Service Sales & Key Accounts]. He will assure that Fleco does not
get all the parts and then the deal will be broken from these local competition
companies. […] So, all is ok and we have to wait some days or weeks …
until [udeladt] [DSBs strategiske indkøber af togdele; egen tilføjelse] will come back
to us
… to ask for 400 Xchange engines!! :-)”

Konkurrencerådets forståelse af drøftelserne på mødet underbygges desuden af, at Deutz
nidkært gennemførte en blokade af en række strategiske reservedele for at hindre, at Fleco
kunne få leveret reservedelene, og at DMN efterfølgende nøje fulgte op på og overvågede,
at Deutz rent faktisk hindrede leverancer til Fleco efter mødet den 20. juli 2010.

Der kan f.eks. henvises til en intern e-mail af 29. juli 2010 i DMN, hvoraf fremgår, at DMN
forventede at få ordren hos DSB, hvis Equipco ikke fik de omhandlede reservedele fra
Deutz med henblik på videresalg til Fleco, jf. bilag 40 til Konkurrencerådets afgørelse:

” If Deutz will not supply Equipco with these parts we should be able to pick up the
Deutz unique parts business in anyway. The purchsed parts that can be sources from
other sources like Bosch or Mahle will be lost anyhow. In accordance with
[udeladt] analyse the Deutz unique part are around 30% of these kits. […]

We should keep on discussing with DSB about the conditions for Deutz parts supply.
In a few days or weeks they need to become aware of that they will not be able to
source the part else ware and then we should be there with a friendly face and pick
up the business with reasonable margins.”

Anvendelsen af ordet ”if” kan ikke ændre på, at der forelå en aftale mellem Deutz og DMN.
Formuleringen viser blot, at det alene er Deutz, som kan effektuere parternes aftale ved at
nægte levering.

Deutz’ og DMN’s fælles strategi om at lukke alle leveringskanaler bekræftes endvidere af en
korrespondance den 4. august 2010 mellem Deutz og DMN, jf. bilag 44 til
Konkurrencerådets afgørelse, hvor Deutz og DMN korresponderer om, hvorvidt blokeringen
af leveringskanalerne for unikke Deutz-produkter er succesfuld under overskriften "Projekt
unsichtbarer Kunde" (projekt usynlige kunde – kun den danske oversættelse gengivet her):

[ [udeladt] har endnu en gang understreget, at vi i begyndelsen af året har forsøgt at
finde alternative leverandører af alle disse dele […] og vi har ikke fundet nogen!

Delene er ikke efterspurgt, og der findes ingen kopiproducent. Hvor sandsynlig er en
istandsættelse af de gamle dele? Uden anvendelse af nye dele umuligt, ville jeg sige.

FACIT: Fleco er ikke i stand til i stort omfang at kunne levere dele til almindelig
istandsættelse. Det kan vi udelukke p.t.]



/

252

[udeladt], After Sales Manager hos DMN, sendte endvidere en e-mail til [udeladt] Deutz’
Head of Sales and Key Accounts hos Deutz den 4. august 2010 igen under overskriften
”Projekt unsichtbarer Kunde” . Det fremgår heraf, at det første kit fra Fleco vil blive
beslaglagt af DMN’s folk, jf. bilag 44 og 45 til Konkurrencerådets afgørelse.

Af en mailkorrespondance internt i DMN af samme dato fremgår desuden også, at en
eventuel leveringskanal gennem Henkelhausen GmbH i Tyskland er stoppet, jf. bilag 47 til
Konkurrencerådets afgørelse.

DMN gør gældende, at det ikke er dokumenteret, at en evt.
konkurrencebegrænsende aftale fortsatte efter det tidspunkt, hvor de tidligere ejere af DMN
forlod virksomheden, dvs. 1. oktober 2010, subsidiært fra det tidspunkt hvor DMN
imødekom den første ordre (primo oktober 2010).

Om den tidsmæssige udstrækning af aftalen henvises til punkt 220 og 363ff i
Konkurrencerådets afgørelse. Det skal fremhæves, at den
konkurrencebegrænsende aftale havde til formål, at leveringerne til DSB-opgaven skulle ske
gennem DMN. Det forhold, at DMN vælger at levere til Fleco, er dermed ikke i sig selv et
udtryk for, at parterne er ophørt med den
konkurrencebegrænsende adfærd.

Det gør ingen forskel for vurderingen af, at der foreligger en aftale, at de tidligere ejere har
forladt virksomheden på et tidspunkt, hvor aftalen har været implementeret gennem længere
tid. Det bemærkes herved, det afgørende efter konkurrencereglerne er, om der har været
koordinering mellem virksomhederne og ikke hvilke medarbejdere, som har deltaget i
koordineringen.

Dertil kommer, at det følger af fast retspraksis, at en virksomheds blotte deltagelse i et møde
med konkurrencebegrænsende karakter efter omstændighederne kan anses for tilstrækkeligt
til at fastslå virksomhedens stiltiende godkendelse af et ulovligt initiativ eller for en
tilslutning til mødets resultat, medmindre virksomheden har taget klart afstand over for de
øvrige deltagende virksomheders formål med
mødet, jf. eksempelvis Domstolens dom i sag C-8/08, T-Mobile, EU:C:2009:343, præmis
62, og Domstolens dom i sag C-68/12, Slovenska Sporitel, EU:C:2013:71, præmis 27.

Det betyder med andre ord, at hvis DMN ønskede at udtræde af aftalen, skulle de enten have
meddelt den anden deltager, at virksomheden ikke længere var bundet heraf, og i den
forbindelse dokumentere dette over for
konkurrencemyndighederne, jf. herved Domstolens dom i de forenede sager C-2/01 P og C-
3/01, Bundesverband der Arzeneimittel-Importeure, EU:C:2004:6, præmis 63, eller have
taget tilsvarende offentlig afstand, jf. herved sag 204/00, Aalborg Portland mod
Kommissionen, præmis 81.

3.3 Aftalen har til formål at begrænse konkurrencen 

Det fremgår af retspraksis, at en aftale siges at have til formål at begrænse konkurrencen,
hvis en undersøgelse af navnlig 1) rækkevidden af aftalens indhold, 2) de formål aftalen
efter en objektiv vurdering tilsigter at opfylde samt 3) den



/

253

retlige og økonomiske sammenhæng, hvori aftalen indgår, med tilstrækkelig klarhed viser, at
konkurrencen vil lide skade, jf. eksempelvis Domstolens dom i sag C-373/14 P,
Toshiba, EU:C:2016:26.

Selv om parternes hensigt ikke udgør et forhold, der er nødvendigt ved fastlæggelsen af den
konkurrencebegrænsende karakter af en aftale mellem virksomheder, er der efter fast
retspraksis intet, der forbyder
konkurrencemyndighederne at tage denne hensigt i betragtning.

Det skal i den forbindelse fremhæves, at der for visse typer af aftaler omtalt direkte i
konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF, herunder bl.a. aftaler om at begrænse
eller kontrollere produktion og/eller afsætning samt aftaler om at opdele markeder, efter fast
retspraksis umiddelbart lægges til grund, at de har til formål at begrænse konkurrencen i den
forstand begrebet anvendes i konkurrencelovens § 6 og artikel 101, stk. 1, TEUF.
Undersøgelsen af den retlige og økonomiske sammenhæng kan for sådanne aftaler
begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt for at fastslå, at der er tale om en aftale med et
konkurrencebegrænsende formål, jf. eksempelvis Domstolens dom i sag C-373/14 P,
Toshiba, EU:C:2016:26, præmis 28ff.

Hvis det på baggrund af en undersøgelse af de ovennævnte forhold kan fastslås, at aftalen
har til formål at begrænse konkurrencen, er det ikke nødvendigt at undersøge aftalens
sandsynlige negative virkninger for konkurrencen nærmere (dvs. det er uden betydning, om
en skade på konkurrencen faktisk indtræder, herunder omfanget af skaden). Dette skyldes
den omstændighed, at sådanne aftaler mellem virksomheder efter deres art i sig selv kan
betragtes som så skadelige for de normale konkurrencevilkår, at der derfor normalt
uundgåeligt også vil foreligge konkurrenceskadelige følger.

Efter Konkurrencerådets opfattelse er der ikke tvivl om, at rådet på fuldt tilstrækkelig vis har
dokumenteret, at der er indgået en aftale mellem Deutz og DMN om begrænsning af
parallelhandel og forhandlernes passive salg, herunder fra Equipco i Nederlandene, til Fleco
i Danmark, hvilket udgør en alvorlig konkurrencebegrænsning der har til formål at begrænse
konkurrencen, jf. punkt 819-865 i rådets afgørelse, svarskriftets afsnit 4.3 og duplikkens
afsnit 4.2.

Konkurrencerådet har foretaget en grundig vurdering af, at aftalen medførte en tilstrækkelig
grad af skadelighed for konkurrencen på baggrund af dens indhold, formål og den
økonomiske og retlige sammenhæng, og har i relevant omfang taget hensyn til de konkrete
omstændigheder i sagen. Det bemærkes, at det ikke er et krav, at der foretages en egentlig
undersøgelse af de kontrafaktiske begivenheder, der ville være indtruffet uden den
omtvistede aftale (det kontrafaktiske scenarie), jf. Rettens dom i sag T-472/13, Lundbeck,
EU:T:2016:449, præmis 472-473.

Det bestrides, at Konkurrenceankenævnets til formål-vurdering bygger på en forkert juridisk
test. Konkurrenceankenævnet har med kendelsen tilsluttet sig Konkurrencerådets til
formåls-vurdering, der er fuldt ud i overensstemmelse med både dansk og EU-praksis,
herunder ankenævnets praksis. Det bemærkes herved, at Højesteret i U.2020.524H har
tilsluttet sig Konkurrenceankenævnet praksis for vurdering af, hvornår en aftale har til
formål at begrænse konkurrencen. Der er



/

254

ikke belæg for at mene, at Konkurrenceankenævnet med formuleringen af den konkrete
kendelse har ønsket at fravige denne praksis.

Deutz og DMN gør gældende, at aftalen ikke pålægger forhandleren (DMN), men derimod
sælgeren (Deutz) en begrænsning, hvorfor begrænsningen ikke har til formål at begrænse
konkurrencen. DMN henviser herved til, at en sådan begrænsning ikke er en hard core-
begrænsning omfattet af artikel 4, litra b, i den vertikale gruppefritagelse.

Hertil bemærkes, at aftalen mellem Deutz og DMN går ud på, at Deutz skal blokere for
reservedelene, således at Equipco og andre forhandlere ikke kan levere til Fleco/DSB uden
om DMN. Denne aftale angår dermed en begrænsning på Equipcos og andre forhandleres
mulighed for at videresælge reservedelene, herunder også i forhold til passivt salg, jf. afsnit
3.4 nedenfor. En sådan aftale om at hindre parallelimport og passivt salg har utvivlsomt til
formål at begrænse konkurrencen.

I forhold til anvendelse af den vertikale gruppefritagelse skal det fremhæves, at der er tale
om en selvstændig aftale, som ligger udover Deutz’ og DMN’s forhandleraftale. Deutz
havde en markedsandel på 100 % på det relevante marked, som den konkrete aftale angår.
Allerede af den grund er gruppefritagelsen ikke anvendelig. Dertil kommer, at der er tale om
en hard core-begrænsning, som efter artikel 4, litra b, i den vertikale gruppefritagelse fører
til, at gruppefritagelsen ikke er anvendelig.

Deutz’ synspunkt om, at artikel 4, litra b, kun angår tilfælde, hvor begrænsningen pålægges
forhandleren (DMN) i den konkrete forhandleraftale, og at dette ikke er tilfældet i denne
sag, idet begrænsningen pålægges Deutz og Equipco/de andre forhandlere, men ikke DMN,
kan ikke ændre herpå. Den konkrete aftale mellem Deutz og DMN går netop ud på, at Deutz
skal sikre, at Equipco/de andre forhandlere skal agere på en måde, der giver DMN en
absolut områdebeskyttelse. Dette udgør utvivlsomt en hard corekonkurrencebegrænsning
efter artikel 4, litra b, i den vertikale gruppefritagelse. Det forhold, at Deutz og DMN ikke
derudover har aftalt, at aftalen skal være gensidig, således at DMN ikke må levere ind i de
andre forhandleres områder, gør ikke aftalen mellem Deutz og DMN lovlig. Det kan højst
føre til, at selve forhandleraftalen som sådan ikke er omfattet af forbuddet i artikel 4, litra b,
i den vertikale gruppefritagelse.

De konkrete konkurrenceskadelige virkninger af aftalen er ikke, som anført af Deutz, så
usikre, at aftalen ikke kan anses for at være i strid med konkurrencelovens § 6 og artikel 101
TEUF, idet Equipco (og andre af Deutz' forhandlere) utvivlsomt ved aftalen blev forhindret i
at levere reservedele til Flecos opfyldelse af aftalen med DSB, hvilket havde konkrete
skadevirkninger for Fleco, DSB og forbrugerne til følge. Det bemærkes, at der er tale om en
aftale, som har til formål at begrænse konkurrencen, hvorfor der ikke skal påvises konkrete
skadevirkninger, og det for sådanne aftaler umiddelbart kan lægges til grund, at der er tale
om mærkbare virkninger for konkurrencen, jf. Domstolens dom af 13. december 2012 i sag
C-226/11, Expedia, EU:C:2012:795, præmis 37. Det er derfor også uden betydning, hvordan
det relevante marked præcist er afgrænset, hvorvidt aftalen angik unikke reservedele, og
hvor mange reservedele aftalen omfattede.



/

255

3.4 Blokeringen af unikke reservedele omfatter passivt salg 

Deutz og DMN gør begge gældende, at aftalen mellem Deutz og DMN ikke omfatter passivt
salg, at der foreligger et aktivt salg fra Equipco til Fleco, og at parternes adfærd derfor udgør
en lovlig håndhævelse af distributionsaftalen med Equipco.

Hertil bemærkes, at aftalen mellem Deutz og DMN utvivlsomt tilsigter at give DMN absolut
områdebeskyttelse, idet den omfatter en begrænsning af alle former for levering til Fleco,
herunder både aktivt og passivt salg, jf. herved punkt 832-853 i Konkurrencerådets afgørelse
og punkt 202-218 i svarskriftet. En begrænsning af passivt salg udgør en alvorlig
konkurrencebegrænsning omfattet af konkurrencelovens § 6 og artikel 101 TEUF.

Der er desuden ikke i sagen faktuelle holdepunkter for, at det var Equipco, der uopfordret
rettede henvendelse til Fleco med henblik på levering af unikke reservedele til brug for
DSB-kontrakten, og at der derfor udelukkende var tale om aktivt salg.

For det første har Fleco og Equipco afgivet samstemmende oplysninger om, at det var Fleco,
som henvendte sig uopfordret til Equipco i sagen. Som anført i punkt 180-183 i
Konkurrencerådets afgørelse har Fleco oplyst, at det var Fleco, der uopfordret tog den første
kontakt telefonisk til Equipco, og at der dermed foreligger passivt salg. Dette er i
overensstemmelse med Equipcos forklaring til de nederlandske konkurrencemyndigheder,
jf. bilag 73 til rådets afgørelse, samt Equipcos egen redegørelse fundet under
kontrolundersøgelsen, jf. bilag 24 til rådets afgørelse.

Der er for det andet ingen oplysninger i sagen, som understøtter postulatet om, at det skulle
have været Equipco, som uopfordret rettede henvendelse til Fleco. Dette har da også
formodningen imod sig, idet det var Fleco, som forhandlede med DSB og dermed i
modsætning til Equipco var bekendt med, at Fleco havde mulighed for at indgå en kontrakt
med DSB.

Der er således ingen holdepunkter for at antage, at Equipco var bekendt med, at DSB efter
annullationen af udbuddet efterfølgende havde indledt forhandlinger med mindre
leverandører, herunder det konsortium, som Fleco var en del af, hvilket underbygger, at der
ikke kan være tale om, at Equipco har rettet den første henvendelse til Fleco. Det forhold, at
Equipco var bekendt med det oprindelige DSB-udbud, kan ikke ændre herpå.

DSB har ikke været i dialog med Equipco om entreprisen/opdelingen af IC3-
renoveringsopgaven ved konsortiet, således at Equipco derved var blevet bekendt med, at
Fleco var et af medlemmerne af konsortiet.

Dette er bekræftet af DSB’s daværende strategiske indkøber [udeladt], der håndterede IC3-
renoveringsopgaven for DSB. [udeladt] har oplyst, at han ikke har kendskab til eller hørt om
leverandøren Equipco, jf. punkt 851 i rådets afgørelse.

Mailkorrespondancen mellem Fleco og Equipco startende den 6. juli 2010 med Flecos e-
mail med oplysninger ("as promised") om numre på de Deutz-reservedele, som indgår i
DSB's overhaul renoveringsplaner, tyder da heller ikke på, at Equipco



/

256

var bekendt med DSB’s forhandlinger med Fleco og andre mindre leverandører, før Fleco
rettede henvendelse til Equipco, jf. bilag 23 i rådets afgørelse.

DMN anfører, at det forekommer usandsynligt, at Fleco skulle afgive et (ikke bindende)
tilbud til DSB den 28. juni 2010 uden at have fået priser fra Equipco. Det er meget muligt,
men dette beviser ikke, at det, i modstrid med de afgivne erklæringer fra Fleco og Equipco
og sagens oplysninger i øvrigt, var Equipco, som først rettede henvendelse til Fleco og ikke
omvendt.

Indholdet af bilag 2 til Konkurrencerådets afgørelse støtter i den forbindelse ikke, at der
skulle være tale om aktivt salg. Dette bilag viser blot, at Fleco med henblik på at kunne
forhandle med DSB havde uformelle drøftelser med flere potentielle leverandører.

Det forhold, at Fleco sendte uofficielle og ikke bindende tilbud til DSB inden den første
egentlige kontakt med Equipco den 5. juli 2010, kan således ikke begrunde en formodning
om, at både Equipco og Fleco skulle have afgivet samstemmende urigtige erklæringer til
offentlige myndigheder om, hvorledes kontakten til Equipco er opstået. Fleco forhørte sig
netop foreløbigt hos flere potentielle forhandlere om leveringsmulighederne, og der var tale
om et ikke-bindende tilbud til DSB, hvorfor det giver god mening, at den egentlige kontakt
til Equipco først indledes herefter.

En evt. usikkerhed hos Equipco om den præcise dato for Flecos henvendelse kan endvidere
ikke ændre herpå. Selv hvis det er rigtigt, at der var yderligere uformelle drøftelser med
Equipco inden den 5. juli 2010, underbygger dette ikke, at det skulle have været Equipco,
der først henvendte sig til Fleco med et tilbud på levering.

Dertil kommer, at der ikke i sagens dokumenter er nogen som helst støtte for, at det var af
betydning for Deutz og DMN, om Equipcos leverancer til Fleco var udtryk for et aktivt salg.
Det er i den forbindelse åbenbart, at Deutz’ og DMN’s hensigt med aftalen indgået på mødet
den 20. juli 2010 ikke var at håndhæve en lovlig distributionsaftale. Når Deutz vælger at
blokere for alle leverancer af de omhandlede reservedele til DSB for alle Deutz-forhandlere,
herunder [udeladt]og [udeladt] forhandlere og ikke kun for Equipco, giver det kun mening,
hvis formålet er at blokere alle leverancer inklusive passivt salg, jf. punkt 852 i rådets
afgørelse.

DMN henviser endelig til, at Equipco har en interesse i at få det til at fremstå, som om der
var tale om passivt salg, idet aktivt salg ville være i strid med distributionsaftalen med
Deutz. Hertil bemærkes, at ingen af sagens oplysninger som nævnt støtter, at der var tale om
aktivt salg til Fleco, hvortil kommer, at Equipco selv bad om grønt lys til salget og i den
forbindelse fremhævede vigtigheden af at orientere
Deutz fuld ud. Dette tyder ikke på, at Equipco havde til hensigt at agere i modstrid med
distributionsaftalen eller Deutz' interesser i sagen.

4. DEUTZ’ OPFORDRINGER 

Deutz har bl.a. i processkrift 1 af 27. august 2020 anført, at Konkurrencerådet ikke har
besvaret opfordring 5, 8, 10, 11, 13, 14, 15 og 16. Det er ikke korrekt.



/

257

Konkurrencerådet har under skriftvekslingen besvaret de pågældende opfordringer fuldt ud
(se svarskriftet side 5, 18, 21, 23 og duplikken side 6, 8, 10, 13, 15, 17).

Det forhold, at Deutz ikke er enig i Konkurrencerådets besvarelse af opfordringerne, er
selvsagt ikke det samme som, at opfordringerne ikke er besvaret. Der er således ikke belæg
for Deutz’ bemærkninger om processuel skadevirkning. Deutz’ bemærkninger om, hvad der
faktuelt skal lægges til grund, har desuden ikke fornøden støtte i sagens beviser.

5. PÅBUDDENE ER IKKE FOR VIDTGÅENDE 

Det bestrides, at påbuddene i Konkurrencerådets afgørelse overskrider grænserne for, hvad
der er rimeligt og nødvendigt for at opfylde de tilsigtede formål, jf. i det hele det i afsnit 5 i
svarskriftet anførte.

6. FORMALITETSINDSIGELSERNE 

Deutz har under skriftvekslingen anført, at Konkurrencerådets afgørelse er ugyldig på grund
af flere angivelige sagsbehandlingsfejl (sprog, frister, lovligheden af de indhentede beviser,
aktindsigt).

De fremsatte indsigelser er udførligt imødegået i navnlig afsnit 2 i svarskriftet, hvortil
henvises. Her skal det alene fremhæves, at det efter Konkurrencerådets
opfattelse er oplagt, at der ikke er begået sagsbehandlingsfejl. Evt.
sagsbehandlingsfejl har under alle omstændigheder ikke været konkret væsentlige, idet de
ikke har påvirket afgørelsens materielle resultat, hvorfor evt. fejl ikke kan føre til, at
afgørelsen helt eller delvist skal ophæves eller hjemvises, jf. herved eksempelvis Højesterets
domme trykt i UfR 2012, side 3640 H og UfR 2007, side 537 H.

…

8. MOMSREGISTRERING

Konkurrencerådet er ikke momsregistreret.

…”

Rettens begrundelse og resultat

Denne sag angår prøvelse af Konkurrenceankenævnets kendelse af 9. december
2013 om stadfæstelse af Konkurrencerådets afgørelse af 12. juni 2013. Ifølge
disse afgørelser har Deutz AG misbrugt sin dominerende stilling på markedet
for unikke reservedele til TCD2015-motoren ved leveringsnægtelse og hindring
af parallelimport, ligesom Diesel Motor Nordic A/S (DMN) og Deutz har
indgået en konkurrencebegrænsende aftale om hindring af parallelhandel og
passivt salg af reservedele fra Deutz’ forhandlernetværk.

Rettens prøvelse omfatter fuldt ud det faktuelle grundlag og retsanvendelsen i



/

258

myndighedernes afgørelser, mens tilsidesættelse af vurderinger, der i det
væsentlige bygger på et konkurrencemæssigt skøn, forudsætter et sikkert
grundlag, jf. Højesterets dom af 27. november 2019 (UfR 2020.524).

Spørgsmålet om afgrænsning af det relevante produktmarked er et afgørende
tvistepunkt i sagen. Konkurrencemyndighedernes afgørelser bygger på et
afgrænset separat eftersalgsmarked for udbud af unikke reservedele til Deutz
TCD2015-motoren, der kun kan erhverves via Deutz. Dette separate
eftersalgsmarked er ifølge afgørelserne beslægtet med det ligeledes separate
eftersalgsmarked for reparation og vedligehold af Deutz TCD2015-motoren,
mens det primære marked til disse to eftersalgsmarkeder udgøres af markedet
for produktion og udvikling af dieselmotorer til industrielt brug.

Sø- og Handelsretten tiltræder på baggrund af de foreliggende beviser, at det
relevante produktmarked i denne sag er afgrænset som sket til
eftersalgsmarkedet for udbud af unikke reservedele til Deutz TCD2015-
motoren, der kun kan
erhverves via Deutz. Det primære bevis i så henseende er de foreliggende
oplysninger om de faktiske forhold på markedet i 2010. Heraf fremgår navnlig,
at
Deutz selv var af den opfattelse, at Deutz rent faktisk kunne lukke for leveringen
af en række reservedele til DSB med den effekt, at DSB ikke havde andet
valg end at købe fra Deutz’ forhandlernetværk. Det fremgår endvidere, at
navnlig DSB, Fleco og DMN delte denne opfattelse, og det må efter de
foreliggende
oplysninger i det hele lægges til grund, at denne opfattelse svarede til de faktiske
forhold på markedet, hvilket støttes af skønsmændenes erklæringer. Endelig er
der ikke grundlag for at tilsidesætte konkurrencemyndighedernes skønsmæssige
vurdering af adgangsbarriererne til dette marked, som findes at svare
til Deutz’ egen vurdering af forholdene i 2010. Under de foreliggende
omstændigheder finder retten endvidere, at markedsafgrænsningen er
tilstrækkeligt
specifik.

Rettens tiltrædelse af markedsafgrænsningen indebærer, at retten ikke anser det
for godtgjort, at aftagerne på det primære marked for produktion og udvikling af
dieselmotorer til industrielt brug navnlig træffer deres valg på grund af
konkurrencebetingelserne på det sekundære marked.

For så vidt angår spørgsmålet om dominans er det en konsekvens af den skete
markedsafgrænsning, at Deutz besad en markedsandel på 100 %, hvilket efter



/

259

bevisførelsen igen findes at svare til Deutz’ egen opfattelse i 2010.

Retten finder det godtgjort, at Deutz i sommeren 2010 iværksatte
leveringsnægtelse og hindring af parallelhandel til Fleco af de unikke
reservedele med henblik på at forhindre Fleco i at opfylde sin kontrakt med
DSB. Der henvises indledningsvis til mailen af 16. juli 2010, hvoraf fremgår, at
en ledende medarbejder i Deutz havde bestemt følgende: ” Close the door, dry
them out, try to push the
Business to DMN” . Det efterfølgende forløb viser, at denne beslutning blev
fulgt op og effektueret konsekvent og systematisk af Deutz ved
leveringsnægtelse og hindring af parallelhandel, herunder med sletning af
reservedele i Deutz’ bestillingssystem, løbende monitorering samt kontakt til
blandt andet DMN om blokeringen (under overskriften ”Projekt unsichtbarer
Kunde”). Det bemærkes, at
Equipco som led i blokeringen den 14. oktober 2010 modtog en mail fra Deutz,
hvori Deutz spurgte, om Equipco troede, at ”de var dumme” hos Deutz, under
henvisning til en bestilling fra Equipco, som Deutz kunne se skulle gå til DSB.

Retten tiltræder, at leveringsnægtelsen på grund af manglende mulighed for
substitution af produkterne medførte udelukkelse af den effektive konkurrence
på det beslægtede marked for reparation og vedligehold af TCD2015-motorerne.
Retten bemærker i den forbindelse, at det efter bevisførelsen må lægges til
grund, at Fleco ikke blot skulle gensælge de unikke reservedele, men anvende
dem i en samlet sourcing og levering, herunder logistisk styring over for DSB.

På den anførte baggrund tiltræder retten af de af Konkurrenceankenævnet
anførte grunde i det hele, at Deutz har misbrugt sin dominerende stilling ved
konsekvent og systematisk at have forhindret parallelhandel med unikke Deutz-
reservedele til Fleco og ved at have iværksat leveringsnægtelse af samme, jf.
konkurrencelovens § 11 og TEUF artikel 102.

Retten finder det endvidere godtgjort, at DMN og Deutz indgik en aftale om
hindring af parallelimport og passivt salg af reservedele fra Deutz’
forhandlernetværk, herunder Equipco, til brug for renovering og vedligehold af
DSB’s
TCD2015-motorer. Retten finder det herunder bevist, at DMN og Deutz afholdt
et møde den 20. juli 2010, hvor der blev truffet beslutning i overensstemmelse
med det, som anføres i den interne mail af 21. juli 2010 hos DMN, hvoraf
fremgår bl.a., at ” Yesterday we re-decided to [jeopardize] the Fleco business
together with
[udeladt]. He will assure that Fleco does not get all the parts and then the deal
will be broken from these local competition companies.”  Det efterfølgende
forløb viser, at



/

260

DMN sammen med Deutz agerede i overensstemmelse med en aftale om at
hindre parallelimport og passivt salg, herunder ved monitorering fra DMN, som
ifølge intern mail af 29. juli 2010 angiveligt afventede, at det gik op for DSB, at
DSB ikke kunne købe af andre end DMN, samtidig med at DMN holdt løbende
kontakt med Deutz om Flecos manglende mulighed for at skaffe reservedelene,
ligesom DMN i mail af 4. august 2010 til Deutz angav blandt andet, at det første
kit fra Fleco til DSB ville blive beslaglagt af DMN. DMN og Deutz’ angivelse
af, at deres aktiviteter alene handlede om hindring af aktivt salg fra Equipco til
Fleco i Danmark, ses ikke at kunne finde støtte i sagens faktum, som entydigt
peger på en generel blokering for parallelimport og alt salg til Fleco, herunder
salg iværksat ved Flecos egne henvendelser til Deutz’ forhandlernetværk. Den
anførte aftale vedrørende sikring af absolut områdebeskyttelse findes efter sit
formål og den retlige og økonomiske sammenhæng at rumme et sådant
potentiale af konkurrenceskadelige virkninger, at retten tiltræder, at aftalen
havde til
formål at begrænse konkurrencen, hvilket i øvrigt også findes at have været
hensigten med aftalen.

Retten bemærker endvidere, at den anførte aftale mellem DMN og Deutz var en
separat aftale adskilt fra deres vertikale aftale om DMN’s forhandlerforhold i
øvrigt, og at aftalen havde karakter af en aftale om markedsdeling og absolut
områdebeskyttelse og derfor ikke kan nyde fritagelse efter § 2 i forordning nr.
330/2010 (gruppefritagelsesforordningen for vertikale aftaler), jf. forordningens
artikel 4, litra b.

På den anførte baggrund tiltræder retten af de af Konkurrenceankenævnet
anførte grunde i det hele, at DMN og Deutz i strid med konkurrencelovens § 6,
stk. 1, og TEUF artikel 101 indgik en aftale om hindring af parallelimport og
passivt salg af reservedele fra Deutz’ forhandlernetværk, herunder Equipco, til
brug for renovering og vedligehold af DSB’s TCD2015-motorer, og at denne
aftale havde til formål at begrænse konkurrencen. Retten finder, at det falder
uden for rammerne af nærværende sag at tage stilling til spørgsmålet om den
tidsmæssige udstrækning af denne overtrædelse. Det bemærkes, at det ikke kan
ændre vurderingen, at DMN’s deltagelse i hindring af parallelimport blev
initieret og forestået under en tidligere ledelse i DMN.

Retten tiltræder, at der ikke er påvist tilsidesættelse af forvaltningsretlige
principper eller sagsbehandlingsfejl i øvrigt, som kan have konsekvenser for
gyldigheden af den indbragte afgørelse. Retten tiltræder endvidere, at de
nedlagte påbud ikke er for vidtgående.

På den anførte baggrund frifindes Konkurrencerådet.



/

261

Deutz og DMN skal efter sagens resultat betale sagsomkostninger til
Konkurrencerådet. Sagsomkostningerne til Konkurrencerådet fastsættes efter
sagens
karakter, omfang og forløb til 600.000 kr. ekskl. moms, i alt 750.000 kr. inkl.
moms, der angår udgifter til advokatbistand, hvoraf 500.000 kr. inkl. moms skal
betales af Deutz og 250.000 kr. inkl. moms skal betales af DMN.

THI KENDES FOR RET:

Konkurrencerådet frifindes.

Deutz AG skal inden 14 dage til Konkurrencerådet betale sagsomkostninger
med i alt 500.000 kr.

Diesel Motor Nordic A/S skal inden 14 dage til Konkurrencerådet betale
sagsomkostninger med i alt 250.000 kr.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.