Tiltalte blev frifundet
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Øvrige straffesager
Sagsemner: Dyreværn;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG







Afsagt den 26. marts 2010 af Østre Landsrets 23. afdeling
(landsdommerne Ejler Bruun; Jon Fridrik Kjølbro og Jesper Stage Thusholt (kst))


23. afd. a.s.nr. S-1856-09:
Anklagemyndigheden
mod


(advokat Tyge Trier; besk.)




Glostrup Rets dom af 19. maj 2009 (1-2254/2007) er anket af  med påstand
om frifindelse, subsidiært strafbortfald.


Anklagemyndigheden har påstået domfældelse efter anklageskriftet samt skærpelse.


Anklagemyndigheden har til brug for ankesagen indhentet en udtalelse fra Det Veterinære
Sundhedsråd, der den 13. januar 2010 har afgivet følgende udtalelse:




Rådet skal udtale:
Det Veterinære Sundhedsråd er tidligere (j.nr. 2006-20-056-00050) fremkommet med en
erklæring vedr. behandlingen af fisk under optagelse af et tv-program på DR TVi 2004.
Ved byrettens behandling af sagen i maj 2009 afviste retten at lade Sundhedsrådets erklæ -
ring dokumentere; idet retten fandt, at særligt erklæringens besvarelse af spørgsmål 4 0g 5
tog stilling til forhold, der omfatter den retlige kvalifikation:. Erklæringen måtte herefter
ikke indgå i sagens bevisførelse.
Sagen er siden berammet i Østre Landsret; hvor den er berammet til foretagelse den 12
marts 2010.

Jeg skal på den baggrund anmode Det Veterinære Sundhedsråd om en ny erklæring i sa-
gen; idet jeg nedenfor har stillet spørgsmål til Sundhedsrådet i overensstemmelse med Hø-
jesterets tilkendegivelse i UfR 2000.627 om erklæringer; der kan bruges som bevis i en
straffesag.
Om det faktiske forløb kan oplyses; at tiltalte i sagen har oplyst, at redaktionen bag tv-pro-
grammet (antageligt den  2004) opstillede 3 akvarier; hvor der i hvert blev
påfyldt vand med en blanding af shampoo i forholdet 1 til 2 mio.
Akvarierne blev stillet op med sten, grus, planter m.v. Stenene blev renset, planterne var
friske 0g temperaturen var den rigtige.
Idet første akvarium kom der Terva-shampoo med zinkpyrition. I det andet akvarium Mi-
nirisk-shampoo og i det 3. akvarium en L'Oreal-shampoo uden zinkpyrition; men med par -
fume. I alle 3 akvarier var shampoo-opløsningen 1 til 2 mio , hvilket svarer til at opløsnin-
gen var inden for området 4 _ 34 mikrogram zinkpyrition pr. liter i det akvarium; hvor der
var Terva shampoo.
Der blev indkøbt 30-35 akvariefisk.
Idet første døgn kom fiskene ikke ned i de 3 akvarier. Først efter 24 timer d.v.S. antage-
ligt den  2004 ~ blev de ca. 30 fisk fordelt i de 3 akvarier. Inden for det første
døgn døde 5 fisk af 13 idet akvarium; der indeholdt zinkpyrition. I det efterfølgende døgn
døde yderligere 6 fisk fra samme akvarium. Der var herefter 2 tilbage og på tredjedagen
(antageligt den  2004) døde den ene af de to fisk. Den sidste fisk i det pågæl-
dende akvarium overlevede. I de 2 andre akvarier døde i løbet af de 3 døgn 
2004) henholdsvis 1 fisk i akvariet tilsat Minirisk shampoo og 2 fisk i akvariet til-
sat El'Vital shampoo.

Spprgsmål l:
Hvis det lægges til grund:
at fiskene var raske ved købet,
at fiskene efter købet og frem til fordelingen i de tre akvarier blev behandlet for -
skriftsmæssigt;
at fiskene ca. 24 timer efter tilsætningen af shampoo til de tre akvarier blev fordelt i
de pågældende akvarier; herunder i et akvarium med zinkpyritionholdig shampoo,
at 12 ud af 13 fisk i akvariet indeholdende zinkpyrition døde i løbet af 3 døgn,
at samlet 3 fisk fra de øvrige akvarier døde i samme tidsrum;

kan det så konstateres; at de 12 fisk i akvariet indeholdende zinkpyrition er døde på grund
af tilsætning af shampoo til vandet?

Svar ad 1:
Det kan lægges til grund, at fiskene var raske ved købet hos dyrehandleren samt at de frem
til fordelingen i de tre akvarier blev behandlet forskriftmæssigt ligesom fiskene ca. 24 ti-
mer efter tilsætningen af shampoo til de tre akvarier blev fordelt i disse, herunder til et
akvarium med zinkpyritionholdig shampoo. Tolv ud af 13 fisk i dette akvarium døde i lø-
bet af 3 døgn;, hvorimod tre fisk døde i de øvrige akvarier i samme tidsrum. Lægges dette
til grund, finder Rådet, at de tolv fisk er døde som følge af 'opholdet i vandet, der var tilsat
den zinkpyritionholdige shampoo.

Spørgsmål 2:
Hvis det samme som under spørgsmål 1 anførte kan lægges til grund, kan det udelukkes, at
de 12 fisk døde af anden årsag end den tilsatte shampoo?

Svar ad 2:

Det fremgår af sagsakterne, at alle forhold i de tre akvarier var ensartede med hensyn til
vand, sten og bevoksning og dermed udgjorde helt ensartede biotopiske omstændigheder
for fiskene; medens de afvigende forhold imellem akvarierne alene bestod i tilsætningen af
forskellige typer shampoo. Lægges dette til grund anser Rådet det for højst usandsynligt; at
de 12 fisk; der døde i løbet af 3 dages ophold i vand med zinkpyritionholdig shampoo, er
døde af anden årsag.

Spørgsmål 3:
A: Hvis det lægges til grund, at de døde fisk henholdsvis 5 af arten Vinkel Tetra, 4 af arten
Neonfisk og 3 af arten Sumatra Barber, uden at det nærmere kan lægges til grund i hvilken
rækkefølge fiskene er afgået ved døden; kan det konstateres, om fiskens art har betydning
før dødens indtræffen og i givet fald hvilken betydning?

B: Hvis det lægges til grund, at de første 5 fisk; der døde; samt at de øvrige 3 fisk, der er
afgået ved døden i de andre 2 akvarier; alle var af arten Vinkel Tetra, kan det konstateres;
om fiskens art har betydning for dødens indtræffen 0g i givet fald hvilken betydning?

Svar ad 3:
A: Idet 12 ud af 13 fisk døde i løbet af tre dages ophold i zinkpyritionholdig vand kan Rå-
det konstatere, at arten af fisk ikke har haft betydning for dødens indtræffen

B: Rådet anser det lille antal og forsøgsopstillingen som uegnede til at danne grundlag for
en vurdering af, om arten Vinkel Tetra var mere følsom og dermed mere udsat under de
givne forhold.

Spørgsmål4:
Hvis det samme som under spørgsmål 1 anførte lægges til grund, er fiskene i akvariet med
zinkpyrition i løbet af perioden fra den  2004 behandlet omsorgsfuldt;
herunder huset; fodret, vandet 0g passet under hensyntagen til fiskenes fysiologiske; ad-
færdsmæssige 0g sundhedsmæssige behov i overensstemmelse med anerkendte praktiske
0g videnskabelige erfaringer?

Svar ad 4:
Det fremgår af sagsakterne, at 13 fisk blev holdt i et akvarium med vand tilsat en zinkpyri-
tionholdig shampoo samt at 12 ud af de 13 fisk i akvariet døde indenfor 3 dages ophold i
vandet. Lægges dette til grund finder Rådet; at fiskene igennem de 3 dage ikke har været
behandlet omsorgsfuldt; herunder opholdt sig under forhold, der ikke har taget hensyn til
fiskenes fysiologiske; adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov i overensstemmelse
med anerkendte 0g videnskabelige erfaringer.

Spørgsmål 5:
Såfremt ovennævnte faktuelle hændelsesforløb lægges til grund, bedes det oplyst; om op-
holdet i det shampoo-tilsatte vand for de 13 fisk i akvariet med zinkpyrition har været for-
bundet med smerte, lidelse; angst ogleller væsentlig ulempe?

Svar ad 5:
Lægges svar ad 1 0g 4 til grund finder Rådet; at de 13 fisk ved at opholde sig i akvariet
med zinkpyritionholdig shampoo i 3 dage har været udsat for højeste grad af smerte, li -
delse, angst 0g væsentlig ulempe.

Spørgsmål 6:

Såfremt det lægges til grund, at redaktionen bag tv-programmet; herunder tiltalte, havde
forventet;, at ca. halvdelen af de fisk, der i det pågældende tidsrum opholdt sig i akvariet
med zinkpyrition; ville dø, kan behandlingen af fiskene i akvariet tilsat zinkpyritionholdig
shampoo karakteriseres som forsvarlig, uforsvarlig eller groft uforsvarlig behandling af
fiskene; eller mishandling af fiskene?

Svar ad 6:
Rådet finder; at de 13 fisk, ved at være udsat for ophold, i det pågældende tidsrum; i et
akvarium med zinkpyritionholdig shampoo; har været udsat for groft uforsvarlig behand-
ling med karakter af mishandling.

Hvorvidt redaktionen, herunder tiltaltes, forventninger til fiskenes eventuelle dødelighed
har betydning for sagen; er en juridisk vurdering.

SpørgsmålZ:
Giver sagen i øvrigt Sundhedsrådet anledning til yderligere bemærkninger?

Svar ad 7:
Nej




Landsretten har set den fjernsynsudsendelse; der blev vist på DRi 
den  2004


Forklaringer


Der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af tiltalte 0g vidnerne 
0g 



Tiltalte har forklaret; at de ville efterprøve; undersøge og dokumentere en teoretisk pro -
blemstilling. Det er en velkendt journalistisk metode. De gjorde det ikke for at skærpe inte-
ressen for programmet, men for at vise konsekvenserne af farlige stoffer i produkter.


De kendte oplysningerne i den svenske undersøgelse; der indeholdt en teoretisk beregning
af, hvor mange fisk der ville dø. De kunne ikke vide, hvad udfaldet ville blive; for de vid-
ste ikke med sikkerhed, hvor meget zinkpyrition der var i Terva shampoo. Det kunne man
ikke læse på emballagen. Koncentrationen kunne både være større og mindre end i den
svenske undersøgelse. De overvejede ikke at få Terva shampoo undersøgt for at få oplys-
ning om koncentrationen af zinkpyrition.

Formålet var at efterprøve; om påstanden i den svenske rapport var rigtig. Journalistik og
pædagogik er tæt forbundet. De ville have forbrugerne til at forstå, at visse stoffer kan væ -
re farlige og skadelige; selv om de er lovlige; 0g at det er "skrappe sager' , der er miljø- 99
skadelige. Overordnet var formålet også at gøre opmærksom på andre farlige 0g skadelige
stoffer. Fokus i udsendelsen var menneskers helbred, men de pegede også på, at nogle af
stofferne var miljøskadelige. De ville vise, at man ved at tillade sådanne stoffer lavede et
langtidseksperiment med mennesker, og at man først kendte virkningen heraf efter længere
tids påvirkning.


Den redaktionelle drøftelse af opsætningen tog udgangspunkt i, at de godt var klar over, at
den påtænkte anvendelse af fisk kunne støde nogle mennesker. De mente imidlertid; at
formålet med at gøre det vejede tungere. Endvidere virker det ikke som om;, at fisk range-
rer særlig højt, når man ser på, hvordan fisk i øvrigt bliver behandlet, f.eks. i forbindelse
med fangst eller forurening. Det generelle syn på fisk er sådan; at de ikke forventede at
være på kant med dyreværnsloven; men højst kunne støde nogen: Det var redaktøren; der
traf beslutning om, at hun skulle lave disse ting. Det er helt sædvanligt; at den slags
spørgsmål bliver drøftet med  der er chef for redaktøren.


De baserede sig på oplysninger om, at fisk ikke kan opleve smerte 0g angst; således som
det fremgik af artiklen af James D. Rose. Det er hendes opfattelse; at alt peger i retning af,
at Rose har ret i sin antagelse. Hun undrer sig over Det Veterinære Sundhedsråds udtalelse,
der er uden henvisninger eller dokumentation.


Da hun blev afhørt i januar 2004, vidste hun; at Dyreforsøgstilsynet havde indgivet en an-
meldelse. De fik også at vide, at der var indgivet en anmeldelse fra en privatperson. Hun
havde en advokat med til afhøringen hos politiet; fordi de tog det seriøst 0g opfattede det
som starten på en proces .


 har forklaret, at højere hvirveldyr kan føle smerte uden samtidig at føl-
ge angst 0g omvendt. For lavere hvirveldyr eksisterer smerte ikke; 0g det er endnu mere
usandsynligt, at de kan føle angst.


Han er enig i konklusionerne i artiklen fra James D. Rose fra 2002, herunder at fisk ikke
kan føle smerte. I forbindelse med stimuli frigives stresshormoner. Det er det eneste ob-
jektivt målbare; 0g det kan også måles hos fisk. De har imidlertid ikke nogen veludviklet

binyrebark. Man kan se reaktioner hos fisk, men det er usikkert; om disse reaktioner er
forbundet med en egentlig stressopfattelse hos fisk. Kortvarig stress er positiv 0g sætter i
stand til at reagere på potentielt livstruende stimuli. Fisk kan ikke føle smerte, idet de ikke
har de nødvendige neurale strukturer. Han mener således ikke, at fisk kan føle smerte eller
angst. Angst forekommer langt højere oppe i systemet.


Det er svært at udtale sig om årsagen til, at fisk i et akvarium tilsat små mængder shampoo
dør, når der ikke er foretaget kontrolforsøg. Der kan skyldes et utal af faktorer. Der kan
være forskel på fiskene. Der kan være forskel på påvirkningen af stoffer. Fisk kan reagere
forskelligt på stoffer. Det foreliggende forsøg kan ikke bruges videnskabeligt. Hvis fiskene
dør på grund af det pågældende kemikalie; sker det ikke under smerte, eftersom fisk ikke
kan opleve smerte. Det er ikke muligt at udtale sig om, hvorvidt fiskene har oplevet ubehag
i forbindelse med påvirkningen af det pågældende stof, men de kan ikke opleve smerte
eller angst. Det er meget svært at definere ubehag for fisk. Det forekommer ham fuldstæn -
dig usandsynligt, at fisk kan opleve ubehag.


Det afgørende i forhold til smerte m.v. er ikke, hvornår døden indtræder; men hvornår be -
vidstheden ophører. Man kan stille spørgsmål om, hvorvidt fisk har en bevidsthed. Han er
ikke kompetent til at udtale sig om, hvad der forstås ved mishandling af fisk.


 har forklaret, at han fortsat oplever, at udsendelsen har haft stor betydning.
Folk kan huske den og henviser til den. Udviklingen på området er gået meget stærkt, 0g
folk er klar over; at det er farlige 0g giftige stoffer. Udsendelsen har efter hans opfattelse
fungeret som en katalysator. Den har været med til at gøre det forståeligt for folk, så de ser
problemet med farlige stoffer i kosmetik. Der er bl.a. oprettet videncentre 0g foretaget
forskning. Der er endvidere sket en udvikling af reglerne på området; så flere farlige stoffer
forbydes. Københavns Kommune har en politik med hensyn til sundhed og miljø; ifølge
hvilken man ønsker at undgå farlige stoffer, herunder i kosmetik. Folk er nysgerrige 0g
skræmte, 0g industrien er i tvivl. Når han bliver kontaktet af virksomheder; fortæller han;
hvad der er lovligt, men han fortæller samtidig, hvad der kan være farligt.


 i DR for bl.a.
 laver ca. 40 udsendelser om året. Ud-
sendelsen om farlige stoffer i kosmetik var en af de vigtigste udsendelser i det pågældende
år. Hun er 

På et tidspunkt ringede politiet vedrørende udsendelsen. De ønskede at tale med hende 0g
ville også se akvariet. Det er nok redaktøren, der har besluttet, hvem der skulle indkøbe de
forskellige effekter. Det er ikke noget, hun var involveret i_ Akvarierne stod i et redakti-
onslokale


Den pågældende journalistiske metode blev valgt for at dokumentere deres påstand, nemlig
at stofferne var farlige. Det ville de ikke blot postulere, men også dokumentere. Det er en
helt sædvanlig metode; der anvendes både her i landet og i udlandet. Hun har set andre
programmer, der anvender den type "visual proof' .


De syntes, at det var den rigtige måde at gøre det på. De havde overvejet de etiske aspekter
og mente, at de traf det rigtige valg. De havde også overvejet, at fisk ville dø. Det var ble -
vet drøftet med redaktøren. De skønnede ikke; at det ville være et problem. Det følger af
DR?s programetiske retningslinjer, at der skal være tale om en væsentlig sag, hvis de skal
anvende den slags metoder. På grund af stoffernes farlighed vurderede de; at der var tale
om en væsentlig sag, 0g at emnet havde væsentlig samfundsmæssig relevans.


 har forklaret, at han er uddannet i dansk sprog 0g kommunikation.
Han har tidligere arbejdet som lektor i kommunikation på RUC. Han har også arbejdet som
uddannelseskonsulent i DR og været  for TV2 Øst fra 1992 til 1998. Fra 1998 til
2005 var han professor i joumnalistik på Syddansk Universitet. Det seneste år har han ar-
bejdet som adjungeret professor i journalistik på RUC.


Han har set den omhandlede udsendelse 0g opstillingen. Der er tale om undersøgende
journalistik, kaldet "visual proof? . Når man skal argumentere om kontroversielle eller kri
tiske påstande; er det ikke nok, at nogen siger noget. Det skal også dokumenteres 0g un-
derbygges. En af de anvendte metoder er "visual proof' eller "realitets tjek? hvor man
afprøver; om noget er sandt eller falsk. Han har undervist i mange år og vil bruge udsen-
delsen som et eksempel på "visual proof' . Det er en enkel og klar måde at underbygge en
påstand om, at der er giftige og farlige stoffer i shampoo. Metoden er kendt i alle de vest-
lige lande, hvor man har undersøgende joumnalistik.


Han kan ikke svare på, om fremgangsmåden er i overensstemmelse med etiske standarder
for journalister. Det er ikke hans område. De fleste medier har retningslinjer om, at man

kan fravige visse normer, hvis emnet er væsentligt og kan begrunde det. Det er sædvanligt
at provokere og støde nogle seere, når man laver programmer som journalist. Det kan næ-
sten ikke undgås, at nogle føler sig provokeret, stødt eller såret.


Landsrettens begrundelse 0g resultat


 er tiltalt for overtrædelse af dyreforsøgslovens $ 16, stk. 1, nr. 1,jf. 8 1,
stk. 1, ved at have anvendt hvirveldyr (akvariefisk) til forsøg uden tilladelse fra Dyrefor -
søgstilsynet.


I dyreforsøgsloven er dyreforsøg defineret som "forsøg, der må formodes at være forbun-
det med smerte, lidelse; angst eller varigt mén for dyrene?


Det fremgår af forarbejderne til dyreforsøgsloven; jf. L 184 af 10. februar 1993, at formålet
har været at bringe formuleringen af lovens anvendelsesområde i fuldstændig overens -
stemmelse med Europarådets konvention af 18. marts 1986 og Rådets direktiv 86/609/EØF
af 24. november 1986.


Såvel EF-direktivet som Europarådets konvention omfatter beskyttelse af dyr, der anven-
des til "forsøg 0g andre videnskabelige formål? .


Under hensyn hertil lægger landsretten til grund, at det ikke er enhver brug af dyr med de
beskrevne følger, der kan karakteriseres som forsøg, idet der også må stilles visse krav til
formålet hermed.


Efter det oplyste om formålet med  brug af akvariefisk i forbindelse
med tv-udsendelsen og den måde, hvorpå forholdet blev gennemført; tiltræder landsretten;
at der ikke er tale om et dyreforsøg omfattet af dyreforsøgsloven.


Landsretten tiltræder derfor, at  er frifundet for denne del af tiltalen.


 er desuden tiltalt for overtrædelse af dyreværnsloven; herunder
lovens $ 1, hvorefter dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod blandt
andet 99 'smerte; lidelse; angst	og væsentlig ulempe?

Tiltalte har bestridt; at fisk kan opfatte smerte, lidelse; angst 0g væsentlig ulempe som for-
udsat i dyreværnsloven.


Dette støttes af forklaringen fra  der var indkaldt af anklagemyn -
digheden i byretten.


Tiltalte har endvidere henvist til litteratur og andet videnskabeligt materiale om veterinære
spørgsmål, hvori der argumenteres for, at fisk ikke kan opleve smerte, og hvori der endvi-
dere peges på behovet for yderligere forskning for at øge viden om fisks evne til at opfatte
smerte.


Udtalelsen fra Det Veterinære Sundhedsråd af 13.januar 2010, herunder svaret på spørgs -
mål 5, indeholder ikke en nærmere begrundelse for udtalelsen om, at fiskene har været ud-
sat for den "højeste grad af smerte, lidelse; angst og væsentlig ulempe? og den indeholder
heller ikke oplysning om divergerende opfattelser i den videnskabelige litteratur om
spørgsmålet; herunder hvilke kilder rådet har lagt vægt på.


På den baggrund finder landsretten ikke tilstrækkeligt bevis for; at fiskene har været påført
smerte, lidelse eller angst.


Det forhold, at 12 ud af 13 fisk døde i løbet af tre døgn, er ikke i sig selv tilstrækkeligt be -
vis for; at fiskene; mens de opholdt sig i vandet tilsat den i tiltalen nævnte shampoo, har
været udsat for "væsentlig ulempe" omfattet af dyreværnslovens $ 1.


På den baggrund, og under hensyn til de beviskrav, der må stilles i en straffesag; frifindes
 for den del af tiltalen; der vedrører dyreværnslovens $ 1.


Det forhold, at 12 ud af 13 fisk døde i løbet af tre døgn; er heller ikke i sig selv tilstrække -
ligt bevis for; at fiskene, mens de opholdt sig i vandet tilsat den i tiltalen nævnte shampoo,
ikke er blevet behandlet omsorgsfuldt; jf. dyreværnslovens $ 2 Det bemærkes heved, at det
forhold, at tiltalte på baggrund af oplysninger i en svensk undersøgelse havde grund til at
forvente; at fisk ville dø, ikke giver grundlag for at dømme for overtrædelse af dyreværns -
lovens $ 2, idet aflivning af dyr ikke i sig selv indebærer en overtrædelse af dyreværnslo -
ven.

Herefter; og under hensyn til det ovenfor anførte vedrørende dyreværnslovens 8 1, er det
ikke bevist; at  har overtrådt lovens $ 2, hvorfor hun tillige frifindes
for denne del af tiltalen.


Da fiskene har haft den fornødne bevægelsesfrihed m.v., tiltræder landsretten; at
 er frifundet for den del af tiltalen, der vedrører dyreværnslovens $ 3_


Med disse begrundelser frifindes 


Som følge af sagens udfald er der ikke anledning til at tage stilling til, om der som påstået
af  foreligger en krænkelse af hendes ret til en rettergang inden en
rimelig frist efter artikel 6, stk. 1,i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.


Thi kendes for ret:


 frifindes.


Statskassen skal betale sagens omkostninger.