Sag om, hvorvidt bortvisningen af sagsøger var saglig, eller om sagsøger har krav på erstatning for løn i opsigelsesperioden og godtgørelse for uberettiget bortvisning i henhold til FUL § 2b. Der... Vis mere
Ret: Københavns Byret (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;

/

KØBENHAVNS BYRET
DOM

afsagt den 15. februar 2021

Sag BS-50527/2019-KBH

Mandatar HK/Danmark for
Sagsøger
(advokat Helene Grarup Smidt)

mod

Mandatar Dansk Erhverv for
Sagsøgte A/S
(advokat Michael Elof Nielsen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen er anlagt den 8. november 2019 og vedrører spørgsmålet om, hvorvidt
bortvisning af Sagsøger var berettiget, og om Sagsøger har krav på erstatning for
løn i opsigelsesperioden og godtgø-relse samt godtgørelse i henhold til
forskelsbehandlingsloven.

Sagsøger, har fremsat følgende påstand:

Sagsøgte A/S skal til Sagsøger betale 102.464,11 kr. subsidiært et mindre beløb
med tillæg af procesrente af 26.572,96 kr. fra den 29. november 2018 og af
75.891,15 kr. fra den 5. august 2019 alt til betaling sker.



/

2

Endvidere skal Sagsøgte A/S til Sagsøgers konto hos FerieKonto betale 2.004,17
kr. for optjeningsåret 2018 og 943,88 kr. for optje-ningsåret 2019 med tillæg af
procesrente heraf fra sagens anlæg til betaling sker.

Påstanden er opgjort sådan:

Månedsløn:
Gennemsnitlige timer 64,86 x 116,42 kr. 7.551,00 kr.
3,4% fritvalg 256,73 kr.
8% pension 624,62 kr. 
I alt 8.432,35 kr. 

Principalt
Godtgørelse iht. forskelsbehandlingslovens § 7, jf. § 2
9 måneders løn 75.891,15 kr.

Subsidiært
Godtgørelse iht. funktionærlovens § 2b
3 x 8.432,35 kr. 25.297,05 kr.

Erstatning for løn i opsigelsesperioden, iht. funktionærlovens § 3

Oktober måned, den 30. og 31. oktober 2018
4 timer pr. dag x 2 x 116,42 kr. 931,36 kr.
3,4% i fritvalg 31,67 kr.
8% i pension 77,04 kr. 
Samlet for oktober 1.040,07 kr.

November – december 2018
Løn 2 x 7.551,00 kr. 15.102,00 kr.
Fritvalg 2 x 256,73 kr. 513,46 kr.
Pension 2 x624,62 kr. 1.249,24 kr. 
Samlet for perioden 16.864,70 kr.

Januar 2019
Løn 7.551,00 kr.
Pension 624,62 kr.
Fritvalg 256,73 kr. 
Samlet for perioden 8.432,35 kr.

Pension af feriegodtgørelse iht. § 5 i overenskomsten



/

3

8% af 2.004,17+943,88 235,84 kr.

Feriegodtgørelse for optjeningsåret 2018
12,5% af 931,36 kr.+15.102,00 2.004,17 kr.

Feriegodtgørelse for optjeningsåret 2019
12,5% af 7.551,00 943,88 kr.

Krav i alt 105.412,16 kr. 

Sagsøgte A/S, har fremsat påstand om frifindelse, subsidiært betaling af et lavere
beløb end påstået af sagsøger fastsat efter rettens skøn.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Oplysningerne i sagen
Det fremgår af sagen, at Sagsøger den 28. februar 2017 blev deltidsansat
tidsbegrænset som servicemedarbejder hos Sagsøgte A/S med 20 timer i
gennemsnit om ugen. Sagsøger blev fra 1. februar 2018 ansat som
servicemedarbejder hos Sagsøgte A/S på del-tid med en arbejdstid på 8-16 timer
om ugen i gennemsnit over en 8 ugers peri-ode i henhold til vagtplan.

Den 29. oktober 2018 blev Sagsøger bortvist fra stillingen som
servicemedarbejder. Af brev af 29. oktober 2018 fra klargøringsleder Vidne 1
fremgår:

”…

Årsagen til bortvisningen er en konkret situation, hvor du udviser en meget utilste-delig og

uacceptabel behandling af en kunde samt en aggressiv adfærd overfor både kunden og

kolleger, hvilket vi anser for at være en grov misligholdelse af ansættelses-forholdet.

…”

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger, Vidne 2, Vidne 3, Vidne 4 og Vidne 1.

Sagsøger har forklaret, at han blev ansat den 28. februar 2017 hos sagsøgte. Han
havde tidligere arbejdet hos Europcar i By i recep-tionscentret. Da han flyttede til
København, blev han ringet op af en tidligere le-der fra Europcar i By om et
arbejde i deres afdeling i lufthavnen. Han skulle tage imod udlejningsbiler, når de
kom retur. Det var et deltidsarbejde. I starten arbejdede han mere, men senere gik
han ned i tid, fordi han tog en uddannelse



/

4

som personlig træner. Han arbejdede en gang om ugen, og efter et halvt år blev
han sat op i tid. I starten refererede han til Vidne 1 og Vidne 4. Han var glad for sit
job. Han har aldrig fået en advarsel. Han har fået at vide, at han kunne brokke sig
lidt meget over kollegerne. Det var typisk, når kollegerne mødte ind, og de så bare
gik ud og røg en halv time, selvom der lå mange nøg-ler fra afleverede biler, som
skulle tjekkes.

Han blev inviteret med til møder, men han kunne som regel ikke deltage. Han
havde et godt forhold til kolleger.

Om episoden med Facebook forklarede han, at han havde været på arbejde og i en
pause benyttet Facebook på computeren. Han glemte at logge af Facebook. Da
Person 1 og Person 2 mødte om morgenen, kunne de se at han ikke havde log-
get af. De skrev på en kollega, Person 3's Facebook side, at han var sprun-
get ud som homoseksuel, og at Person 3 var i forhold med ham. Det var almin-
delig kendt, at han var homoseksuel. Han var ikke i forhold med Person 3, men
med en anden mand. Han synes, det var en grov spøg og ringede til Vidne 4 og
fortalte om det. Vidne 4 spurgte, om det var slettet. Det var det og hun synes
derfor ikke, det var så slemt. Hun syntes, at det var værre, hvis det var en
heteroseksuel gift kollega. Person 2 ringede til ham lidt efter, og han fik en form
for undskyldning. Bagefter fik han det skidt og havde ikke lyst til at møde på
arbejde.

Kunderne skal parkere bilen, når de afleverer den. Derefter skal servicemedar-
bejderen tjekke bilen for skader. Der var en del biler, som ikke blev parkeret på en
p-plads, men derimod foran check-in skuret. Når de havde travlt, var der ik-ke tid
til at parkere bilen for kunden. Som det kan ses af videoen parkerede Vidne 2
foran check-in skuret. Han siger altid venligt til kunden, om kunden vil være sød
og køre bilen hen på en p-plads. Det sagde han også til Vidne 2, der svarede, at det
kunne han selv gøre. Han sagde på ny, om Vidne 2 ikke ville være venlig at
parkere bilen. Han sagde også, at han ikke kunne tage imod bilen, hvis Vidne 2
ikke ville parkere bilen. Derefter bad Vidne 2 om hans navn, hvilket han afviste,
da han af princip ikke giver sit navn. Dertil sagde Vidne 2, ”så er du bare den lille
sorte mand”. Han blev vred og kan ikke huske præcis, hvad han sagde. Han ville
ikke finde sig i det og sag-de noget i retning af, at Vidne 2 bare kunne tage bussen.
Han tog den an-den bil, fordi han skulle over på kontoret på Vej. Det er kutyme, at
man tager en bil at køre i over til kontoret på Vej. Han ville dog først have fat i
Vidne 3 for at sige, at han lige smuttede over på kontoret. Derfor bakkede han
baglæns. Han havde armen på modsatte sæde og så bagud. Det var først tæt på, at
han så kunden igen og så bremsede han op. Han nåede ikke at tale med Vidne 3,
inden han kørte til udlejningskontoret. Her spurgte han om, hvad han skulle gøre,
når han var blevet kaldt den lille sorte mand. Det er muligt, at han var lidt oppe og
køre. Det var Person 4, der svarede ham og spurgte, hvad der



/

5

var sket. De slog kunden op. De sagde, at der også havde været lidt bøvl med den
kunde tidligere. De sagde, at han skulle tale med Vidne 1. Vidne 1 var der ikke og
i stedet talte han med Vidne 4. Han spurgte hende om, hvad man skulle gøre, når
en kunde havde kaldt en ”den lille sorte mand” . Vidne 4 svarede ved at spørge
ham, hvad hun skulle gøre ved det. Han sagde til hende, at det var frustrerende at
komme med nogle arbejdsproblemer, og så var hun bare ligeglad. Han sagde også,
at hun havde håndteret det med Facebook superdårligt. De talte ikke mere om
episoden med kunden. Han sag-de, at han havde været sur over håndteringen af
det med Facebook, og at han havde været hos sin fagforening. Efter han havde
været hos Vidne 4, havde han fri og tog hjem. Han havde fri resten af ugen. Da
han kom hjem, talte han med sin kæreste om episoden. Mens han havde fri,
ringede han til Vidne 1 vedrørende noget hans løn, der skulle rettes. Vidne 1
sagde, at de lige skulle have en samtale, når han kom på arbejde. Den 29. oktober
2018 mød-te han på arbejde. Fem minutter efter kom Vidne 1. De sad i check-in
skuret. Vidne 1 sagde, at de havde set videoovervågningen, og derefter besluttet at
bortvise ham.

Han har siden den 7. januar 2019 været ansat hos DSB, hvor han arbejder som
billetkontrollør. Der er han i tæt kontakt med kunder og har ikke problemer.

Han er i tvivl om, hvorvidt han fik kontakt til Vidne 3, efter han bakkede. Kun-den
bad om hans navn før episoden. Det var sikkert, fordi kunden ville klage over
ham, da han ikke ville tage imod bilen. Der havde været en lidt irriteret di-alog
forinden. Da han smækkede med døren var det efter, at kunden havde kaldt ham
”den lille sorte mand” .

Vidne 2 har forklaret, at han har boet det meste af sit arbejdsliv i udlandet. Han er
nu bosiddende i Japan og har været kunde hos sagsøgte i over 20 år. Person 5 er
datter af en bekendt til hans svigermor. Han har aldrig mødt Person 5. Ved
aflevering afleveres bilen på parkeringspladsen ved check-in skuret. Nor-malt
plejede han at stille bilen foran skuret. Han har aldrig oplevet problemer tidligere.
Den 22. oktober 2018 skulle han aflevere bilen. Han stillede bilen, som han
plejede foran check-in skuret, fordi der var fyldt på parkeringspladserne. Da han
var ved at stige ud af bilen, kom der en ansat fra sagsøgte hen til ham. Han sagde,
at vidnet ikke måtte parkere der, men skulle parkere længere væk. Hvis vidnet
ikke gjorde det, ville han ikke tjekke vidnet ud. Hertil sagde vidnet, at det
behøvede han ikke at gøre, fordi det skete helt automatisk. Manden blev sur og
råbte, at vidnet var racist. Derefter forsøgte manden at smække døren i over hans
arm. Vidnet nåede at undgå det. Derefter smed manden vidnets ryg-sæk og trolley
ud af bilen. Vidnet forlod stedet, men da han havde glemt sine briller, gik han
tilbage, og da kom manden bakkende mod vidnet.



/

6

Vidnet bad om mandens navn, da han havde råbt af vidnet. Det ville manden ikke
give ham. Derefter sagde vidnet, hvordan han så skulle beskrive manden, og om
det var som en lille sorthåret fyr. Manden blev meget sur og begyndte at skubbe til
vidnet, før han smed vidnets taske og rygsæk ud. Han stillede sig tæt op ad vidnet
og forsøgte at skubbe vidnet. Han råbte, at vidnet var racist. Vid-net kunne være
kørt igen, men det er ikke normalt. Sagsøgte har 4-5 pladser for-an skuret, men de
var optaget. I teorien kan man godt parkere på andre pladser. Det havde bare
aldrig været et problem med at aflevere bilen der foran skuret. Manden virkede
som om han var irriteret.

Det var da vidnet sad inde i bilen, at manden kom farende og sagde, at han skulle
flytte bilen, og vidnet sagde hertil hold nu op. Vidnet bad om hans navn, efter han
havde smækket med bildøren. Han har ikke sagt ”lille sorte mand” . Vidnet er ikke
racist, og manden er ikke sort. Han har boet i Japan i mange år og har arbejdet
med mange forskellige nationaliteter. Han er gift med en japa-ner, og hans søn er
halv japaner.

Han blev nervøs, også fordi manden kom kørende mod vidnet. Han var choke-ret
over oplevelsen. Vidnet var utryg, men ikke nervøs for, at manden ville gøre
noget. Vidnet nåede at gøre sig tanker om at skulle forsvare sig – navnlig fordi
bilen kom bakkende mod vidnet med høj hastighed. Det var efter vidnet gik med
rullekufferten og rygsækken, at manden kom kørende mod vidnet. Vidnet fandt
først ud af, at det var manden fra før, da bilen var kommet tæt på vidnet. Bilen
stoppede ca. en halv meter fra vidnet, og vidnet måtte træde til side. Han gik i
højre side på den vej, som man skulle bruge, når man afleverer bilen. Der var et
lille fortov, men ikke bredt nok, når man har en rullekuffert. Derfor gik han på
vejen.

Vidnet modtog en mail dagen efter, om at der var taget hånd om situationen.
Vidnet ville ikke bruge sagsøgte igen, hvis han ikke havde fået den mail.

Vidne 3 har forklaret, at han har arbejdet en del indenfor servicebran-chen, bl.a.
3½ år hos Avis. Han har studeret i udlandet, men nu bor han i Lon-don, hvor han
har været de sidste 2 år. Sagsøgte A/S blev en mulighed for arbejde, da han
studerede i udlandet.

Vedrørende Facebook opslaget forklarede vidnet, at det skete lige efter, han var
startet hos sagsøgte. Han husker det, og at Person 1 og Person 2 angrede over det.
Der var generelt en god stemning mellem medarbejderne, og der var ikke en
mobbekultur. Der blev taget fat i de involverede parter af ledelsen, og de øvrige
medarbejdere fik oplyst af ledelsen, at brug af sociale medier på arbejdspladsen
ikke blev accepteret. Der blev efter vidnets opfattelse taget hånd om det. Vid-nets
oplevelser med kunder i branchen er, at man møder hele spekteret af be-
folkningen på godt og ondt. Det var almindeligt, at nogle kunder kunne gå over



/

7

grænsen. Her skulle man som medarbejder fjerne sig og lade en anden roligere
kollega tage over. Det kunne f.eks. være ved arrogante eller provokerende kun-der.
Hos sagsøgte var det typisk ved parkering af biler og aflevering af nøgler at en
sådan kundeadfærd kunne forekomme. Det har været et samtaleemne, at kunderne
ikke parkerer bilen, selvom der var ledige pladser. Det var en almin-delig opgave
med parkering af bil for kunder for dem som servicemedarbejde-re.

Både Sagsøger og andre kolleger nævnte, at det kunne være et problem med
parke-ring. Sagsøger ville ikke finde sig i alting og sagde, at man bare kunne bede
kunden om at parkere bilen. Sagsøger var generelt glad og i godt humør. Det var
vidnets første vagt med Sagsøger den dag, og det blev nævnt om morgenen, at
Sagsøger synes at det kunne være irriterende, at en kunde ikke parkerer bilen ved
aflevering. Vid-net fik det indtryk ”husk vi skal ikke at finde os i hvad som helst –
de kan godt parkere selv” . Når man får tips fra kolleger i en ny stilling, tager man
det bare ind, men man tager ikke alt til sig. Det som Sagsøger gav udtryk for, var
ikke det indtryk vidnet fik ved jobsamtalen eller i øvrigt. Vidnet tog ikke
Sagsøgers råd til sig. De gik ud til kunden, hvor vidnet havde dialogen. Sagsøger
var med for at støt-te. Så kom der en ekstra kunde ind. Sagsøger sagde ”hov der
skal han ikke parkere” Det næste vidnet hørte var, at Sagsøger råbte af kunden
”Hvad sagde du til mig ” ”racist” ”skrid med dig ”. Vidnet oplevede kunden som
passiv og afventende. Kunden virkede chokeret. Vidnet husker ikke, at kunden
sagde noget. Sagsøger var oppe i hovedet på kunden. Sagsøger var vred, såret og
ked af det. Vidnet så kunden efterfølgende. Sagsøger hev kundens bagage ud af
bilen lidt voldsomt. Vidnet tilbød at tage over, men så tog kunden mobiltelefonen
frem og sagde ”der kommer en klage” og så gik han. Vidnet var chokeret og
forvirret.

Det hele gik meget hurtigt. Vidnet synes ikke, at han fik skredet ordentligt ind ved
episoden, men efter kunden gik, tog vidnet over. Sagsøger var gået ind i ”hyt-ten”
, og da Sagsøger kom ud igen sagde han, at han tog ned til Person 6 på konto-ret.
Det var inden, Sagsøger satte sig ind i bilen. Han så ikke Sagsøger køre væk. I
situa-tionen vil han beskrive Sagsøger som at have et temperament og være
principfast med hensyn til det med parkering af bilen ikke var noget, som man
skulle finde sig i. Det at parkere biler var en helt almindelig opgave, som vidnet
udførte og ikke noget, som vidnet tog en diskussion med kunden om. Han har ikke
ople-vet noget lignende fra en medarbejder før. Vidnet var lige startet hos sagsøgte
den 9. oktober 2018. Forud for den 22. oktober havde vidnet haft en eller to vag-
ter. Der var en anden kunde den dag, som vidnet og Sagsøger gik sammen ud til.
De var altid to på arbejde ad gangen. Nogle gange delte de sig og tog hver sin
kun-de, men Sagsøger ville gerne, at de skulle være to om det. Vidnet overvejede
at gribe ind ved episoden, men vidnet var lidt forvirret. Vidnet talte ikke med
kunden om episoden efterfølgende. Vidnet husker ikke om kunden kom tilbage
igen.



/

8

Vidne 4 har forklaret, at hun er ansat hos sagsøgte, og det har hun været i to
omgange siden 1994. Hun var supervisor for Sagsøger. Det var som regel vidnet,
der lavede vagtplanlægningen, og hun prøvede at tilgodese alle medarbejdere.
Hun synes, at hun og Sagsøger havde en god dialog. Sagsøger havde noget
uddannelse ved siden af, og det fik de passet ind. Hvis Sagsøgers private forhold
ændrede sig, skrev Sagsøger en mail om, at han ville have flere eller færre timer.
Det er generelt udgangspunktet, at i de to højsæsoner forventes af medarbejderne
at arbejde mere. Derudover var det ellers timer efter Sagsøgers ønske. I december
til januar var arbejdsopgaven som servicemedarbejder at tage imod bilnøgler og
lave skade-stjek. Der var nogle parkeringspladser til aflevering af biler. Der kunne
være flaskehals i højsæsonen ellers plejede der at være plads. Som
servicemedarbej-der må det kunne forventes, at man kan komme ud for at skulle
parkere en bil, hvis der kommer en kunde, der har brug for hjælp til parkering.

Vedrørende Facebook opslaget den 9. oktober 2018 forklarede vidnet, at hun fik et
opkald fra Sagsøger, hvor Sagsøgers kæreste også var med på telefonen. Sagsøger
var ret ophidset over, at han på Facebook var sat i forhold med en anden
medarbejder. Hun sagde, at hun ville undersøge det og tale med medarbejderne
om det. Sam-talen blev meget personlig, og som om hun skulle have en særlig
holdning til homoseksuelle. Hun ringede til Person 2, og han var meget ked af, at
Sagsøger var blevet så ked af det. Person 2 ville ringe til Sagsøger. Vidnet fulgte
op på det, og skrev til Sagsøger, at han skulle have fået en undskyldning. Hun
foretog sig ikke yderligere. Hun har ikke sagt til Sagsøger, at det ikke var så slemt
og at det ville ha-ve været værre, hvis det var en heteroseksuel gift kollega.

Hun talte med Person 2 lige efter samtalen med Sagsøger. Ifølge Person 2 fik de
talt tingene igennem, og Sagsøger havde modtaget undskyldningen. Sagsøger har
ikke efter-følgende givet udtryk for, at det ikke var gået i orden. Vidnet skrev
efterfølgen-de til Vidne 1 om det.

Vedrørende episoden med kunden forklarede vidnet, at Sagsøger kom ind på vid-
nets kontor og råbte op, om man skulle finde sig i det, som kunderne sagde.
Sagsøger stod i døren, og vidnet sad i stolen ved skrivebordet. Sagsøger satte sig
ikke ned. Han var meget ophidset. Det var svært at finde hoved og hale i, hvad
Sagsøger sag-de. Sagsøger sagde, at en kunde ville have hans navn, og da
Sagsøger ikke ville oplyse det, sagde kunden, om han hellere ville kaldes ”den
lille sorte mand” . Hun gav det videre til hovedkontoret og til Vidne 1, at en kunde
skulle have sagt noget til Sagsøger, og at hun var meget rystet over hans opførsel.
Det var som om, hun ikke gjorde det godt nok. Hun fortalte, at hun havde talt med
Sagsøger, og at hun forstod, at en kunde havde bedt om Sagsøgers navn, som
Sagsøger ikke ville oplyse, og at kunden så havde sagt noget til Sagsøger. Vidnet
fortalte også til Vidne 1, at hun var blevet rystet. Vidnet husker ikke, at de blev
bedt om at gøre no-get konkret. Det er et servicefag, og der kan opstå noget, når
folk kommer efter



/

9

at have fløjet i 24 timer, eller står med 5 børn. Af samme grund har de på deres
personalemøder taget konflikthåndtering op.

Der har været en anden situation, hvor hun bad om at få en anden medarbejder,
hvilket Sagsøger også blev meget ophidset over og sagde, om hun ikke troede, at
han kunne udføre opgaven. Vidnet blev også rystet dengang. Hun har ikke op-
levet lignende med andre medarbejdere.

Vidne 1 har forklaret, at han var afdelingsleder i klargøringsafdelingen hos
sagsøgte. Han havde det daglige ansvar på Vej og i check in. Vidnet havde samme
kontakt til Sagsøger som til andre medarbejdere. Vidnet overtog afde-lingen i
februar måned 2018. Han var ansvarlig for vagtplanlægningen, men Vidne 4 var
supervisor og stod for det med Sagsøgers arbejdstid blev plan-lagt som andres.
Alle fik mulighed for at komme med ønsker. I højsæsonperio-derne, hvor der var
travlt, var det lidt anderledes, men ellers fik man sine øn-sker opfyldt i det
omfang, det var muligt. Sagsøger havde visse ønsker, og de blev opfyldt. Det er
ikke mange gange, at vidnet har måtte sige nej til en fridag.

De medarbejdere, som stod i check in, var det første ansigt, som kunden mødte
hos sagsøgte. De skulle tage imod bilen og gennemgå bilen med kunden. Med-
arbejderen skulle være fleksibel og også kunne gennemgå bilen, efter kunden var
gået. Generelt skulle kunden parkere på p-pladsen, men det vigtigste var at få en
glad kunde. Generelt skulle folk ikke parkere på pladsen foran check-in.
Medarbejderne skulle opfordre kunden til selv at parkere eller medarbejderen
skulle parkere bilen for kunden. Det vigtigste var at få en glad kunde. Det var ikke
ualmindeligt, at medarbejderen skulle parkere bilen for kunden.

På personalemøderne den 6. februar, 3. maj og 16. maj 2018 var konflikthåndte-
ring på som emne på personalemødet, fordi konflikthåndtering er så vigtigt et
emne. Vidnet havde konflikthåndtering og kundetilfredshed med på alle perso-
nalemøder. Det er vigtigt at have et smil på over for kunden. Branchen er hård, og
der er alle slags kunder. Der er f.eks. forretningsfolk, der er vant til at rejse, dem
der ikke er vant til det og familier. Så er der dem, der kommer for sent, og har
travlt med at skulle nå et fly. Det er vigtigt at levere det billigste produkt, men man
skulle også kunne matche kundeservice. Sagsøgte havde ikke det bil-ligste
produkt, og kundeservicen var derfor noget at det vigtigste. Det var servi-ce, som
sagsøgte skulle konkurrere på. Det gælder om, at kunden kommer igen.

Det var obligatorisk at deltage i personalemøderne, men det gjorde ikke noget, at
man blev væk fra et enkelt møde. Personalet fik løn for at deltage i møderne. Der
har været afholdt 2 eller 3 møder med det emne. Han er ret sikker på, at Sagsøger
har deltaget i et af dem. Det var ikke altid, at der deltog nogen udefra til at stå for
undervisningen. Det var fordi, at emnet blev særligt prioriteret, at der kom en
udefra på de personalemøder.



/

10

Vidnet ved ikke, hvad der er sket med hensyn til oplæring, da Sagsøger blev ansat.
Efter vidnet blev startede på Vej, gik man over til sidemandsoplæring. Vidnet
synes generelt, og det var der enighed om, at det vigtigste var at få en glad kunde
ud af det. Med hensyn til håndtering af grænseoverskridende kun-der, så er det en
del af konflikthåndtering. Der har været mange sager i forhold til kundeadfærd.
Vidnet har altid sagt, ”få frosset situationen” og så henvis til vidnet. Situationerne
skal tages op efterfølgende og ikke på stedet. Det kan væ-re en fordel, hvis man er
to og lader den anden tage over, men man skulle kun-ne klare det selv. Hvis der er
gentagne oplevelser med en kunde, så tager luft-havnen sig af det, men 9 ud af 10
gange ser man aldrig kunden mere.

Vidne 4 skrev til vidnet om hændelsen vedrørende Facebook. Det var mens, at han
var på ferie. Vidne 4 skrev om en situation, der var eskale-ret lidt, og at der var
taget hånd om det. Vidnet fik også at vide, at der var kon-takt mellem Sagsøger,
Person 1 og Person 2. Han indkaldte til møde med Person 1 og Person 2, da han er
deres chef. Han tilkendegav, at det, der var sket, var uaccep-tabelt. Begge fik en
mundtlig advarsel. Vidnet fortalte ikke Sagsøger om indholdet af mødet. Vidnet
har talt med Sagsøger om episoden. Vidnet er stadig i dag i tvivl om, hvem der
havde gjort hvad. Vidnet troede episoden var lukket, fordi vidnet forstod, at de
havde sagt undskyld.

Han sad i Dragør, da Vidne 4 ringede til ham om Sagsøgers optræden. Da vidnet
kom hen i check-in, var Sagsøger taget hjem. Vidnet fik en masse at vide der.
Vidnet ville først se videooptagelsen og bestilte den samme dag. Da vidnet så
optagelsen, kom det bag på vidnet, at det skete. Vidnet vidste godt, at Sagsøger
har et temperament. Vidnet har haft en telefonisk kontakt til Sagsøger, hvor vidnet
bad Sagsøger ringe igen på et andet tidspunkt. Sagsøger kan tale meget ophidset.
Vidnet kunne ikke have en alvorsnak med Sagsøger, når Sagsøger var ophidset.

Ved bortvisningen var det en rolig snak. Vidnet valgte at møde op tidligt og tale
med Sagsøger. Sagsøger var ikke enig. Vidnet kan ikke have en medarbejder, der
arbej-der med kunder og som har en sådan reaktion. Det var decideret en farlig
måde at håndtere det på. Torsdag efter episoden, så vidnet videoen. Derefter traf
vid-net sin beslutning. Det var episoden med kunden, der førte til bortvisningen.
Vidnet sagde til Sagsøger, at han havde set videoen, og at det, som han havde set,
ikke var acceptabelt. Sagsøger havde fri om fredagen og derfor kunne vidnet ikke
tale med Sagsøger før mandag den 29. oktober 2018.

Parternes synspunkter

Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende:

”… Forskelsbehandlingsloven



/

11

Til støtte for den principale påstand om godtgørelse i henhold til forskelsbe-
handlingslovens § 7, jf. § 2 gøres det gældende, at Sagsøger den 22. oktober 2018
af en kunde blev udsat for chikane af racistisk karakter omfat-tet af
forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 4, og at bortvisningen den 29. oktober 2018
skete som en direkte konsekvens af, at Sagsøger over for Sagsøgte A/S ved Vidne
4 den 22. oktober 2018 i forlængelse af den i sagsfremstillingen beskrevne
krænkelse begået af en kunde, fremsatte krav om ligebehandling.

Det gøres gældende, at der er årsagssammenhæng mellem Sagsøgers henvendelse
til supervisor, Vidne 4, og bortvisningen den 29. okto-ber 2018. Dette understøttes
af den nære tidsmæssige sammenhæng mellem Sagsøgers krav om ligebehandling
og bortvisningen, hvor der alene forløb 7 dage, og af fremstillingen på side 5 i
svarskriftet, hvor det fremgår, at det var Sagsøgers henvendelse til Vidne 4, som
førte til, at Vidne 1 indledte en undersøgelse af episoden, og i sidste instans, bort-
visningen af Sagsøger.

Det bemærkes i relation til ovenstående, at Sagsøgte A/S, jf. forskelsbe-
handlingslovens § 1, stk. 4, har pligt til at stille et chikanefrit arbejdsmiljø til rå-
dighed, hvilken pligt Sagsøgte A/S har forsømt at iagttage.

Det gøres gældende, at Sagsøgte A/S ved at bortvise Sagsøger har handlet i strid
med forskelsbehandlingslovens § 2, stk. 1, og derfor skal tilpligtes at betale en
godtgørelse, der henset til Sagsøgers an-ciennitet og sagens omstændigheder i
øvrigt passende, kan fastsættes til 9 må-neders løn.

Funktionærloven

Derudover nedlægges der påstand om erstatning for løn i opsigelsesperioden, idet
det som hovedanbringende gøres gældende, at bortvisningen af Sagsøger var i
strid med forskelsbehandlingslovens § 2, og at Sagsøger ikke har groft misligholdt
sit ansættelsesforhold.

Det gøres gældende, at Sagsøger blev tiltalt groft forulempende af en kunde, og
Sagsøger forsøgte at afværge yderligere kommuni-kation med den pågældende
kunde, og bad ham derfor om at forlade stedet.

Sagsøger derfor er berettiget til løn i opsigelsesperioden i henhold til
funktionærlovens § 3.



/

12

Såfremt retten ikke finder, at der skal tilkendes en godtgørelse i henhold til for-
skelsbehandlingsloven, gøres det subsidiært gældende, at Sagsøger skal tilkendes
en godtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2b, jf. § 3. Det gøres herunder
gældende, at bortvisningen af Sagsøger er uberet-tiget, idet Sagsøger ikke har
groft misligholdt sit ansættelsesfor-hold.

Det bestrides, at Sagsøgers opførsel over for kunden udgør en grov misligholdelse,
som berettiger en bortvisning eller en opsigelse, men at op-førslen alene kan give
anledning til en advarsel.

Det bestrides ligeledes, at Sagsøger har modtaget undervisning i
konflikthåndtering af kunder. Sagsøger havde ikke mulighed for at deltage i nogen
af de i bilag D angivne datoer.

Derudover bestrides det, at Sagsøger skulle have udvist en ag-gressiv opførsel
over for kolleger.

Sagsøgte A/S har bevisbyrden for, at Sagsøger har udvist grov misligholdelse og
denne bevisbyrde er ikke løftet. Sagsøger har derfor krav på en godtgørelse, jf.
funktionærlovens § 2b, som passende kan fastsættes til 3 måneder.

Opgørelsen af påstanden

Det gøres samlet gældende vedrørende opgørelsen af kravet, at månedslønnen skal
beregnes som et gennemsnit af de faktiske timer for perioden april – okto-ber
2018, idet dette giver et mere retvisende billede af Sagsøgers faktiske timetal
(bilag 14).

Det gøres gældende, at der i henhold til § 5, punkt 2, i Funktionæroverenskomst
for Handel, Viden, og Service mellem Dansk Erhverv Arbejdsgiver og HK/Pri-vat
og HK Handel 2017/2020 (bilag 15) skal beregnes pensionsbidrag af ferie-
godtgørelse.

Feriegodtgørelse
Til støtte for den nedlagte påstand om feriegodtgørelse henvises til § 24, jf. § 23,
stk. 6, i lovbekendtgørelse nr. 1025 af 10. april 2018 om ferie.

Til støtte for den nedlagte rentepåstand henvises til rentelovens § 3…”

Sagsøgte A/S har i sit påstandsdokument anført følgende:



/

13

”… Som hovedanbringende gøres det gældende, at bortvisningen af sagsøger var
berettiget, og at sagsøgte har løftet bevisbyrden herfor, hvorfor der hverken er
grundlag for tilkendelse af erstatning efter funktionærlovens § 3, godtgørelse i
henhold til forskelsbehandlingsloven eller godtgørelse i henhold til funktio-
nærlovens § 2 b.

Til støtte for den nedlagte frifindelsespåstand gøres det mere specifikt gælden-de,

at bortvisningen af sagsøgte skyldtes hans uacceptable, upassende, ag-
gressive og tilnærmelsesvist farlige adfærd over for sagsøgtes kunde, og
at bortvisningen af sagsøger derfor ikke var begrundet i, at han skul-le
have fremsat krav om ligebehandling over for sagsøgte.

I forlængelse heraf gøres det vedrørende bevisbyrden gældende,

at sagsøger har bevisbyrden for, at han blev udsat for forskelsbehandling, jf.
forskelsbehandlingslovens § 7, jf. § 2, og at der er tale om en alminde-lig
ligefrem bevisbyrde,

at sagsøger ikke har løftet bevisbyrden for, at han blev udsat for racistisk el-ler
chikanøs adfærd fra en kunde den 22. oktober 2018, jf. forskelsbe-
handlingslovens § 1, stk. 4,

at sagsøger heller ikke har løftet bevisbyrden for, at han over for Vidne 4 den
22. oktober 2018 fremsatte krav om ligebehandling, jf. forskels-
behandlingslovens § 7, stk. 2, og

at sagsøger endelig ikke har løftet bevisbyrden for, at der var årsagssam-
menhæng mellem bortvisningen og de af sagsøger påståede forhold.

Ydermere gøres det gældende,

at arbejdsgivere i henhold til forskelsbehandlingslovens §§ 2 og 1, stk. 4,
alene i rimeligt omfang har pligt til at sikre sine ansatte mod chikane,

at sagsøgte straks efter at være blevet bekendt med sagsøgers oplevelse den
22. oktober 2018 foretog aktive skridt til at undersøge de faktiske
omstændigheder for episoden,

at sagsøgte har gjort sig rimelige bestræbelser på at sikre et chikanefrit ar-
bejdsmiljø,



/

14

at sagsøger ikke har påvist faktiske omstændigheder, som giver anledning til
at formode, at sagsøgers rettigheder er blevet krænket, jf. § 7, jf. § 2, jf. §
7a, og

at sagsøgte derfor ikke har forsømt sine forpligtelser i henhold til forskels-
behandlingsloven, hvorfor sagsøger ikke er berettiget til en godtgørelse i
henhold til forskelsbehandlingsloven.

I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt sagsøger har ret til erstatning for løn i
henhold til funktionærlovens § 3, gøres det til støtte for frifindelsespåstanden
gældende,

at det må lægges til grund, at sagsøger den 22. oktober 2018 udviste en ad-
færd over for sagsøgtes kunde, der var uacceptabel, upassende, aggres-siv
og tilnærmelsesvist farlig, og

at sagsøgers adfærd derfor udgjorde en væsentlig misligholdelse af hans
ansættelsesforhold, der berettigede til en bortvisning.

Såfremt retten måtte finde, at bortvisningen af sagsøger er sket med urette, gø-res
det gældende,

at erstatningen for løn i opsigelsesperioden mv. bør opgøres i henhold til
sagsøgtes kravsopgørelse som angivet i duplikken, og

at der under alle omstændigheder kunne være sket opsigelse på et sagligt
grundlag, hvorfor der ikke er grundlag for at tilkende sagsøger en godt-
gørelse i medfør af funktionærlovens § 2 b…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Efter forklaringerne fra Vidne 4 og Vidne 1 lægger retten til grund, at både
konflikthåndtering og kundetilfredshed var fast emner på perso-nalemøder, og at
man hos sagsøgte prioriterede kundetilfredshed meget højt.

Af Vidne 3's forklaring fremgår det, at det at parkere biler var en helt al-mindelig
opgave, som vidnet udførte og ikke noget, som vidnet tog en diskus-sion med
kunden om. I forbindelse med episoden med Vidne 2 har han forklaret, at han ikke
havde oplevet noget lignende fra en medarbejder før.



/

15

Der er under hovedforhandlingen afspillet videooptagelser fra den 22. oktober
2018 foran check-in skuret hos Sagsøgte A/S i lufthavnen.

Det fremgår heraf, at Sagsøger som servicemedarbejder hos Sagsøgte A/S ved
kunden Vidne 2's aflevering af bil smækkede bildøren i, så Vidne 2 måtte flytte
sig, at Sagsøger de-rerfter bevægede sig mod Vidne 2 aggressivt og stillede sig
meget tæt på Vidne 2, og at han åbnede bagagerummet og kastede Vidne 2's baga-
ge på vejen. Det fremgår videre, at Sagsøger bagefter gik hen og tog en anden bil
og derefter kom bakkende med høj fart mod ensretnin-gen på den vej, hvor Vidne
2 kom gående, og da Sagsøger nåede hen til Vidne 2 ophørte han med at bakke og
kørte fremad.

Efter Vidne 1's forklaring lægger retten til grund, at det var denne episo-de med
Vidne 2, der førte til bortvisning af Sagsøger.

Retten finder, at Sagsøger ved episoden den 22. oktober 2018 har udvist en sådan
grov adfærd og tillige farlig adfærd over for en kunde, at bortvisningen af ham er
sket med rette.

Vidne 2 har forklaret, at han bad om Sagsøgers navn, fordi han oplevede hele
episoden som ubehagelig. Vidne 2 har afvist at skulle have kaldt Sagsøger ”den
lille sorte mand” .

Det fremgår af Vidne 3's forklaring, at Sagsøger var irriteret, inden Vidne 2 kom,
og at det var Sagsøgers holdning, at kunden selv skulle parkere bilen.

Retten finder det ikke mod Vidne 2's benægtelse og det i øvrigt fremkomne bevist,
at Vidne 2 skulle have kaldt Sagsøger ”den lil-le sorte mand” .

Efter Vidne 1's forklaring og Vidne 4's forklaring lægger retten til grund, at
Sagsøger ikke har fremsat krav om ligebehand-ling.

Retten finder det således ikke bevist, at Sagsøger har været udsat for ulovlig
forskelsbehandling.

Facebook opslaget findes ikke at have haft betydning for bortvisningen af
Sagsøger. Retten lægger til grund efter forklaringerne, at der ik-ke var anledning
til at tro, at det ikke var bragt i orden.



/

16

Som følge af det anførte er der ikke grundlag for at tilkende Sagsøger erstatning
efter funktionærlovens § 3, godtgørelse i henhold til funk-tionærlovens § 2 b eller
godtgørelse i henhold til forskelsbehandlingsloven, hvorfor retten tager sagsøgtes
frifindelsespåstand til følge.

Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af
advokatudgift med 20.000 kr. Sagsøgte A/S er momsregistreret.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Sagsøgte A/S frifindes.

Sagsøger skal til Sagsøgte A/S betale sagsomkost-ninger med 20.000 kr.

Beløbet skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/





/