Sag om henvisning efter anmodning til videre behandling ved Østre Landsret, jf. retsplejelovens § 226, stk. 1.
Ret: Retten i Glostrup (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Retspleje og civilproces;

RETTEN I GLOSTRUP
KENDELSE

afsagt den 13. oktober 2021

Sag BS-17219/2021-GLO

MT Højgaard Danmark A/S
(advokat Claus Richter Weigelt)

og hovedintervention

Aarhus Havn
(advokat Kristian Skovgaard Larsen)

mod

Tryg Forsikring A/S
(advokat Torben Bondrop)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Afgørelse om evt. henvisning af sagen til Østre Landsret, jf. retsplejelovens §
226, stk. 1, eller kollegial behandling ved byretten, jf. § 12, stk. 3.

Sagens baggrund og parternes påstande
Ved stævning af 3. maj 2021 har sagsøger MT Højgaard Danmark A/S nedlagt
påstand om, at sagsøgte, Tryg Forsikring A/S skal betale 6.185.985,69 kr. til MT
Højgaard Danmark A/S med rente efter rentelovens § 5 fra den 22. september
2020.

Tryg Forsikring A/S har nedlagt påstand om frifindelse.

Ved hovedinterventionsstævning a 19. juli 2021 har Aarhus Havn
hovedinterveneret i sagen med følgende påstande:



2

Aarhus Havn støtter MTS´s påstand og anbringender, således som de er angivet i
stævningen af 3. maj 2021 i Hovedsagen.

Over for Tryg Forsikring A/S nedlægges selvstændig foreløbig påstand om, at
Tryg Forsikring A/S skal tilpligtes at betale 1.100.745,- kr. til Aarhus Havn med
tillæg af rente i henhold til rentelovens § 5 fra den 23. december 2020.

Oplysningerne i sagen
Hovedsagen omhandler forsikringsdækning for en skade på en mole, der var
under opførelse på skadestidspunktet.

MTH har som entreprenør udført et projekt ”Ny Færgeterminal” for Aahus Havn.
Projektet omfatter udførelse af kaj- og moleanlæg til brug for Molslinjens færger.

MTH havde tegnet en kombineret entrepriseforsikring hos Tryg forsikring A/S og
sagen vedrører dækning under entrepriseforsikringens dækning af All Risks, der
på Policen er udvidet med en LEG3-klausul.

Efter udførelse af molens sider og opfyldning konstateredes det, at en del af
molen begyndte at flytte sig utilsigtet og man kunne se en svag bule på
vægflugten på molen. Målinger analyseret af Rambøll indikerede en uforudset og
kontinuer sideværts bevægelse.

Skaden blev anmeldt til Tryg Forsikring A/S.

Geotekniske undersøgelser har vist, at der under molen på det sted, hvor
bevægelsen er størst, befinder sig et indkapslet lag af blød bund. Den nærmere
årsag til, at dette lag er til stede under molen efter oprensningen, er ikke fastslået.

Rambøll har projekteret afhjælpningsprojekt, bestående af nedramning af
skråpæle, som bremser de utilsigtede bevægelser, samt forstærkninger i molen.
Efter udførelsen har molen igen lige netop den ifølge normerne krævede styrke,
men har fortsat en deformation på op til ca. 80 cm. Påstanden i sagen udgør
udbedringsomkostningerne.

Tryg forsikring A/S har tilsluttet sig sagsfremstillingen fra MTH og har
supplerende anført, at det fremgår af en rapport af 4. september 2020 fra Nira, at
årsagen til deformationen både er en udførelsesfejl i form af, at der ikke er sket
korrekt opgravning af gytje, såvel som en projekteringsfejl i form af manglende
tilstrækkeligt undersøgelse af de geotekniske forhold.



3

Tryg Forsikring A/S tiltræder, at sagen omhandler spørgsmålene om, hvorvidt
deformationen af molen er en fysisk skade i policens forstand, om deformationen
er uforudset, herunder om afhjælpning er sædvanlig afhjælpning af egne mangler
og fortolkningen af LEG3-klausulen.

Parternes synspunkter om henvisning eller kollegial behandling.
MT Højgaard har til støtte for anmodningen om henvisning til landsret i medfør af
retsplejelovens § 226 anført blandt andet, at hovedsagens centrale
problemstillinger angår fortolkning af en all-risk entrepriseforsikring med en
LEG3-udvidelse, herunder fortolkning og fastlæggelse af begrebet "fysisk skade".

Af indlæg af 1. juli 2021 fremgår følgende argumentation:

” ...

Der er ikke i retspraksis fundet tidligere eksempler på domme, der fortolker
LEG3-udvidelsen og sagsøgte har gjort gældende, at begrebet "fysisk skade" har
et andet indhold i forbindelse med denne type forsikring, end ved anvendelse på
erhvervs- og produktansvarsforsikringer. Afgørelse af denne sag må derfor
antages at have principiel betydning for andre entreprenører og bygherrer, der
har tegnet entrepriseforsikring med LEG3-udvidelse.

Sagens bevismæssige spørgsmål angående faktiske forhold ses begrænset til nogle
få detailspørgsmål, idet sagsøgtes svarskrift dels tilslutter sig væsentlige dele af
MT Højgaards sagsfremstilling i stævningen, dels udtrykkeligt erklærer sig enig i,
at tvisten kan skæres til, så den overordnet omhandler spørgsmål om, (1) hvorvidt
den konstaterede deformation udgør en skade i policens forstand, (2) hvorvidt
deformationen er uforudset, og (3) fortolkning af LEG3-klausulen.

Dermed synes sagens afgørelse kun i meget begrænset omfang at afhænge af
konkret bevisvurdering angående sagens faktiske omstændigheder. De juridiske
spørgsmål er omvendt trådt frem i første række.

Spørgsmålet om, hvorvidt den konstaterede deformation udgør en skade, synes
koncentreret om, hvorvidt – hvilket det sagsøgte forsikringsselskab bestrider –
begrebet ”skade” har den samme betydning ved anvendelse i ansvarsforsikringer
og ved anvendelse i tingsforsikringer. Spørgsmålet har derfor relevans for både
forsikringer med en LEG3-klausul og tingsforsikringer uden denne.

Hvis svaret måtte være benægtende opstår det ligeledes principielle spørgsmål
om, hvilken betydning begrebet ”skade” da har ved anvendelse i
tingsforsikringer.



4

Spørgsmålet om, hvorvidt deformationen er uforudset eller ikke, angår også
fortolkning af policens generelle bestemmelser: Betyder ”uforudset” reelt
”uforudsigelig og udefrakommende” eller blot ”ikke forudset” ?

Spørgsmålet om fortolkning af LEG3-klausulen og dennes betydning for de to
forudgående spørgsmål har også betydning for en bredere kreds end blot denne
sags parter. LEG3-klausuler har vundet en væsentlig udbredelse i
entrepriseforsikringer i de senere år, og det ses undertiden, at selv offentlige
bygherrer stiller det krav til bydende entreprenører, at disse har tegnet
entrepriseforsikring med LEG3-klausul.

Der findes ikke trykt retspraksis og kun meget begrænset litteratur om LEG-
klausulen i dansk ret. Begge parter forventes derfor at henvise til engelsk
retspraksis og litteratur om spørgsmålet. Samspillet mellem en klausul, der er
udviklet med anvendelse under engelsk ret for øje, og en dansk
entrepriseforsikring underlagt dansk ret, er ikke afklaret endnu.

Denne sag er velegnet til at bidrage til retsudviklingen i denne henseende. Det er
således MT Højgaards opfattelse, at sagen er principiel og har generel betydning
for retsanvendelsen og retsudviklingen.

Det er endvidere MT Højgaards opfattelse, at netop de juridiske spørgsmål, der
opfylder kriteriet om principiel og generel betydning for retsanvendelsen og
retsudviklingen, spiller en så fremtrædende rolle i denne sag, at henvisning til
landsret er hensigtsmæssigt for sagens behandling.” .

Hverken Tryg Forsikring A/S eller Aarhus Havn har nogen bemærkninger til
anmodningen fra MT Højgaard Danmark A/S om henvisning af sagen til Østre
Landsret, jf. retsplejelovens § 226.

Rettens begrundelse og resultat

En sag kan af byretten henvises til landsretten efter anmodning og hvis sagen er af
principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og
retsudviklingen, jf. retsplejelovens § 226, stk. 1.

Nærværende sag omhandler spørgsmålene om

(1) hvorvidt den konstaterede deformation udgør en skade i policens forstand, (2)
hvorvidt deformationen er uforudset, og
(3) fortolkning af LEG3-klausulen.

Det er oplyst, at der ikke findes trykt retspraksis og kun meget begrænset litteratur
om anvendelsen af LEG3-klausuler i dansk ret. Efter sagens omstændigheder og
det af sagsøger anførte, er retten enig i, at sagen er



5

principiel og har generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen
indenfor forsikringsområdet.

Betingelserne for henvisning af sagen til Østre Landsret er således opfyldte.

THI BESTEMMES:

Nærværende sag henvises efter anmodning til videre behandling ved Østre
Landsret, jf. retsplejelovens § 226, stk. 1.