Sagen drejer sig om sagsøgers krav på betaling af løndifference opstået under en hjemsendelsesperiode under Lønkompensationsordningen og mere overordnet rette forståelse af... Vis mere
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;

/

VESTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 28. oktober 2021

Sag BS-50187/2020-VLR
(16. afdeling)

Kristelig Fagforening som mandatar for
Sagsøger
(advokat Bjørn Holtze)

mod

Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S
(advokat Michael Elof Nielsen)

Landsdommerne Malene Værum Westmark, Jakob O. Ebbensgaard og Anne Rode
(kst.) har deltaget i sagens afgørelse.

Sagen er anlagt ved Retten i Sønderborg den 24. september 2020. Ved Retten i
Sønderborgs kendelse af 14. december 2020 er sagen henvist til behandling ved
landsretten i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.

Sagen drejer sig om, hvilken løn Sagsøger, som var an-sat som provisionslønnet
tandplejer, og som i perioden 1. april – 24. maj 2020 var hjemsendt af sin
arbejdsgiver i medfør af lov nr. 264 af 27. marts 2020 om arbejdsgiveres og
lønmodtageres retsstilling ved lønkompensation af virksom-heder i forbindelse
med covid-19, havde krav på at få udbetalt i hjemsendelses-perioden.

Påstande
Sagsøger, har påstået sagsøgte, Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S, tilpligtet at
betale 57.987,58 kr. med proces-rente fra sagens anlæg, subsidiært betaling af et
mindre beløb.



/

2

Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb.

Sagsøgers påstand er opgjort således:

Løn for april 2020: 156 timer á 466,42 kr. 72.761,52 kr.
Løn for 1. - 24. maj 2020: 120 timer á 466,42 kr. 55.970,40 kr.
÷ udbetalt af sagsøgte den 30. april 2020 30.000,00 kr.
÷ udbetalt af sagsøgte den 29. maj 2020 30.000,00 kr.
÷ udbetalt af sagsøgte den 30. juni 2020 22.155,55 kr.
Difference 46.576,37 kr. 
Feriegodtgørelse: 12,5 % af 46.576,37 kr. 5.822,05 kr.
Arbejdsgivers pensionsbidrag: 12 % af 46.576,37 kr. 5.589,16 kr.
I alt 57.987,58 kr. 

Parterne er enige om den beløbsmæssige opgørelse af påstanden.

Sagsfremstilling
Den 1. januar 2019 blev Sagsøger ansat som tandplejer i en 14 timers stilling hos
Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S. Lønnen var aftalt til 13.354 kr. pr. måned.
Med virkning fra den 1. august 2019 aftalte parterne, at hendes arbejdstid skulle
forhøjes til 30 timer pr. uge, fordelt over ugens 4 første dage, og at hun fremover
skulle være rent provisionslønnet, således at provisionen skulle udgøre 30 % af
hendes månedlige omsætning, hvortil kom feriepenge og pensionsbidrag.

Ved allonge til ansættelseskontrakten, dateret den 25. november 2019, indgik
parterne aftale om, at Sagsøger skulle afholde ulønnet orlov fra den 1. januar 2020
til og med den 31. marts 2020. Samtidig blev det aftalt, at hun ”i op til 2 mdr. efter
orloven arbejder hver fredag fra 8.00 til 14.00 uden frokostpause” .

Det er oplyst, at Sagsøgers provisionsløn i perioden august - december 2019
gennemsnitligt udgjorde 55.681,75 kr. pr. måned.

Den 17. marts 2020 udsendte Tandlægeforeningen en pressemeddelelse med
overskriften ”Tandlæger vil fremover kun behandle kritiske patienter” . Af pres-
semeddelelsen fremgår bl.a.:

”Sundhedsstyrelsen har udsendt nye retningslinjer, som betyder, at
tandlægerne fra i dag og tre måneder frem kun behandler kriti-ske
patienter. Det betyder, at almindelige eftersyn aflyses.

…



/

3

Baggrunden er nogle nye retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen, som
beskriver, hvordan bl.a. tandlæger skal håndtere COVID-19 fra og
med i dag. Reglerne vil have en varighed fra i dag den 17. marts
2020 og formodentlig til og med juni 2020.

De nye regler betyder, at tandlægen skal stoppe alle ikke-kritiske
behandlinger som fx rutinemæssige eftersyn og tandrensninger.
Tandlægerne skal gennemføre kritiske funktioner som behandling af
traumer i tænder og mund, smerter, infektioner, rodbetændelse samt
svære tilfælde af caries og af parodontitis. Det gælder også skader
på implantater, broer og fyldninger og igangværende bøj-
lebehandling.

…”

Den 20. marts 2020 besluttede Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S at hjemsende
samtlige tandplejere. Af en udateret hjemsendelsesskrivelse fremgår bl.a.:

” Hjemsendelse med løn i henhold til trepartsaftalen om midler-
tidig lønkompensation

Dentist Tønder er ekstraordinært hårdt økonomisk ramt som følge
af covid-19/coronavirus. På denne baggrund hjemsendes du med
løn i perioden fra 13/3 marts til 9/6-20. Hjemsendelsen sker som al-
ternativ til afskedigelse, som ellers havde været nødvendigt.

…

Bemærk at du ikke må arbejde, mens du er hjemsendt i løn-
kompensationsperioden, men at du kan blive kaldt retur på arbej-det
med dags varsel, såfremt der skulle opstå pludselig sygdom og/eller
arbejdsmangel.

…”

Det er oplyst, at Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S har udbetalt løn til Sagsøger
med 30.000 kr. for henholdsvis april og maj 2020, og at Tandlægerne Dentist.dk
Tønder I/S den 30. juni 2020 har udbetalt yderligere 22.155,55 kr.

Sagsøger genoptog sit arbejde hos Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S den 25. maj
2020.



/

4

I maj 2020 rejste Kristelig Fagforening på Sagsøgers vegne krav mod
Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S om efterbetaling af løn for
hjemsendelsesperioden. Efter at Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S havde afvist
kravet, anlagde Kristelig Fagforening som mandatar for Sagsøger nærværende
sag.

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger og direktør Vidne.

Sagsøger har forklaret, at hendes opgaver under ansættelsen hos Tandlægerne
Dentist.dk Tønder I/S bestod i undersøgelser og diagnosticeringer samt
forebyggende cariesbehandling og behandling af bl.a. paradentose.

Overgangen til ren provisionsløn kom i stand på hendes initiativ i forbindelse med
en lønforhandling. Hun bad ikke om en garantiløn eller mindsteløn, fordi hun var
funktionær og derfor var omfattet af overenskomsten. Hun forstod godt, hvad ren
provision betød, men hun mente ikke, at der var nogen risiko forbundet med det,
fordi der er en minimumsløn for tandplejere.

Hun aftalte med sin arbejdsgiver, at hun skulle holde orlov i 3 måneder fra den 1.
januar 2020, og at hun, når hun kom tilbage, skulle arbejde lidt ekstra i 2 må-neder
for at få gang i patienterne igen.

Da hun kom hjem fra udlandet i marts 2020, ringede hun til Vidne for at høre,
hvad der skulle ske i lyset af den generelle nedlukning af samfundet. Han sagde, at
de skulle følge trepartsaftalen, som han ville sende til hende, og at han efter dens
ordlyd forventede, at hun ville få fuld løn. Omkring en måned senere skrev han til
hende, at hun som udgangspunkt skulle have løn ud fra et gennemsnit af sin
hidtidige provision, svarende til lønnen under ferie eller sygdom, men at hun ikke
var berettiget hertil, fordi hun havde været på orlov de seneste tre måneder. Han
tilbød hende i stedet, at hun kunne få et forskud på sin provision på 30.000 kr. pr.
måned, som så skulle fragå i lønnen, når hun kom på arbejde igen. Det syntes hun
ikke var ok, fordi hun var blevet hjemsendt med løn, så det sagde hun nej til.
Hendes kollega fik sin fulde løn, så det regnede hun også selv med at få. Hun tog
derfor kontakt til Krifa. Hun ind-gik ikke en aftale med Vidne om, at hun skulle
have 30.000 kr. om måneden, mens hun var hjemsendt, men hun fik dette beløb
udbetalt for april og maj 2020.

Hun protesterede ikke imod, at hun blev hjemsendt. Det kunne hun ikke, for alle
tandplejere i landet var jo hjemsendt.



/

5

Der var travlt, da klinikken i maj 2020 åbnede for patienter igen. Hun stoppede
hos Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S i december 2020.

Vidne har forklaret, at han er direktør i tandlægekæden  Dentist.dk. Tandlægerne
Dentist.dk Tønder I/S er en af de 19 tandlægeklinikker i kæden. Hans stilling
omfatter diverse administrativt arbejde for klinikkerne, herunder
personalemæssige forhold.

Stort set alle fuldtidsansatte tandplejere i kæden har en fast løn på ca. 35.000 kr.
pr. måned, hvortil kommer en mindre provision.

Da Sagsøger oprindeligt blev ansat, arbejdede hun 14 timer pr. uge til fast løn. Det
var et ønske fra hendes side, at hun overgik til at blive rent provisionslønnet. De
drøftede ikke minimums- eller garantiløn i den forbindelse. Hun ville gerne tjene
så meget som muligt, når hun var på arbejde, og hun var den højest indtjenende
tandplejer, han nogen sinde har set. Han har aldrig før hørt om en tandplejer, der er
rent provisionslønnet. 30 % i provision af omsætningen var måske lidt højt sat.
Langt de fleste tandplejere tjener 200 -280 kr. i timen, og nogle får dertil provision
på 5-10 % af deres omsætning over 100.000 kr.

I marts 2020 kom pressemeddelelsen fra Tandlægeforeningen. Klinikkerne blev
lukket fuldstændig ned, idet de dog skulle have åbent for kritiske patienter. De
måtte derfor sende næsten alt personale hjem på lønkompensation, mens de
medejende tandlæger blev kaldt ind, når der var patienter.

Oprindeligt blev de hjemsendte medarbejdere tilbudt en løn på op til 27.000 kr. pr.
måned. Dette blev senere ændret til 30.000 kr. pr. måned, hvilket dækkede de
fleste tandplejeres og klinikassistenters løn. Han ringede rundt til de rent
provisionslønnede tandlæger og aftalte med dem, at de skulle have 30.000 kr. pr.
måned i lønkompensation. Kun en enkelt tandlæge sagde nej til at indgå en sådan
aftale, men vedkommende endte dog med at sige ja til den, da han fik at vide, at
han ellers skulle møde på arbejde. For kæden var det et spørgsmål om at vælge
enten at give medarbejderne løn svarende til den sædvanlige fulde provisionsløn
med den følge, at kæden ville gå konkurs i løbet af få måneder, eller at give alle
medarbejdere den maksimale lønkompensation, så både kæden og medarbejderne
kunne overleve.

Han erindrer ikke at have talt med Sagsøger om, at hun skulle have 30.000 kr. pr.
måned som forskud på provision, eller at hun skulle have de 30.000 kr. pr. måned,
fordi hun havde været på orlov. Alle provisions-lønnede, inklusive tandlægerne,
blev tilbudt 30.000 kr. i lønkompensation. For-ventningen var, at der senere ville
være et behandlingsbehov, der ville medføre, at de ville kunne tjene pengene hjem
det følgende år.



/

6

Han fik ikke noget svar fra Sagsøger på tilbuddet om lønkompensation på 30.000
kr. pr. måned. Hun sagde ikke noget om, at hun hellere ville møde på arbejde.
Hans vurdering er, at hun ville have tjent tæt på ingenting, hvis hun var mødt på
arbejde, for der var ikke noget arbejde for hen-de at udføre.

Anbringender
Sagsøger har overordnet anført, at hun har krav på løn i hjemsendelsesperioden
beregnet som et gennemsnit af hendes provisionsløn i perioden september-
december 2019.

Hun har nærmere anført, at hun blev pålagt en hjemsendelse fra sit arbejde hos
Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S med henvisning til og hjemmel i ”Treparts-
aftale om midlertidig lønkompensation for lønmodtagere på det private ar-
bejdsmarked” af 14. marts 2020. Trepartsaftalen blev fulgt op af lov nr. 264 af 24.
marts 2020 om arbejdsgiveres og lønmodtageres retsstilling ved lønkompen-sation
af virksomheder i forbindelse med covid-19, der bl.a. bestemmer, at en hjemsendt
lønmodtager har ret til den aftalte løn i hjemsendelsesperioden. Formålet med
trepartsaftalen og loven var, at virksomhederne under de helt ekstraordinære
omstændigheder, der gjorde sig gældende, skulle fastholde de-res hjemsendte
medarbejdere frem for at afskedige dem. Hjemsendelse af med-arbejderne skete,
fordi der ikke var arbejde at udføre som følge af den generelle nedlukning af
samfundet, og lønkompensationsordningen skulle sikre medar-bejderne en løn, der
ikke kunne optjenes i virksomheden på grund af covid-19. Lønkompensation til
arbejdsgiverne efter ordningen var betinget af, at medar-bejderne fik fuld løn. I
loven er det indbygget, at arbejdsgiveren kan have en lønudgift for medarbejdere,
hvis løn overstiger 30.000 kr.

Begrebet ”den aftalte løn” i lov nr. 264 af 24. marts 2020 § 3, stk. 1, er ikke klart
defineret i loven. På baggrund af såvel det lovforberedende arbejde som den
tilhørende bekendtgørelse nr. 1116 af 2. juli 2020 om en midlertidig
lønkompensationsordning til virksomheder i økonomisk krise som følge af
COVID-19 må begrebet fortolkes sådan, at der for ansatte, hvis løn ikke var fast,
skulle foretages en gennemsnitsberegning af lønnen forud for hjemsendelsen.
Dette støttes af ministersvaret af 23. marts 2020, hvoraf fremgår, at
”Lønkompensationen beregnes ud fra den forventede indkomst, som opgøres på
baggrund af den gennemsnitlige indkomst for hhv. de sidste tre og tolv
forudgående måneders indkomst i virksomheden for den enkelte medarbejder.”

Som provisionslønnet aflønnes man ud fra sin indtjening. Funktionærlovens § 9,
stk. 3, bestemmer, at en provisionslønnet medarbejder, der i en periode er blevet
hindret i sin virksomhed, har krav på løn m.v. udregnet på grundlag af



/

7

den provisionsindtægt, medarbejderen antagelig ville have oppebåret i perio-den.
For Sagsøgers vedkommende skete hjemsendelsen som følge af et
myndighedspålæg, der fratog hende muligheden for at oppebære sin sædvanlige
indtjening. Også på den baggrund må beregningen af hendes lønkrav skulle
foretages ud fra en beregning af, hvad hun forventeligt ville have oppebåret, hvis
der ikke var sket et indgreb, baseret på hendes løn forud for hjemsendelsen.

Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S har anført, at Sagsøger i
hjemsendelsesperioden havde ret til den løn, der var aftalt i hendes
ansættelseskontrakt, jf. lov nr. 264 af 24. marts 2020 om arbejdsgiveres og løn-
modtageres retsstilling ved lønkompensation af virksomheder i forbindelse med
covid-19 § 3, stk. 1.

Sagsøger var pr. 1. august 2019 på eget initiativ overgået til udelukkende at være
provisionslønnet baseret på den omsætning, hun genererede i sin stilling som
tandplejer, uden at der var indgået aftale om en garanti- eller minimumsløn. Hun
har derved påtaget sig risikoen for store udsving i sin aflønning og har accepteret,
at der kunne være perioder, hvor hun slet ingen omsætning og dermed ingen
indtjening havde. Det er ubestridt, at hun ikke genererede nogen omsætning, mens
hun var hjemsendt. Selvom arbejdsgiveren havde valgt ikke at hjemsende hende,
eller hvis hun efter eget ønske var mødt på arbejde, ville hun have genereret en
helt ubetydelig omsætning, idet alle tandlægeklinikker i landet den 17. marts 2020
blev pålagt ikke at udføre ikke-kritiske behandlinger, herunder sædvanlige
tandplejeropgaver.

Begrebet ”den aftalte løn” , som anvendes i lov nr. 264 af 24. marts 2020 § 3, stk.
1, er synonymt med begreberne ”fuld løn” , ”løn som fastsat i den individuelle
ansættelseskontrakt” og ”deres fulde hidtidige løn” , som anvendes i henholdsvis
trepartsaftalen af 14. marts 2020, aktstykke nr. 108 af 16. marts 2020,
lovbemærkningerne til § 3, stk. 1, og bekendtgørelse nr. 1116 af 2. juli 2020 § 4,
stk. 1, nr. 3. I lovbemærkningerne anvendes både udtrykket ”den aftalte løn” og
udtrykket ”fuld løn” , og disse udtryk må derfor betyde det samme. At
bekendtgørelse nr. 1116 § 3, stk. 5, anvender begrebet ”den ansattes
gennemsnitlige løn” har ikke betydning for forståelsen af begrebet ”den aftalte
løn” i lovens § 3, idet bekendtgørelsen angår beregningen af den
lønkompensation, der kan tilkomme en arbejdsgiver omfattet af ordningen, og
ikke medarbejdernes krav på løn. Der må således sondres skarpt mellem
medarbejderens lønkrav og arbejdsgiverens lønkompensation, hvilket også ses af
beskæftigelsesministerens svar af 23. marts 2020 på et spørgsmål stillet af
Folketingets Beskæftigelsesudvalg.



/

8

Der er således hverken et aftalemæssigt eller et lovmæssigt grundlag for, at den
løn, Sagsøger havde krav på under hjemsendelsen, skal beregnes på grundlag af en
gennemsnitsmetode baseret på tidligere indtjening, herunder ved anvendelse af
beregningsmetoden til fastsættelse af lønkompensationens størrelse. Havde dette
været lovgivers intention, kunne det meget nemt have været angivet i
lovgrundlaget for
lønkompensationsordningen. Når dette ikke er sket, må der kræves særlige
holdepunkter for, at begrebet ”den aftalte løn” imod sin ordlyd skal fortolkes som
en ”gennemsnitsløn” baseret på tidligere indtjening. Sådanne holdepunkter findes
ikke, og Sagsøger har ikke løftet for, at dette skulle være tilfældet. Sagsøgers
”aftalte løn” var løn baseret på hendes omsætning, og hun er i denne situation
stillet som i enhver anden situation, hvor omsætningen svigter. Den
omstændighed, at hun var hjemsendt som følge af retningslinjer fra en myndighed,
kan ikke ændre herved.

Heller ikke princippet i funktionærlovens § 9, stk. 3, giver Sagsøger ret til en
”gennemsnitsløn” baseret på tidligere indtjening. Bestemmelsen giver
funktionæren ret til den provisionsindtægt, hun antagelig ville have oppebåret,
hvis hun ikke var blevet hindret i sin virksomhed i perioden. Sagsøger ville i
perioden utvivlsomt kun have genereret en helt ubetydelig omsætning på
tilnærmelsesvist 0,00 kr.

Retsgrundlaget
Regeringen og arbejdsmarkedets parter (Fagbevægelsens Hovedorganisation og
Dansk Arbejdsgiverforening) indgik den 14. marts 2020 ”Trepartsaftale om
midlertidig lønkompensation for lønmodtagere på det private arbejdsmarked” . Af
aftalen fremgår bl.a.:

”Regeringen og arbejdsmarkedets parter har indgået en trepartsaf-
tale om en midlertidig lønkompensationsordning for fyringstrue-de
lønmodtagere. Aftalen er et stort bidrag til, at vi i fællesskab sikrer,
at COVID-19 i mindst mulig omfang rammer danskernes arbejde
og levebrød.

COVID-19 medfører stor usikkerhed hos danske lønmodtagere og
virksomheder. Det har allerede nu medført store økonomiske kon-
sekvenser, der betyder et markant fald i omsætningen og et stort
antal afskedigelser i en række private virksomheder.

Regeringen og arbejdsmarkedets parter står sammen for at kom-me
bedst muligt igennem denne ekstraordinære situation på ar-
bejdsmarkedet.



/

9

***

Parterne er derfor enige om at indføre en midlertidig lønkompen-
sationsordning til virksomhederne for fyringstruede lønmodtage-re.
Med aftalen kan tusindvis af lønmodtagere, der ellers ville væ-re
blevet fyret, beholde deres job og løn, indtil den ekstraordinære
situation på arbejdsmarkedet er i bedring.

Aftalen gælder for lønmodtagere på alle de private virksomheder,
der er ekstraordinært hårdt økonomisk ramt som følge af COVlD-
19 og derfor står overfor at skulle varsle afskedigelser for mini-
mum 30 pct. af medarbejderstaben eller mere end 50 ansatte.

Den midlertidige kompensationsordning vil gælde fra 9. marts til 9.
juni 2020.

Parterne tager et fælles ansvar for at komme igennem krisen.

Regeringen yder lønkompensation til virksomhederne for det an-tal
medarbejdere, virksomheden forventer at skulle hjemsende i stedet
for afskedige som følge af COVID-19.

Virksomhederne kan anvende den nye lønkompensationsordning,
såfremt de fravælger eksisterende muligheder for hjemsendelse
uden løn.

De private virksomheder betaler fortsat fuld løn til medarbejderne i
kompensationsperioden, selv om de måtte være økonomisk hårdt
ramt af COVID-19. De fyringstruede medarbejdere må ikke
arbejde, men hjemsendes i kompensationsperioden med fuld løn.
Samtidig vil det være en forudsætning for lønkompensationen, at
virksomheden i den lønkompenserende periode ikke afskediger
ansatte som følge af økonomiske årsager.

…
***

Den statslige lønkompensation til fyringstruede lønmodtagere vil
udgøre ¾ af de samlede lønudgifter for de omfattede medarbejde-
res løn månedligt, dog maksimalt 23.000 kr. pr. måned pr. omfat-tet
fuldtidsansat. For timelønnede kan den statslige lønkompensa-tion
udgøre 90 pct., dog maksimalt 26.000 kr. pr. måned pr. omfat-tet
fuldtidsansat. Virksomhederne kan være omfattet af ordningen i
maksimalt tre måneder.



/

10

…”

Af aktstykke nr. 108, fremsendt af Erhvervsministeriet til Finansudvalget den 16.
marts 2020 og afgjort den 17. marts 2020, fremgår bl.a.:

”a. Erhvervsministeriet anmoder om Finansudvalgets tilslutning til
følgende dispositioner som led i etableringen af en midlertidig
lønkompensationsordning, hvorefter virksomheder kan få delvis
kompensation for lønudgifter til fyringstruede medarbejdere som
følge af COVID-19:

 Der tilføres 3.800,0 mio. kr. til § 08.32.21. Kompensations-
ordninger som følge af COVID-19

…

b. Regeringen og arbejdsmarkedet parter har indgået Trepartsaftale
om midlertidig lønkompensation for lønmodtagere på det private
ar-bejdsmarked.
…
Med aftalen etableres en midlertidig lønkompensationsordning

på 3.800,0 mio. kr. i 2020 for virksomheder med fyringstruede
lønmodtagere. Ordningen gælder fra 9. marts til og med 9. juni
2020. Lønkompensationen ydes til private virksomheder for det
antal medarbejdere, virksomheden hjemsender i stedet for at af-
skedige som følge af COVID-19.
Lønkompensation kan ydes til alle private virksomheder, der le-

ver op til alle følgende forudsætninger forbundet med ordningen:
 Lønkompensationsordningen omfatter alle private virk-

somheder, som er registreret i Det Centrale Virksomheds-
register (CVR). …
…

 Lønkompensationen er betinget af, at virksomhederne fort-
sat betaler fuld løn til medarbejderne i kompensationsperi-
oden, selvom de måtte være økonomisk hårdt ramt af
COVID-19. De fyringstruede medarbejdere må ikke arbej-
de, men hjemsendes i kompensationsperioden med fuld løn.

…”

Lov nr. 264 af 24. marts 2020 om arbejdsgiveres og lønmodtageres retsstilling ved
lønkompensation af virksomheder i forbindelse med covid-19, der trådte i kraft
den 27. marts 2020, har følgende ordlyd:



/

11

” § 1.
Loven har til formål at fastlægge arbejdsgiveres og lønmodtageres
retsstilling, når en virksomhed modtager lønkompensation i med-før
af aktstykke om etablering af en midlertidig lønkompensa-
tionsordning og regler fastsat i medfør heraf, hvorefter virksom-
heder kan få delvis kompensation for lønudgifter til fyringstruede
medarbejdere som følge af covid-19.

§ 2.
En arbejdsgiver, der modtager lønkompensation i medfør af
aktstykke om etablering af en midlertidig lønkompensations-
ordning og regler fastsat i medfør heraf, kan uanset bestemmelser i
kollektiv overenskomst, anden lovgivning, eller hvad der i øvrigt er
aftalt mellem arbejdsgiver og lønmodtager, hjemsende en løn-
modtager under de betingelser, som gælder i medfør af aktstykke
om etablering af en midlertidig lønkompensationsordning og reg-ler
fastsat i medfør heraf. Hjemsendelse kan ske med 1 dags var-sel.

§ 3.
En lønmodtager, der er hjemsendt i medfør af § 2, betragtes ikke
som opsagt og har ret til den aftalte løn i hjemsendelsesperioden, jf.
dog stk. 2.

…

Stk. 7. En lønmodtager er under hjemsendelsesperioden omfattet af
sine sædvanlige ansættelsesvilkår, men arbejdspligten er sus-
penderet. Arbejdsgiveren kan med 1 dags varsel forlange, at løn-
modtageren genindtræder i arbejdspligten, hvorved lønmodtageren
er omfattet af de fulde ansættelsesvilkår, der var gældende på
hjemsendelsestidspunktet.

… ”

Loven bygger på lovforslag nr. 141 af 19. marts 2020. Af bemærkningerne til
lovforslagets enkelte bestemmelser fremgår bl.a.:

”Til § 1

Det foreslås i § 1, at loven har til formål at fastlægge arbejdsgive-
res og lønmodtageres retsstilling, når en virksomhed modtager
lønkompensation i medfør af aktstykke nr. 108 afgjort den 17. marts
2020 om etablering af en midlertidig lønkompensationsord-



/

12

ning og regler fastsat i medfør heraf, hvorefter virksomheder kan få
delvis kompensation for lønudgifter til fyringstruede medar-bejdere
som følge af covid-19.

…

Lønkompensationen ydes til private virksomheder for det antal
medarbejdere, virksomheden hjemsender i stedet for at afskedige
som følge af covid-19. Lønkompensation kan ydes til alle private
virksomheder, der lever op til alle følgende forudsætninger for-
bundet med ordningen:

 …
 Lønkompensationen er betinget af, at virksomhederne

fortsat betaler fuld løn til medarbejderne i kompensations-
perioden, selvom de måtte være økonomisk hårdt ramt af
covid-19. De fyringstruede medarbejdere må ikke arbejde,
men hjemsendes i kompensationsperioden med fuld løn.

…

Til § 3

Efter gældende ret har en lønmodtager ret til løn som fastsat i den
individuelle ansættelseskontrakt, der er indgået mellem lønmod-
tageren og arbejdsgiveren, eller i en kollektiv overenskomst, der
omfatter det pågældende ansættelsesforhold. Til gengæld har
lønmodtageren en forpligtelse til at arbejde i det omfang, det til-
svarende er fastsat i ansættelseskontrakten eller den kollektive
overenskomst.

Lønkompensation i medfør af den midlertidige lønkompensa-
tionsordning for fyringstruede medarbejdere som følge af covid-19
indebærer, at den lønmodtager, som arbejdsgiveren modtager
lønkompensation for, sendes hjem i den periode, som der modta-ges
kompensation for, og at lønmodtageren ikke må arbejde i den
pågældende periode. Lønmodtageren har ret til den aftalte løn i
hjemsendelsesperioden, dog med undtagelse af en periode på 5
dage.

…”

I beskæftigelsesministerens fremsættelsestale af 19. marts 2020 er bl.a. anført:

”…



/

13

Formålet med lovforslaget er dels at etablere lovhjemmel til, at en
arbejdsgiver, der omfattes af lønkompensationsordningen, i nød-
vendigt omfang kan fravige eksisterende forpligtelser i medfør af
gældende ansættelsesretlig lovgivning, kollektiv overenskomst el-
ler individuelle ansættelseskontakter, dels at sikre lønmodtage-rens
retsstilling, når denne er hjemsendt i medfør af ordningen.

Med lovforslaget får en arbejdsgiver, som er omfattet af den mid-
lertidige lønkompensationsordning, ret til med 1 dags varsel at
hjemsende en lønmodtager under de betingelser, som gælder i
forbindelse med lønkompensationsordningen i medfør af aktstyk-ke
nr. 108 afgjort den 17. marts 2020. En hjemsendelse med 1 dags
varsel kan ske, uanset hvad der måtte være fastsat i anden lovgiv-
ning, kollektiv overenskomst eller i øvrigt aftalt mellem arbejdsgi-
ver og lønmodtager.

Med lovforslaget foreslås det endvidere, at en lønmodtager, som er
hjemsendt i medfør af lønkompensationsordningen, ikke be-tragtes
som opsagt, men har ret til den aftalte løn i den periode, hvor
lønmodtageren er hjemsendt, bortset fra i alt 5 dage af hjem-
sendelsesperioden, hvor lønmodtageren ikke får den aftalte løn,
men hvor lønmodtageren i stedet skal holde opsparet ferie, af-
spadsering, anden opsparet frihed i ansættelsesforholdet eller tje-
nestefrihed uden løn, uanset hvad der måtte være fastsat herom i
anden lovgivning, kollektiv overenskomst eller i øvrigt aftalt mel-
lem arbejdsgiver og lønmodtager.

…

På grund af den ekstraordinære situation, er der behov for, at lov-
forslaget hastebehandles. …

Det foreslås derfor, at lovforslaget træder i kraft hurtigst muligt.
…”

I et brev af 23. marts 2020 fra beskæftigelsesministeren til Folketingets Beskæf-
tigelsesudvalg hedder det:

”Beskæftigelsesudvalget har i brev af 19. marts 2020 stillet følgen-
de spørgsmål nr. 8 (L 141), som hermed besvares. …

Spørgsmål nr. 8:



/

14

”Vil ministeren oplyse, hvilke elementer, der indgår, når den sam-
lede løn skal opgøres, og hvordan skønnet over den samlede løn
foretages?”

Svar:
Den samlede løn, som må forstås som den fulde løn, er i overens-
stemmelse med dansk rets almindelig lønbegreb. Lønmodtagere
omfattet af lønkompensationsordningen skal således have udbe-talt
fuld løn, dvs. også pension m.v., som er en del af den faste løn
(måneds- eller timebasis), for at arbejdsgiveren kan opnå lønkom-
pensation. Dermed kan den fulde løn også inkludere fx genetillæg,
nattetillæg, weekendtillæg m.v.

Lønkompensationen beregnes ud fra den forventede indkomst, som
opgøres på baggrund af den gennemsnitlige indkomst for hhv. de
sidste tre og tolv forudgående måneders indkomst i virk-somheden
for den enkelte medarbejder.”

Af bekendtgørelse nr. 1116 af 2. juli 2020 om en midlertidig lønkompensations-
ordning til virksomheder i økonomisk krise som følge af COVID-19 fremgår bl.a.:

”Kapitel 1

Bekendtgørelsens anvendelsesområde

§ 1. Efter denne bekendtgørelse ydes delvis kompensation for
private virksomheders lønudgifter for virksomheder, der står
overfor at skulle varsle afskedigelser på minimum 30 pct. eller mere
end 50 af virksomhedens ansatte i virksomhedens kompen-
sationsperiode, grundet et forventet omsætningstab som konse-
kvens af udbruddet af Coronavirussygdom (COVID-19).
Stk. 2. Lønkompensationsordningen, jf. stk. 1, gælder for perio-

den fra og med 9. marts 2020 til og med 29. august 2020.
…

Kapitel 2

Definitioner

§ 2. I denne bekendtgørelse forstås ved:
…

4) Løn: Den ansattes arbejdsmarkedsbidragspligtige og arbejds-
markedsbidragsfrie A-indkomst medregnet virksomhedens og



/

15

den ansattes eget ATP-bidrag samt eventuelle bidrag til ar-
bejdsgiverbetalt pensionsordning.

Kapitel 3

Lønkompensationens størrelse

§ 3. En virksomhed kan efter reglerne i denne bekendtgørelse
opnå lønkompensation for hjemsendte ansatte, som ellers måtte
afskediges som følge af et forventet omsætningstab. Det maksima-
le kompensationsbeløb følger af stk. 2-6.
Stk. 2. Lønkompensationen, jf. stk. 1, svarer til 75 pct. af den

hjemsendte funktionærs løn, dog maksimalt kr. 30.000 om måne-
den pr. fuldtidsansat. …
…

Stk. 5. Udgangspunktet for beregning af lønkompensation efter
denne bekendtgørelse udgøres af den ansattes gennemsnitlige løn.
Den gennemsnitlige løn beregnes på baggrund af det højeste gen-
nemsnit af enten de seneste 3 måneder hhv. 12 måneder, jf. virk-
somhedens indberetninger til eIndkomstregistret. …
…

Kapitel 4

Betingelser for at modtage kompensation

§ 4. Ret til udbetaling af lønkompensation efter denne bekendt-
gørelse forudsætter, at
1) minimum 30 pct. eller mere end 50 af virksomhedens ansatte

hjemsendes i virksomhedens kompensationsperiode,
2) de hjemsendte ansatte ikke arbejder for virksomheden, jf. dog

§ 3, stk. 6, og
3) de hjemsendte ansatte oppebærer deres fulde hidtidige løn

i en periode, der ansøges om lønkompensation for.
…”

Landsrettens begrundelse og resultat
Det følger af § 2 i lov nr. 264 af 24. marts 2020 om arbejdsgiveres og lønmodta-
geres retsstilling ved lønkompensation af virksomheder i forbindelse med covid-
19 sammenholdt med aktstykke nr. 108 om etablering af en midlertidig
lønkompensationsordning, at en arbejdsgiver, der modtager lønkompensation,
uanset bestemmelser i kollektiv overenskomst, anden lovgivning, eller hvad der i
øvrigt er aftalt mellem arbejdsgiver og lønmodtager, kan hjemsende en løn-
modtager under bl.a. den betingelse, at arbejdsgiveren fortsat betaler fuld løn til
medarbejderen i kompensationsperioden.



/

16

Det følger af lovens § 3, stk. 1, at en lønmodtager, der er hjemsendt i medfør af §
2, ikke betragtes som opsagt og har ret til den aftalte løn i hjemsendelsesperio-den.

Loven blev indført med baggrund i den ”Trepartsaftale mellem regeringen og
arbejdsmarkedets parter om midlertidig lønkompensation for lønmodtagere på det
private arbejdsmarked” , som blev indgået den 14. marts 2020. Af aftalen fremgår
bl.a., at de fyringstruede medarbejdere ikke måtte arbejde, men at de skulle
hjemsendes i kompensationsperioden med fuld løn.

I forarbejderne til loven, jf. de specielle bemærkninger til § 1 i lovforslag nr. 141
af 19. marts 2020, er det anført bl.a., at lønkompensationen er betinget af, at
virksomhederne fortsat betaler fuld løn til medarbejderne i kompensationsperi-
oden, selvom de måtte være økonomisk hårdt ramt af covid-19. De fyringstrue-de
medarbejdere må ikke arbejde, men hjemsendes i kompensationsperioden med
fuld løn. I de specielle bemærkninger til § 3 er anført bl.a., at lønmodtage-ren har
ret til den aftalte løn i hjemsendelsesperioden.

Efter lovens tilblivelseshistorie og forarbejderne må lovens § 3, stk. 1, forstås
således, at en lønmodtager, som er blevet hjemsendt, i hjemsendelsesperioden har
krav på fuld løn i overensstemmelse med dennes ansættelsesaftale og an-
sættelsesvilkår i øvrigt.

Lønkompensationsordningens formål var, som anført i trepartsaftalen, bl.a. at
sikre, at lønmodtagere, der ellers ville være blevet fyret, kunne beholde deres job
og løn, indtil den ekstraordinære situation på arbejdsmarkedet var i bed-ring.

I det omfang en lønmodtager er provisionslønnet, må lovens § 3, stk. 1, i over-
ensstemmelse med dette formål forstås således, at den provisionslønnede, som
hjemsendes med hjemmel i kompensationsordningen, har krav på løn svarende til
den løn, som han eller hun kunne have tjent, såfremt der ikke forelå de ek-
straordinære forhold, som førte til hjemsendelsen.

Den 17. marts 2020 meddelte Tandlægeforeningen, at Sundhedsstyrelsen havde
udsendt nye retningslinjer, som betød, at tandlægerne fra den 17. marts 2020 og
tre måneder frem kun behandlede kritiske patienter. Som følge heraf og med
henvisning til trepartsaftalen af 14. marts 2020 blev Sagsøger hjemsendt fra sit
arbejde. Det var således ekstraordinære forhold, som førte til, at Sagsøger blev
hjemsendt. Der blev ikke i forbindelse med hjemsendelsen indgået nogen aftale
om, hvordan hun lønmæssigt skulle være stillet under hjemsendelsen.



/

17

Sagsøger har herefter krav på løn svarende til den løn, som hun kunne have tjent,
såfremt der ikke forelå de ekstraordinære forhold, som førte til hjemsendelsen.

Under de foreliggende omstændigheder må den løn, som hun kunne have tjent i
hjemsendelsesperioden, beregnes ud fra et gennemsnit af hendes optjente
provision forud for hjemsendelsen. Idet parterne er enige om den beløbsmæssi-ge
opgørelse af kravet, tager landsretten herefter Sagsøgers påstand til følge med
renter som nedenfor bestemt.

Efter sagens udfald skal Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S i sagsomkostninger
betale 21.700 kr. til Kristelig Fagforening som mandatar for Sagsøger. 20.000 kr.
af beløbet er til dækning af udgifter til advokat-bistand ekskl. moms og 1.700 kr.
til dækning af retsafgift. Der er ved fastsættel-sen af beløbet til advokat taget
hensyn til sagens værdi, omfang og forløb.

THI KENDES FOR RET:

Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S skal inden 14 dage til Sagsøger betale
57.987,58 kr. med procesrente fra den 24. september 2020.

I sagsomkostninger skal Tandlægerne Dentist.dk Tønder I/S inden 14 dage beta-le
21.700 kr. til Kristelig Fagforening som mandatar for Sagsøger. Beløbet forrentes
efter rentelovens § 8 a.



/