Byrettens dom blev stadfæstet
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;
Forvaltningsret;

ØSTRE LANDSRET
DOM
afsagt den 26. marts 2019






Sag BS-29789/2018-OLR
(5. afdeling)

Mandatar HK/Danmark for

(advokat Ulla Jacobsen)

mod

Ankestyrelsen
(advokat Aleksander Lind)





Retten i Glostrup har den 4. juli 2018 afsagt dom i 1. instans (sag BS-9538/2017 -
GLO)

Landsdommerne Olaf Tingleff, Ulla Langholz 0g Carsten Kristian Vollmer har
deltaget i ankesagens afgørelse.

Påstande
HK/Danmark som mandatar for  har som for byretten ned-
lagt påstand om, at Ankestyrelsen til HKJDanmark som mandatar for
skal betale 36.233,85 kr. med procesrente af 13.541,41 kr. fra den 30.
september 2014, af 13.541,41 kr. fra den 31. oktober 2014, af 13.541,41 kr. fra den
30. november 2014 til den 31.maj 2016 0g af 9.151,03 kr. fra den 1.juni 2016.

Ankestyrelsen har påstået dommen stadfæstet:.

2


Anbringender
HK/Danmark som mandatar for  har til støtte for betalings -
påstanden anført navnlig at minimalerstatning efter funktionærlovens $ 3,
stk. 1, udredes som følge af arbejdsgiverens grove misligholdelse af ansættelses-
forholdet 0g udgør en kompensation til arbejdstageren bLa. for det tab af an-
ciennitet; som misligholdelsen medfører, for den usikkerhed, der skabes ved tab
af eksistensgrundlag 0g for de ulemper der er knyttet til stillingsskiftet. Mini-
malerstatningen udgør således efter sit indhold en erstatning; Der er tale om en
tabsuafhængig ydelse, hvor der ikke ved nyt arbejde vil ske fradrag. Minimaler -
statningen har karakter af en arbejdsfri indtægt; der ikke kan sidestilles med
løn; heller ikke når minimalerstatningen ~ som i denne sag - udbetales af Løn-
modtagernes Garantifond. Det kan ikke føre til en anden vurdering, at minima-
lerstatning ligesom bl.a: godtgørelse efter funktionærlovens $ 2a0g $ 2b - der
anses for arbejdsfri indtægt ~ skattemæssigt betragtes som A-indkomst:. Det må
kræve klar hjemmel for at kunne fradrage minimalerstatning udbetalt efter
funktionærlovens $ 3, stk. 1, i fleksløntilskud som sket. Minimalerstatningen er
imidlertid ikke omtalt i hverken beskæftigelsesindsatslovens $ 70 f eller af de
tilknyttede administrative forskrifter. Hvis der sker fradrag stilles modtagere af
fleksløntilskud ringere end andre arbejdstagere ved en arbejdsgivers konkurs.

Ankestyrelsen har heroverfor anført navnlig at minimalerstatning efter funk-
tionærlovens $ 3, stk. 1, er af arbejdsretlig 08 ikke erstatningsretlig karakter.
Minimalerstatningen dækker alene mistet løn: I tilfælde af arbejdsgiverens kon -
kurs udbetales minimalerstatningen af Lønmodtagernes Garantifond 0g beskat-
tes på samme måde som lønindtægt fra arbejdsgiveren med fradrag af A-skat
0g arbejdsmarkedsbidrag. Minimalerstatningen udgør derfor "lønindtægt' i be-
skæftigelsesindsatslovens forstand, således som dette begreb defineres i den da-
gældende (og gældende) bekendtgørelse om beregning af 0g fradrag i flekslønt-
ilskud. Minimalerstatningen skal derfor indgå ved beregning af fleksløntilskud.
Det fremgår endvidere af forarbejderne til $ 68 a ilov om aktiv socialpolitik, der
blev indført 'samtidig med $ 70 f i beskæftigelsesindsatsloven at reglen om
fradrag i ressourceforløbydelsen er fastsat i lighed med, hvad der gælder for
fradrag i fleksløntilskud. Det fremgår endvidere; at den høje fradragsregel gæl -
der for indtægter der stammer fra arbejde på det ordinære arbejdsmarked; her-
under udbetalinger fra Lønmodtagernes Garantifond i forbindelse med arbejds -
givers konkurs m.v. Adgangen til at foretage fradrag i fleksløntilskud af mini-
malerstatning efter funktionærlovens $ 3, stk. 1, følger også modsætningsvis af
vejledningen udstedt af Styrelsen for Arbejdsmarked 0g Rekruttering:

Retsgrundlag

Funktionærloven
Lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere 0g funktionærer, jf. lovbekendtgø-
relse nr. 1002 af 24. august 2017, indeholder i $ 3 følgende bestemmelse:

3
”§ 3. Hvis arbejdsgiveren uberettiget nægter at modtage funktionæren i  
sin tjeneste eller uberettiget bortviser ham fra  tjenesten, og  funktionæ -
ren ved afbrydelsen  har krav på højst 3 måneders varsel  i overensstem-
melse med § 2, er  arbejdsgiveren pligtig til, såfremt almindelige erstat-
ningsregler ikke måtte  medføre et større  ansvar, at udrede en erstat-
ning, svarende til  lønnen indtil det tidspunkt,  til hvilket den ansatte den  
pågældende dag lovligt  kunne  have været opsagt,  eller  – såfremt han 
allerede var opsagt – til  opsigelsesfristens  udløb. Tilsvarende gælder, 
hvis funktionæren  er tidsbegrænset ansat og der er  3 måneder  eller 
mindre tilbage af denne ansættelse.
Stk. 2. Har funktionæren ved arbejdsgiverens  uberettigede afbrydelse 
af tjenesteforholdet  krav  på mere end 3 måneders varsel, bliver erstat-
ningen at  fastsætte  efter de almindelige erstatningsregler. Tilsvarende 
gælder, hvis funktionæren er tidsbegrænset  ansat  og der er mere  end  3 
måneder tilbage af denne  ansættelse.  Funktionæren  har dog mindst  
krav på  en erstatning  svarende til lønnen indtil fratræden  med  3 måne-
ders varsel i  overensstemmelse med § 2.
Stk. 3. Denne  paragrafs  bestemmelser kommer også til anvendelse, 
når funktionæren hæver  tjenesteforholdet  på grund af  grov  mislighol-
delse fra arbejdsgiverens  side.”
Bestemmelsen går tilbage til lov  nr. 168 af 13. april 1938 om retsforholdet  mel -
lem arbejdsgivere og funktionærer  i private  erhvervsvirksomheder 
(1938-loven), hvorved indførtes følgende  bestemmelse:
”§ 3. Hvis Arbejdsgiveren uberettiget nægter  at modtage den ansatte i 
sin Tjeneste eller uberettiget bortviser ham fra Tjenesten,  er han  pligtig 
til, saafremt  almindelige Erstatningsregler ikke maatte medføre et større  
Ansvar, at  udrede en Erstatning, svarende til Lønnen  indtil  det Tids-
punkt, til hvilket den ansatte den paagældende  Dag  lovligt  kunde have 
været opsagt, eller – saafremt han  allerede var opsagt – til  Opsigelsesfri -
stens Udløb.
Er paagældende ansat paa længere Tid end  3 Maaneders Opsigelse, 
bliver Erstatningen dog at fastsætte efter de almindelige  Erstatningsreg-
ler, men saaledes, at han mindst kan kræve den Erstatning, som vilde  
tilkomme ham  efter  nærværende Paragrafs  første Stykke,  saafremt Tje-
nesteforholdet var  indgaaet paa 3 Maaneders Opsigelse.
Tilsvarende Bestemmelser gælder i  Tilfælde af, at paagældende er 
ansat for en  bestemt  Tid.
Denne paragrafs  Bestemmelser  kommer  ogsaa til Anvendelse i Til -
fælde af,  at den  ansatte hæver  Tjenesteforholdet  paa grund af grov Mis-
ligholdelse fra  Arbejdsgiverens Side.
De heromhandlede Erstatningskrav  er i Konkurstilfælde privilegere-
de paa samme  Maade som Løn efter Konkurslovens  § 33, Nr. 2 f.”
Af forarbejderne  hertil, jf. Rigsdagstidende  1937-38, tillæg  B, spalte 2075 (ud-
valgsbetænkning af  6. april 1938), fremgår bl.a.:
”Derimod er der  i § 3 fastsat Regler om Funktionærers Erstatningskrav 
mod Arbejdsgiveren i  Tilfælde af uberettiget  Bortvisning m.  m., Regler,

4
der tilsigter  at fastslaa  Erstatningens Størrelse  uden Krav om Bevis fra  
Funktionærens Side  for, hvilket Tab han  har lidt, da  dette Tab ofte vil  
være meget vanskeligt af dokumentere.”
En revision af 1938-loven  førte til den  gældende funktionærlov (lov nr. 261 af 9. 
juni 1948), hvor bestemmelsen i § 3 i alt  væsentligt fik  sin nuværende  ordlyd 
(ændringerne af bestemmelsen gennemført ved  lov nr.  333 af 18. juni  1969 og  
lov nr. 371 af 28. maj 2003 er ikke relevante i  nærværende  sammenhæng).
Af forarbejderne  til 1948-loven,  jf. Rigsdagstidende 1947-48, tillæg  A, spalte 
3988 (bemærkningerne til  lovforslag af 20. februar 1948), fremgår bl.a.:
” Til § 3.
Paragraffen fastsætter Regler for den Funktionæren tilkommende Er-
statning i Tilfælde af Arbejdsgiverens uberettigede  Nægtelse  af at mod-
tage Funktionæren  i Tjenesten, Ophævelse af Tjenesteforholdet  eller 
grove Misligholdelse  af Forholdet.
Bestemmelserne svarer til den  gældende  Lovs § 3, idet der er til-
stræbt en Tydeliggørelse af Lovens tilsvarende Formulering.
Loven bygger paa hidtidig Retspraksis. Funktionæren skal have Er-
statning for det  ham  ved Arbejdsgiverens  Misligholdelse paaførte Tab. 
Af praktiske Grunde  fastsætter Loven en minimal  Erstatning,  som 
Funktionæren altid  kan kræve uden Hensyn til,  hvorledes  Beviset  stiller 
sig for Tabets  Størrelse, nemlig  Løn indtil lovlig Opsigelse i alle Tilfæl -
de, hvor der  haves  Krav  paa et Opsigelsesvarsel  paa indtil 3 Maaneder 
til en  Maaneds  Udgang.  Med  Hensyn til Tjenesteforhold for et  bestemt 
Tidsrum af 3  Maaneder eller  derunder haves tilsvarende  Krav.
For Tjenesteforhold paa længere Opsigelse eller  for længere Tid ha-
ves udover det angivne  Krav Ret til  Erstatning  efter almindelige Erstat-
ningsregler.
For at ikke  den Funktionæren gennem  lang Tjenestetid ved Loven til-
sikrede længere Opsigelsesfrist, der ved selve Loven  er begrænset til  
maksimalt 6 Maaneder, skal gøres illusorisk,  er det Udvalgets  Opfattel-
se, at Funktionæren  i de Tilfælde, hvor han endnu ikke  har opnaaet ny 
Ansættelse paa det  Tidspunkt, da Erstatningskravet  kommer til 
Paakendelse for  Domstolene,  bør have Erstatning i Forhold til hele det 
ham efter Loven tilkommende  Varsel. Der bør ikke  i disse Tilfælde til 
Skade for  Funktionæren  regnes med den  usikre  Mulighed  for, at han 
kan opnaa  ny Ansættelse inden Opsigelsesfristens  Udløb. Dette er efter 
Udvalgets Opfattelse  ogsaa i Overensstemmelse med  gældende Rets-
praksis.”
Beskæftigelsesindsatsloven
Lov om en  aktiv  beskæftigelsesindsats,  jf. lovbekendtgørelse nr. 1342 af 21. 
november 2016,  med senere  ændringer indeholder i kapitel 13 regler om  
fleksjob.
Af bestemmelsen i  beskæftigelsesindsatslovens § 70 e fremgår bl.a., at  arbejdsgi -
veren betaler løn til den  ansatte i fleksjob  for det arbejde, der bliver  udført.  Løn -

5
nen suppleres med  et fleksløntilskud, der  reguleres på baggrund  af lønindtæg -
ten og  udbetales  af kommunen til den ansatte,  jf. lovens § 70 f.
Bestemmelsen i  § 70 f  om fleksløntilskud er  sålydende:
”§ 70 f. Kommunen udbetaler fleksløntilskud til personer i fleksjob som  
supplement til den  løn, der udbetales  af arbejdsgiver efter § 70 e. Til-
skuddet beregnes med  udgangspunkt i  et beløb,  der svarer til  98 pct. af 
arbejdsløshedsdagpengenes højeste  beløb,  jf. § 47 i lov om  arbejdsløs-
hedsforsikring m.v.  Kommunen udbetaler fleksløntilskuddet efter 
stk. 2-5 månedsvis bagud.
Stk. 2. Fleksløntilskuddet nedsættes  med 30 pct. dels af lønindtægten  
i fleksjobbet,  dels af  anden lønindtægt,  indtil den samlede  lønindtægt  
pr. måned  udgør 13.000 kr. (2012-niveau), og  herefter med 55 pct. Den 
ansatte i fleksjobbet har pligt  til at oplyse  kommunen  om eget  og ar-
bejdsgiverens pensionsbidrag.
Stk. 3-11. …
Stk. 12.  Beskæftigelsesministeren  fastsætter nærmere regler om, hvil -
ken indkomst  der indgår  i lønindtægten, og om  beregning af  og fradrag 
i fleksløntilskuddet,  herunder regler  om, hvordan indtægter,  der dæk -
ker flere måneder, skal fordeles.  Beskæftigelsesministeren  kan  endvide-
re fastsætte regler  om, at kommunen ved beregning  af og fradrag i  
fleksløntilskuddet skal anvende oplysninger om løn m.v., som fremgår  
af indkomstregisteret,  jf. lov  om et indkomstregister.”
Bestemmelsen i  § 70 f  blev indsat i beskæftigelsesindsatsloven  ved lov nr. 1380 
af 23. december 2012 om ændring af lov  om en aktiv beskæftigelsesindsats,  lov 
om aktiv  socialpolitik,  lov om social  pension  og forskellige andre  love (Reform 
af førtidspension og fleksjob, herunder indførelse af ressourceforløb,  rehabilite-
ringsteam, fleksløntilskud m.v.) pr. 1. januar 2013 og havde  følgende ordlyd:
”§ 70 f. Kommunen udbetaler fleksløntilskud til personer i fleksjob. Til -
skuddet kan højst  udgøre et beløb, der  svarer  til 98 pct. af arbejdsløs-
hedsdagpengenes højeste beløb,  jf. § 47 i lov  om arbejdsløshedsforsik-
ring m.v. Kommunen udbetaler  fleksløntilskuddet efter stk.  2-5 må-
nedsvis bagud.
Stk. 2. Fleksløntilskuddet nedsættes  med 30 pct. dels af lønindtægten  
i fleksjobbet,  dels af  anden lønindtægt,  indtil den samlede  lønindtægt  
pr. måned  udgør 13.000 kr. (2012-niveau), og  herefter med 55 pct. Ved 
lønindtægt forstås  A-indkomst,  hvoraf  der skal betales arbejdsmarkeds-
bidrag, og  det samlede bidrag til  en pensionsordning,  der er led i et an-
sættelsesforhold. Den ansatte i fleksjobbet har pligt til  at oplyse kom-
munen om eget og arbejdsgiverens pensionsbidrag.
Stk. 3-10. …
Stk. 11.  Beskæftigelsesministeren  fastsætter nærmere regler om be -
regning af  og fradrag  i fleksløntilskuddet, herunder regler om, at kom-
munen skal anvende oplysninger  om løn m.v., som  fremgår af indkom-
stregisteret, jf. lov om et indkomstregister,  ved beregning  af og fradrag i 
fleksløntilskuddet.”

6
Af forarbejderne  til bestemmelsen, jf. lovforslag nr. L 53 af 1. november 2012 (de 
almindelige bemærkninger)  fremgår  om den foreslåede fleksjobordning  bl.a.:
”2.2.3. Udbetaling af  fleksløntilskud
2.2.3.1. Gældende ret
Der udbetales efter de gældende  regler ikke tilskud direkte til den  en-
kelte ansatte i fleksjob,  men derimod til arbejdsgiveren, som har ansat 
en person i fleksjob.
Efter de gældende regler ansættes  en person  i fleksjob på almindelige 
løn- og ansættelsesvilkår. Den pågældende får  således udbetalt  fuld  løn 
fra arbejdsgiveren, selv  om personen fx kun arbejder 18 timer om ugen. 
Arbejdsgiveren får som  kompensation for den ansattes nedsatte arbejd-
sevne udbetalt et  tilskud fra kommunen. Tilskuddet beregnes af lønnen 
med tillæg af  udgifter til arbejdsgiverbidrag til ATP samt  eventuelle ud-
gifter til  andre arbejdsgiverbidrag. Tilskuddet  kan ikke overstige halv -
delen eller  totredjedele  af den mindste  overenskomstmæssige timeløn 
på det aktuelle ansættelsesområde eller  af den  løn, som sædvanligvis 
gælder for  tilsvarende arbejde,  med  tillæg  af udgifter til  arbejdsgiverbi-
drag til ATP samt  eventuelle  udgifter til andre  arbejdsgiverbidrag. Til -
skuddet til lønnen kan dog højst beregnes ud fra et  beløb på 466.594 kr.  
(2012-niveau) på  årsbasis eller  242,50 kr.  (2012-niveau) på timebasis.
…
2.2.3.2. Den foreslåede ordning
Det foreslås, at  arbejdsgiveren betaler  løn inkl. pension for den arbejds -
indsats, den ansatte i  et fleksjob reelt yder. Kommunen supplerer  løn-
nen fra arbejdsgiveren  med et  tilskud,  der reguleres på baggrund af lø-
nindtægten.
…
Herudover foreslås det,  at tilskuddet aftrappes med  en modregnings-
sats på 30 pct., indtil en løn før skat på 13.000 kr. inkl. pension  pr. må-
ned. Det betyder, at når lønnen øges med 1.000 kr., modregnes der  300 
kr. i tilskuddet, og den samlede indkomst for den  ansatte  i et fleksjobbet 
bliver dermed 700 kr. højere. Når lønnen og  den  ansattes eget  og ar-
bejdsgiverens bidrag til en pensionsordning,  som er oprettet som  led i 
ansættelsesforholdet overstiger 13.000 kr.  om måneden, er modreg-
ningssatsen 55 pct.  Tilskuddet er fuldt aftrappet  ved en lønindkomst 
inkl. pensionsbidrag  på 36.352 kr.  pr. måned  (2012 niveau).  Lønindtægt  
defineres som A-indkomst, hvor der skal betales AM-bidrag samt  det 
samlede bidrag til en  pensionsordning, som er led i et ansættelsesfor-
hold. Fleksløntilskuddet aftrappes på samme  måde for andre arbejds-
indtægter.
…

7
Det foreslås, at  beskæftigelsesministeren  får hjemmel til at fastsætte 
nærmere regler om  beregning af fleksløntilskuddet, herunder  at 
fleksløntilskuddet i  den  første  måned  i fleksjobbet  udbetales  på bag-
grund af det beregnede  (forventede)  tilskud med en eventuel  efterføl-
gende regulering. Hvis  der efterfølgende sker ændringer i løn eller an -
den lønindkomst,  kan  der ske efterregulering af fleksløntilskuddet. Be-
regning og  efterregulering administreres af kommunen. Der vil endvi -
dere blive fastsat regler  om beregning  af fleksløntilskuddet,  når der 
samtidig udbetales syge- eller  barselsdagpenge m.v.
…
2.2.5. Ledighedsydelse
2.2.5.1. Gældende ret
Efter de gældende regler har  personer, der  er visiteret  til fleksjob, ret til  
ledighedsydelse, hvis  de opfylder visse betingelser,  som  fremgår af lov 
om aktiv  socialpolitik.  En person  skal  ved visitationen være berettiget 
til at modtage dagpenge efter lov om  sygedagpenge eller lov om ret til 
orlov og dagpenge ved barsel, modtage sygedagpenge, deltage  i revali-
dering efter en jobplan  efter § 27 og § 28, stk. 2, i lov om en  aktiv  be-
skæftigelsesindsats eller modtage ledighedsydelse efter ansættelse i ustøttet beskæftigelse.
…
Efter de gældende regler, skal der  foretages fradrag i ledighedsydelsen, 
hvis en  person,  der modtager ledighedsydelse, har arbejde af kortere 
varighed. Hvis personen  har udført arbejdet uden for normal arbejdstid 
eller på  helligdage, medfører  det også fradrag. Drift af selvstændig 
virksomhed som bibeskæftigelse  medfører også fradrag  i ledighedsy -
delsen.
Løbende udbetalinger af pension inkl. tillæg, som er led  i et tidligere  
ansættelsesforhold, og  som er af  en sådan karakter, at det er sædvanligt,  
at arbejdsgiveren bidrager til pensionen, medfører ligeledes fradrag i le-dighedsydelsen. Dette gælder uanset  størrelsen på arbejdsgiverens bi-
drag.
…
Ledighedsydelsen nedsættes med det beløb,  som pågældende eventuelt 
modtager fra arbejdsgiveren  eller  Lønmodtagernes Garantifond i for -
bindelse med ophør af  ansættelsen.
Der skal ikke ske fradrag for privattegnede pensionsordninger, som ik -
ke har forbindelse  med  et ansættelsesforhold.  Det gælder også tilfælde, 
hvor en  arbejdsgiver  tilbageholder bidrag i den ansattes løn  og indbeta-
ler beløbet til den ansattes private pensionsordning. Dette kan  fx ske 
som en  serviceordning fra arbejdsgiveren.

8
Der skal heller ikke ske fradrag for arbejdsfrie indtægter. Arbejdsfrie  
indtægter er fx:
-Kapitalpensioner og kapitalforsikringer.
-Erstatninger, herunder erstatninger efter  lov om arbejdsskadesikring.
-Pension,  der udbetales som  følge af tab af erhvervs-/arbejdsevne, og 
som er led i et tidligere ansættelsesforhold.
-Den forhøjelse  af pensionen,  som en tjenestemand modtager som føl-
ge af arbejdsskade (tilskadekomstpension).
Fradrag for arbejde, indtægter,  pensioner m.v. sker på det tidspunkt, 
hvor arbejdet udføres  eller for den periode, som indtægterne dækker.
2.2.5.2. Den foreslåede ordning
Det foreslås, at  alle ledige fleksjobvisiterede  skal modtage ledighedsy-
delse, men på forskelligt niveau afhængigt af deres hidtidige forsørgel -
sesgrundlag.
…
Hvis en  person  har arbejde af kortere varighed, sker der  fradrag  for ind-
tægten i ledighedsydelsen. Arbejde af  kortere varighed kan  fx være et  
kort vikariat eller en enkeltstående  opgave af få timers varighed.  Kom-
munen vil altid skulle vurdere, om  beskæftigelsen skal behandles efter 
reglerne om  ansættelse i fleksjob.
…
Det foreslås  endvidere,  at beregningen af  fradrag i ledighedsydelsen for 
A-indkomst, hvor der skal betales AM-bidrag og pensionsbidrag (eget  
og arbejdsgiverens) foretages på samme  måde som  beregning  af det til -
skud, der udbetales  til den ansatte i et fleksjob. Dvs., at der foretages et  
fradrag på 30 pct.  op til  en lønindkomst  m.v. før skat på 13.000 kr. inkl.  
pensionsbidrag pr. måned (2012-niveau) og  derefter et fradrag på 55 
pct., hvis den  samlede bruttoindkomst m.v. før skat overstiger 13.000 
kr. inkl. pensionsbidrag  pr. måned (2012-niveau). Fradraget  er således  
lønindkomstbaseret.
Beskæftigelsesministeren får  hjemmel  til at fastsætte  regler om  fradrag  i 
ledighedsydelsen. Hjemlen vil blive  benyttet til at fastsætte  regler om  
fradrag, der svarer til de regler, der  gælder i dag. Der vil  bl.a. blive fast-
sat regler  om, at det medfører  fradrag i ledighedsydelsen, hvis der er lø-
nindtægter, løbende  udbetalinger  af pensioner,  som er led i  et tidligere  
ansættelsesforhold, og  som er af  en sådan karakter, at det er sædvanligt,  
at arbejdsgiveren bidrager til pensionen m.v. Baggrunden er, at pensio-nen anses for at træde  i stedet for en arbejdsindkomst. Ved  beregningen 
ses der i lighed  med i dag bort fra arbejdsfrie  indtægter fx  erstatninger, 
herunder erstatninger udbetalt efter lov om arbejdsskadesikring, svage -
lighedspension m.v.
Da oplysningerne  om indkomst  sjældent vil være tilgængelige på opgø -
relsestidspunktet, foreslås det, at fradraget i  ydelsen sker forskudt i for-
hold til den aktuelle måned. Det betyder, at fradrag for arbejde  i en gi-

9
ven måned først vil blive fradraget  i den følgende måned. Reglerne om  
beregning af ledighedsydelse tilpasses,  så beregningen kan  foregå  på 
grundlag af oplysninger  fra indkomstregistret.  Se pkt.  2.2.3.2.”
Af de specielle bemærkninger  til bestemmelsen i beskæftigelsesindsatslovens 
§ 70 f om fleksløntilskud fremgår  bl.a. (lovforslagets § 1, nr. 41):
”Stk. 1
Det foreslås  i § 70 f, stk. 1, i  lov om en aktiv  beskæftigelsesindsats, at 
kommunen udbetaler et fleksløntilskud direkte til den ansatte i 
fleksjobbet. Tilskuddet ydes som et supplement til den løn,  den ansatte 
modtager for sit  arbejde.
…
Det følger endvidere af  forslaget, at kommunen udbetaler flekslønt -
ilskuddet til  den pågældendes NemKonto.  Udbetalingen  sker bagud i 
den følgende måned på  baggrund  af oplysninger fra indkomstregistret 
samt eventuelle andre økonomiske oplysninger, som skal  indgå i bereg-
ningen af fleksløntilskuddet. Den ansattes eget og arbejdsgiverens pen-sionsbidrag medfører  også modregning i fleksløntilskuddet. Lønind-
komst fra andre (ordinære) job  modregnes på samme vis  i tilskuddet, 
således at den samlede  lønindkomst modregnes.
Stk. 2
Efter forslaget til § 70 f, stk. 2, skal tilskuddet nedsættes med 30 pct. af lønindtægten op til  et beløb på 13.000 kr. før skat. Herefter nedsættes  
fleksløntilskuddet med 55 pct. af  den  lønindtægt, der overstiger  13.000 
kr. per  måned  før skat.  Tilskuddet er helt  aftrappet ved en  månedlig lø-
nindtægt før skat  på 36.330 kr. (2012-pl). Ved lønindtægt forstås  A-ind-
komst, hvor der skal betales AM-bidrag samt det samlede  bidrag til  en 
pensionsordning, som  er led  i et ansættelsesforhold.  Der henvises til 
den tekniske beskrivelse om begreber i indkomstregistret, som  SKAT 
har udsendt  vedrørende definitionen  af A-indkomst.
…
Stk. 11
Beskæftigelsesministeren får  hjemmel  til at fastsætte  nærmere regler om 
beregningen af fleksløntilskuddet.
Bemyndigelsen vil blive anvendt til at fastsætte regler om modregning i 
fleksløntilskuddet for løn (A-indkomst, hvor der skal betales  AM-bi-
drag), jf. stk. 2, som  fremgår af indkomstregistret samt modregning af 
personens eget og arbejdsgiveren bidrag til en pensionsordning, som er  
led i et ansættelsesforhold.
…

10
Bemyndigelsen vil endvidere  blive  brugt  til at fastsætte nærmere regler  
for fradrag i  fleksløntilskuddet, når en person,  hvor arbejdsgiveren ikke 
betaler løn under sygdom, modtager syge- eller  barselsdagpenge efter 
stk. 5. Hvis personen har mistet retten til sygedagpenge, beregnes fleksløntilskuddet på  baggrund  af indberetning til indkomstregistret af 
udbetalte sygedagpenge i  den  forudgående måned. Hvis  der på grund 
af for sen anmodning  om sygedagpenge, jf. stk. 6, ikke er udbetalt  syge-
dagpenge, sker  beregningen på baggrund af de sygedagpenge, som  den 
pågældende ville have været  berettiget til. Der  bliver også fastsat regler 
om beregning  af fleksløntilskuddet, hvis en  person delvist genoptager 
arbejdet i forbindelse med sygdom.”
Bestemmelserne i  beskæftigelsesindsatslovens  § 70 f, stk. 1 og 11 (nu  stk. 12) 
blev pr. 30. april  2014 nyaffattet ved lov nr.  400 af 28. april  2014, hvorved be-
stemmelserne fik  deres nuværende ordlyd (citeret ovenfor).  Endvidere  ophæve-
des bestemmelsen i  stk. 2, 2. pkt., om, hvad  der forstås  ved  lønindtægt.
Af forarbejderne,  jf. lovforslag nr. L 140 af  26. februar 2014 (de almindelige be -
mærkninger, pkt. 2.2 om ændring af lønindtægtsbegrebet), fremgår bl.a.:
”2.2.1. Gældende ret
Efter gældende regler  i lov om en aktiv  beskæftigelsesindsats og  lov 
om aktiv socialpolitik defineres lønindtægt  som A-indkomst,  hvoraf der 
skal betales arbejdsmarkedsbidrag,  og det samlede  bidrag til en pen-
sionsordning, der  er led i et ansættelsesforhold. Der findes imidlertid 
jobtyper, hvor  lønindtægten kan bestå af andet end  A-indkomst.
Gældende regler medfører, at der ikke kan foretages fradrag for fx B-
indkomst, hvoraf  der skal betales arbejdsmarkedsbidrag. Det  har ikke 
været hensigten med reglerne, at der  ikke kan  foretages fradrag  i 
fleksløntilskuddet for ansættelser i fleksjob,  hvor  der udbetales en lø-
nindkomst, blot fordi der ikke er  tale om A-indkomst,  hvoraf der skal 
betales arbejdsmarkedsbidrag. Det samme gør sig gældende  i forhold  til 
fradrag i ledighedsydelse, når en fleksjobvisiteret  har arbejde af kortere 
varighed.
2.2.2. Lovforslagets indhold
Det foreslås, at  definitionen  af lønindkomst udgår af bestemmelserne  
i lov om en  aktiv  beskæftigelsesindsats og  lov om  aktiv socialpolitik, 
samt at beskæftigelsesministeren  i stedet får  bemyndigelse til  at fastsæt-
te, hvilken  indkomst  der indgår i lønindtægten.
Bemyndigelsen vil blive brugt til at fastsætte nærmere regler om,  at 
der ved  lønindkomst  forstås A-indkomst, hvoraf der  skal betales ar-
bejdsmarkedsbidrag, B-indkomst, hvoraf  der skal beregnes arbejdsmar-
kedsbidrag m.v.
I lønindkomst indgår også den ansattes og arbejdsgiverens samlede 
bidrag til en  pensionsordning, som er et led i ansættelsesforholdet,  og 
er af  en sådan  karakter,  at det  er sædvanligt, at arbejdsgiveren bidrager 
til pensionen.  Dette kan  være  på baggrund af  en overenskomst eller en 
aftale mellem arbejdsgiveren og den ansatte i fleksjobbet.
Forslaget medfører,  at der vil  blive fastsat nærmere regler i bekendt-
gørelsesform om,  at også personer,  der modtager lønindkomst, der er

11
B-indkomst, hvoraf der skal betales arbejdsmarkedsbidrag, får foretaget fradrag i fleksløntilskuddet eller  ledighedsydelsen.
Der vil endvidere blive  fastsat  regler  om, hvordan indtægt for selv-
stændig bibeskæftigelse skal indgå i beregningen  af lønindtægten, når 
der skal  ske fradrag i  fleksløntilskuddet.”
Af de specielle bemærkninger  til bestemmelsen i beskæftigelsesindsatslovens 
§ 70 f, stk. 11, fremgår bl.a. (lovforslagets  § 1, nr. 4):
”Den eksisterende bemyndigelse, som videreføres  i forslaget til ny 
§ 70 f,  stk. 11 , i lov om en  aktiv  beskæftigelsesindsats,  vil endvidere bli -
ve anvendt  til at fastsætte  regler om modregning  i fleksløntilskuddet i 
lighed med de gældende regler …
Med forslaget til ændringen af lovens § 70 f, stk.  11, udvides beskæfti -
gelsesministerens bemyndigelse til også at kunne  fastsætte regler om, 
hvilken indkomst,  der indgår  i lønindtægt.
Bemyndigelsen vil blive brugt til at fastsætte nærmere regler om,  at 
der ved  lønindtægt  forstås  A-indkomst, hvoraf der  skal  betales  arbejds-
markedsbidrag, B-indkomst, hvoraf der  skal beregnes  arbejdsmarkeds-
bidrag m.v.
I lønindtægt indgår også den ansattes og arbejdsgiverens samlede  bi-
drag til  en pensionsordning, som er et led  i ansættelsesforholdet,  og 
som er  af en  sådan  karakter, at det er  sædvanligt,  at arbejdsgiveren  bi-
drager til  pensionen. Dette kan være  på baggrund  af en  overenskomst 
eller en  aftale  mellem  arbejdsgiveren og  den  ansatte  i fleksjobbet.
Forslaget medfører,  at også personer, der modtager lønindtægt,  der 
er B-indkomst,  hvoraf  der skal betales arbejdsmarkedsbidrag, får foreta-
get fradrag i  fleksløntilskuddet  i lighed med, hvad  der gælder for per -
soner, hvis lønindtægt er  A-indkomst, og  hvoraf  der skal betales ar-
bejdsmarkedsbidrag. B-indkomst er indkomst, hvor  der ikke er trukket 
skat og  arbejdsmarkedsbidrag, inden borgeren får  udbetalt  beløbet.
Det kan  fx være, hvis  den fleksjobvisiterede  er ansat som hushjælp 
eller anden medhjælp til  en privat husholdning, og arbejdsgiveren ikke 
ved opgørelsen af den  skattepligtige  indkomst kan  fradrage nogen del 
af den  løn, der udbetales  til den pågældende.  Når  en ansat  i fleksjob af-
lønnes med B-indkomst, skal den  pågældende  således  selv indbetale 
skat og  arbejdsmarkedsbidrag af indtægten.
Der vil endvidere blive  fastsat  regler  om, hvordan indkomst for selv-
stændig bibeskæftigelse skal indgå i beregningen  af lønindtægten. Den 
fleksjobansatte skal selv oplyse kommunen om indtægter fra selvstæn-dig bibeskæftigelse, herunder om  den pågældende  har udtaget løn  eller 
andre beløb  til eget forbrug. Kommunen kan ved regnskabsårets ud -
gang indhente  et årsregnskab  fra den pågældende  eller anvende  de op-
lysninger, som  den pågældende har indberettet til  SKAT  til at kontrolle-
re, om der skal  ske en efterregulering af fleksløntilskuddet.
Det foreslås  endvidere,  at beskæftigelsesministeren bliver  bemyndi-
get til at  fastsætte  regler om, hvordan en løn i form af resultatløn m.v.,  
fx provision  og honorar, kan  fordeles  over  den periode, som arbejdet 
dækker.
Bemyndigelsen vil blive brugt til at fast[s]ætte nærmere regler for, 
hvordan der  sker  fradrag i  fleksløntilskuddet  for udbetalt resultatløn

12
m.v., som  ikke er indgået i  beregningen for den eller de måneder,  som  
resultatlønnen dækker.”
Af dagældende  bekendtgørelse  nr. 811 af 27. juni  2014 om beregning af og 
fradrag i fleksløntilskud fremgår bl.a.:
”§ 1. I denne bekendtgørelse forstås ved:
1)Lønindtægt:  Løn, som er  A-indkomst eller  B-indkomst, hvoraf der 
skal betales  arbejdsmarkedsbidrag  og det samlede bidrag til en pen-
sionsordning, som er led i et ansættelsesforhold.
2)Det samlede bidrag til en pensionsordning, som er  led i et ansættel -
sesforhold: Den ansattes eget og arbejdsgiverens bidrag til en pen-sionsordning, som er led i et ansættelsesforhold  og fastsat på  bag-
grund af  en overenskomst, herunder  lokaloverenskomst  eller en afta-
le mellem den ansatte og arbejdsgiveren.
3)Indtægt fra selvstændig bibeskæftigelse: Overskud, inklusive løn  el-
ler andre beløb,  der er udtaget til eget forbrug.”
Af vejledning af  7. april  2017 om fleksjob m.v., udstedt af Styrelsen  for Arbejds-
marked og  Rekruttering, fremgår bl.a. af pkt. 7.1:
”Udbetaling af  fleksløntilskud fra kommunen  forudsætter, at der er en 
lønudbetaling fra arbejdsgiveren. Fleksløntilskuddet skal supplere en løn, der på  grund  af den fleksjobansattes nedsatte arbejdsevne er  min-
dre end lønnen for fuldtidsarbejde. Lønnen behøver ikke  at komme til 
udbetaling samtidig  med fleksløntilskuddet, fx i tilfælde hvor  en lønud-
betaling dækker flere måneder. Det afgørende er, at den  fleksjobansatte 
modtager løn fra arbejdsgiveren for det  udførte arbejde. Der kan  såle-
des ikke udbetales fleksløntilskud til  job, hvor der ikke udbetales løn. 
Dette gælder  fx, hvis arbejdsgiveren ikke  udbetaler løn i forbindelse  
med konkurs.  Hvis den  fleksjobansatte efterfølgende  får udbetalt  erstat-
ning fra  Lønmodtagernes Garantifond, kan  kommunen  efterfølgende 
udbetale fleksløntilskud.”
Videre fremgår  bl.a.:
”7.2.2. Fradrag i fleksløntilskud
Indtægter, der medfører  fradrag i fleksløntilskuddet
Der foretages fradrag  i fleksløntilskuddet for lønindtægten fra fleksjob-
bet, inkl. den fleksjobansattes  og arbejdsgiverens  pensionsbidrag til en 
pensionsordning, der er led i ansættelsesforholdet. Der  foretages også  
fradrag i fleksløntilskuddet for  den  fleksjobansattes eventuelle andre lø-
nindtægter samt indtægter fra  selvstændig bibeskæftigelse.
Der skal som hovedregel kun foretages fradrag for en  lønindtægt, der 
stammer fra arbejde, som er  udført i  en periode, hvor den fleksjobansat-
te er ansat i et fleksjob.

13
Lønindtægt defineres i bekendtgørelse om beregning af og fradrag i fleksløntilskud som løn, der er A-indkomst eller B-indkomst, hvoraf  der 
skal betales  arbejdsmarkedsbidrag.  Når  en ansat i fleksjob  aflønnes med 
B-indkomst, skal  den pågældende  selv indbetale skat og arbejdsmar-
kedsbidrag til SKAT. En person  kan være ansat  med B-indkomst ved 
ansættelse i  fx en  privat husholdning  som hushjælp eller anden med-
hjælp, hvor arbejdsgiveren ikke er forpligtet  til at tilbageholde og ind-
betale A-skat.
Lønindtægt fra andre job fradrages  på samme måde i fleksløntilskuddet 
som lønindtægt fra fleksjobbet.
…
Vederlag/indtægter, der ikke medfører fradrag i fleksløntilskuddet
Der skal ikke ske fradrag i fleksløntilskuddet  for arbejdsfrie indtægter.
Arbejdsfrie indtægter  er fx:
-…
-Erstatninger, herunder erstatninger efter  lov om arbejdsskadesikring.
-…
-Efterløn efter  funktionærlovens § 8, efterindtægt efter kapitel 6 i lov 
om tjenestemandspension, godtgørelse for usaglig  afskedigelse efter 
hovedaftalens § 4, stk. 3, og  funktionærlovens  § 2 b m.v., fratrædel-
sesgodtgørelse efter  funktionærlovens § 2 a og godtgørelse  efter lige -
behandlingsloven.
-…
Det bemærkes,  at listen  ikke er  udtømmende.  Indtægter, der kan  si-
destilles med  de ovenfor nævnte, medfører ikke fradrag.”
Lov om aktiv socialpolitik
Lov om aktiv socialpolitik, jf.  lovbekendtgørelse  nr. 269 af 21. marts 2017, inde-
holder bl.a. følgende bestemmelser:
”§ 68 a. Har modtageren af ressourceforløbsydelsen indtægter, trækkes  
disse fra i ydelsen, jf. dog stk. 2-4. Indtægter, der udbetales for  en perio-
de, der ligger, før  modtageren af ressourceforløbsydelse er begyndt  i et 
ressourceforløb, medfører ikke fradrag i ressourceforløbsydelsen. Til-svarende gælder for  udbetaling af indtægter  for en periode,  der ligger 
efter tidspunktet for ophør i et ressourceforløb.
Stk. 2. Har modtageren af ressourceforløbsydelsen lønindtægter, her -
under beløb, som den pågældende  modtager  fra arbejdsgiveren  el-
ler Lønmodtagernes Garantifond ved ophør af ansættelsen, nedsættes 
ressourceforløbsydelsen efter § 68 med  30 pct.  af lønindtægten, indtil 
den samlede  lønindtægt  inkl.  pension udgør 13.000  kr. (2012-niveau), 
og med  55 pct. af lønindtægten  derudover.
Stk. 3-5. …
…

14
§ 74 d. Ledighedsydelse  ydes for indtil 5 dage om ugen.
Stk. 2. Hvis en modtager af  ledighedsydelse  har arbejde af kortere va-
righed, nedsættes ledighedsydelsen  med lønindtægten.  Beløb, som den  
pågældende modtager  fra arbejdsgiveren eller  Lønmodtagernes Garan-
tifond ved  ophør af en  ansættelse, medfører  også nedsættelse  af ledig-
hedsydelse.
Stk. 3-5. …”
Bestemmelserne blev  indført ved ovennævnte lov nr. 1380 af 23. december  2012 
samtidig med bestemmelsen i § 70 f i beskæftigelsesindsatsloven (idet bestem -
melsen i § 68 a, stk.  1, 2. og 3. pkt. dog  først er  indføjet ved en lovændring i 
2015). Af forarbejderne til § 68 a, stk.  1, i lov om aktiv socialpolitik fremgår bl.a. 
(ovennævnte lovforslag nr.  L 53 af 1. november 2012,  de specielle bemærknin-
ger til  lovforslagets  § 3, nr. 10):
”Til § 68 a
Stk. 1 og 2
Efter kontanthjælpsreglerne (§ 30) skal indtægter som  hovedregel fra-
trækkes krone for krone i den beregnede  kontanthjælp.
Det foreslås  i lighed hermed, at indtægter også  som hovedregel  skal  fra-
trækkes krone for krone i ressourceforløbsydelsen, med de undtagelser der følger nedenfor. Det betyder bl.a., at hvis personen fx modtager sy-gedagpenge som  led i et ansættelsesforhold,  eller andre  offentlige ydel-
ser, der træder i stedet  for løn, vil dette beløb  blive fradraget  i ressour -
ceforløbsydelsen eller lignende. Dermed  undgås, at personen  modtager 
dobbeltforsørgelse fra det offentlige  under sygdom.
…
Det fremgår af  ”Aftale om en  reform af  førtidspension og fleksjob”, at 
personer, der deltager  i et ressourceforløb, skal have mulighed for at be -
holde en  større del af lønindtægten, hvis  de får et job på det ordinære 
arbejdsmarked, end efter de regler der  gælder for kontanthjælp. Fradra-
get i  ressourceforløbsydelsen skal således følge reglerne for fleksjobord-
ningen.
Det foreslås  derfor,  at ressourceforløbsydelsen,  i lighed med hvad der 
gælder for  fleksløntilskuddet, jf.  lovforslagets § 1, nr. 41 (§ 70 f), nedsæt -
tes med 30 pct. af lønnen inklusiv pension  op til  en løn på  13.000 kr. før  
skat, og  derefter med  55 pct. af lønnen. Den  høje  fradragsregel  gælder  
alene for indtægter, der stammer fra  arbejde på det ordinære  arbejds -
marked, herunder udbetalinger  fra Lønmodtagernes Garantifond i for-
bindelse med arbejdsgivers konkurs  m.v.
Lønindtægter trækkes først  fra efter, at indtægten er reduceret med ud-
giften til  arbejdsmarkedsbidrag, ATP-bidrag og  eventuelle kollektive 
pensionsbidrag. Det  vil sige, at det er  modtageren af ressourceforløbsy-

15


delsens skattepligtige personlige indkomst opgjort på månedsbasis,
som trækkes fra med ovennævnte modifikationer. 7

Af de 'specielle bemærkninger til $ 74 d ilov om aktiv socialpolitik fremgår bl.a
(lovforslagets $ 3, nr. 14):

"Det foreslås i $ 74 d, stk. 2,ilov om aktiv socialpolitik at der i lighed
med tidligere skal ske fradrag i ledighedsydelsen for lønindkomst og
anden indkomst; der træder i stedet for lønindkomst; når en person har
arbejde af kortere varighed. Det foreslås, at beregningen af fradraget i
ledighedsydelsen sker efter de samme principper, som anvendes ved
beregningen af det tilskud, der udbetales til personer; der er ansat i
fleksjob. Bet betyder, at der foretages et fradrag på 30 pct. op til en A-
indkomst; hvor der skal betales AM-bidrag herunder personens eget 0g
arbejdsgiverens pensionsbidrag mv.før skat på 13.000 kr. pr. måned
(2012-pl) og derefter et fradrag på 55 pct , hvis den samlede arbejdsind-
komst før skat overstiger 13.000 kr. inkl: pension pr. måned (2012-pl).

Landsrettens begrundelse 0g resultat
Sagen angår, om udbetalingen den 28. august 2014 fra Lønmodtagernes Garan -
tifond til  af minimalerstatning efter funktionærlovens $ 3,
stk. 1, vedrørende perioden 1. august 2 31. oktober 2014 med rette er fradraget i
 fleksløntilskud vedrørende hendes ansættelse i fleksjob pr.
1. september 2014 efter reglerne i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.

Der er mellem parterne enighed om, at fradraget i givet fald udgør 36.233,85 kr.

Landsretten bemærker indledningsvis, at minimalerstatning efter funktionær -
lovens $ 3, stk. 1, efter bestemmelsens ordlyd 0g forarbejder har karakter af en
erstatning for arbejdsgiverens uberettigede afbrydelse af ansættelsesforholdet.
Det fratager ikke minimalerstatningens karakter af at være en erstatning, at ud-
betalingen sker fra Lønmodtagernes Garantifond efter $ 2, stk. 1,jf. $ 1, stk. 1,
nr 1, i lov om Lønmodtagernes Garantifond om dækning af lønmodtagers krav
på løn m.v; at erstatningen svarer til løniet antal måneder, ændrer ikke herpå.

Herefter bemærkes, at efter S 70 f, stk. 1, i beskæftigelsesindsatsloven udbetaler
kommunen fleksløntilskud til personer i fleksjob som supplement til den løn,
der udbetales af arbejdsgiveren. Efter lovens $ 70 f, stk. 2, nedsættes tilskuddet
dels med lønindtægten i fleksjobbet; dels med anden lønindtægt. I tilknytning
hertil var det i dagældende bekendtgørelse nr. 811 af 27.juni 2014 om bereg-
ning af og fradrag i fleksløntilskud fastsat; at begrebet "lønindtægt'" omfattede
bl.a. løn som var A-indkomst eller B-indkomst, hvoraf der skulle betales ar-
bejdsmarkedsbidrag:

Minimalerstatning efter funktionærlovens $ 3, stk. 1, dækker den mistede lø-
nindtægt; jf. Højesterets dom af 6. marts 2014 (UfR 2014.1708). Det følger endvi-

16


dere af $ 2, stk. 1, 2 pkt i lov om Lønmodtagernes Garantifond, at minimaler -
statning udbetalt af Lønmodtagernes Garantifond alene omfatter nettolønnen
efter fradrag af A-indkomst 0g arbejdsmarkedsbidrag.

Hverken beskæftigelsesindsatslovens $ 70 f, forarbejderne hertil eller de admi-
nistrative regler udstedt i medfør heraf undtager udbetalinger fra Lønmodta -
gernes Garantifond efter funktionærlovens $ 3, stk. 1, fra fradragsreglen Det
fremgår tværtimod af forarbejderne, at al A-indkomst, hvoraf der skal betales
arbejdsmarkedsbidrag som udgangspunkt skal fradrages i fleksløntilskuddet:.

Det fremgår endvidere udtrykkeligt af $ 68 a, stk. 2, 0g $ 74 d, stk. 2, ilov om
aktiv socialpolitik der er indført 'samtidig med beskæftigelsesindsatslovens
S 70 f - at ydelsen til en person, der er visiteret til et ressourceforløb henholds-
vis til et fleksjob, bl.a. nedsættes med beløb, som modtages fra Lønmodtagernes
Garantifond. Det fremgår i den forbindelse af lovbemærkningerne til den
nævnte $ 68 a, stk. 2, at nedsættelsen af ressourceforløbsydelsen sker 'i lighed
med hvad der gælder for fleksløntilskuddet; jf. lovforslagets $ 1, nr. 41 (S 70 fY"' , 0g det
anføres i bemærkningerne; at den høje fradragsregel gælder for indtægter, der
stammer fra arbejde på det ordinære arbejdsmarked, 'herunder udbetalinger fra
Lønmodtagernes Garantifond i forbindelse med arbejdsgivers konkurs m.v. Af lovbe-
mærkningerne til den nævnte $ 74 d, stk. 2, fremgår, at der i lighed med tidlige-
re skal ske fradrag i ledighedsydelsen for lønindkomst 0g 'anden indkomst, der
træder i stedet for lønindkomst'' . Det fremgår, at beregningen af fradraget sker 'ef-
ter de samme principper, som anvendes ved beregningen af ffleksløntilskud" .

På denne baggrund tiltrædes det; at minimalerstatningen udbetalt til
efter funktionærlovens $ 3, stk. 1, for perioden 1. august 2 31. okto-
ber 2014 må anses for en "lønindtægt' 1 beskæftigelsesindsatslovens forstand,
der skal fradrages i hendes fleksløntilskud efter lovens S 70 f som sket.

Det kan ikke føre til et andet resultat, at minimalerstatning efter funktionær-
lovens $ 3, stk. 1, udbetales uden fradrag af anden lønindtægt.

Landsretten stadfæster herefter byrettens dom.

Efter sagens udfald skal HK/Danmark som mandatar for 
sagsomkostninger for landsretten betale 15.000 kr. til Ankestyrelsen til dækning
af udgifter til advokatbistand inkl. moms. Ud over sagens værdi er der ved fast-
sættelsen af beløbet taget hensyn til sagens omfang forløb 0g betydning.

THI KENDES FOR RET:

Byrettens dom stadfæstes.

17


I sagsomkostninger for landsretten skal HK som mandatar for 
inden 14 dage betale 15.000 kr. til Ankestyrelsen.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8 a.