Sag om, hvorvidt sagsøger har et løntilgodehavende hos de sagsøgte
Ret: Retten i Hjørring (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Ansættelsesforhold;
Erhverv;

RETTEN I HJØRRING
DOM

afsagt den 24. oktober 2019






Sag BS-251/2019-HJO



Sagsøger
(advokat Torben From)

mod

Sagsøgte_ApS
(advokat Axel Stausgaard Pallesen)

0g

Sagsøgte
(advokat Axel Stausgaard Pallesen)



Denne afgørelse er truffet af Dommer:

Sagens baggrund og parternes påstande

Denne sag drejer sig om, hvorvidt Sagsøger, har et løntilgodehavende hos de
sagsøgte Sagsøgte ApS og Sagsøgte, i anledning af sit arbejde ved Sagsøgte ApS
i perioden fra den 1.juni 2018 til den 30. september 2018.

Sagsøger har nedlagt følgende endelige påstande:

"Sagsøgte 1 og sagsøgte 2 tilpligtes in solidum at betale sagsøgeren 206.166,00 kr:
med tillæg af sædvanlig procesrente fra stævningens indlevering til betaling sker.

/2
Subsidiært påstås de sagsøgte tilpligtet in solidum at betale sagsøgeren 74.900,00
kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra stævningens indlevering til betaling
sker.”
Sagsøgte ApS  og Sagsøgte  har påstået frifindelse.
Sagen er anlagt den 3. januar 2019.
Oplysningerne i sagen
Denne dom indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a, stk. 2.
Forklaringer
Sagsøger  har forklaret, at han er 27 år . Han er i gang med en uddannelse som
finansøkonom. I sommeren 2018 tog han et sab-batår for at arbejde for Sagsøgte .
Sagsøgte  søgte en, der kunne styre pizzeriaet selvstændigt, og han blev ansat pr . 1.
juni 2018. Det var Sagsøgte , der havde rettet henvendelse til ham. Sagsøgte  havde
fået ham anbefalet af en af hans tidligere arbejdsgivere, og han vil tro, at Sagsøgte
rettede henvendelse til ham, fordi Sagsøgte  havde fået at vi-de, at han selvstændigt
havde styret andre forretninger , og at han havde alt det, der skulle til for at styre en
forretning på egen hånd. Han sagde til Sagsøgte , at han ville have en rigtig god
løn, hvis han skulle holde et sabbatår fra sin uddannelse for at arbejde for
Sagsøgte . Han sagde til Sagsøgte , at de kunne snakke om det efter et stykke tid, så
han kunne vise, hvor meget han var værd, for sådan plejede han altid at gøre det.
De diskuterede lønnen ca. 2 uger senere og blev enige om, at han skulle have det,
der svarede til 135 kr . i timen efter skat, det vil sige 242 kr . i timen.
Han skulle styre stedet og arbejde i køkkenet. Han skulle lave et nyt pizzakort og
justere menukortet. Han skulle stå for at åbne en bur gerrestaurant og stå for den
mexicanske og den indiske buf fet. Han stod for ansættelse af personale, og det var
ham, der ledte og fordelte arbejde. Han sagde til Sagsøgte , at hvis han skulle stå
for alt det, så skulle han have 135,00 kr . efter skat, det vil sige 242,00 kr . i ti-men
inkl. skat. Der var ingen aftale om ferie. Han skulle bare sør ge for at drive
virksomheden i 1 år , og han skulle være der 24/7 hver dag.
Der blev lavet en kontrakt. Han fik ikke udleveret kontrakten, for Sagsøgte  sagde,
at han gerne ville have den, fordi han havde T old og Skat efter sig, så han ville
gerne kunne vise dem den, når de kom.
Han var alene i køkkenet med hjælp fra en rumæner og 2 opvaskere, som også
kunne hjælpe med at tilberede mad. De 2 opvaskere var der på skift. Den ene var
Vidne. Sagsøgte  stod for at tage sig af gæsterne om aftenen og vaske gulve og
gøre rent på toiletterne.

/3
Han arbejdede 14 – 15 timer om dagen. Han sov på Sagsøgte ApS , hvor han havde
et værelse. Han stod også for at bestille varer og oplære personale. Det var
Sagsøgte  og hans søn, der stod for papirarbejdet og alt vedrørende kassen og
omsætnin-gen.
Han tændte pizzaovnene ved 8-tiden. Så lavede han ris og hakkede grøntsager og
gjorde klar til frokostbuf feten. Efter kl. 15 tog han buf feten ud og holdt pau-se
indtil kl. 17, hvorefter han lavede buf fet, som lukkede kl. 21.30. Herefter ord-nede
han T oo Good T o Go og bestilte varer til næste dag. Han registrerede alle sine
timer på timesedler . Det gjorde alle de ansatte. T imesedlerne lå i en mappe ved
kassen. Registreringen var til Sagsøgte  til brug for udbetaling af løn.
Foreholdt bilag A, faktura af 30. juni 2018 fra Virksomhed IVS  til Sagsøgte ApS ,
forklarede han, at Virksomhed IVS  er hans firma. Det er ikke ham, der har udstedt
den faktura. Det hjalp Sagsøgte  ham med. Det var sidst på måneden, og han havde
ikke fået løn. Sagsøgte  sagde, at hans revisor var syg. Han sagde til Sagsøgte , at
det duede ikke, for han havde en husleje, der skulle beta-les, og at han hverken fik
SU eller andet. Sagsøgte  nævnte så, at han (( Sagsøger ) havde det her firma, og
hvis han ville, kunne han få penge via fir -maet ved at udstede en faktura. Han
sagde til Sagsøgte , at det havde han aldrig prø-vet. Sagsøgte  sagde, at det kunne
han hjælpe med. Han lånte rumænerens compu-ter , og Sagsøgte  lavede fakturaen
og printede den ud, og dagen efter blev pengene betalt.
Det gentog sig, da han næste gang bad om løn, men han fik ikke nogen penge, og
derefter spur gte Sagsøgte  ham, hvad han manglede penge til, men han har kun en
enkelt gang fået udbetalt penge fra Sagsøgte  i den anledning, og det var 500,00 kr .,
som han skulle dele med rumæneren til en bytur .
Foreholdt bilag 2, ansættelsesaftale dateret 1. oktober 2018, forklarede han, at han
bad om en ansættelseskontrakt, dels fordi han skulle bruge nogle penge, dels fordi
han ville gå til advokat, og dels fordi han skulle i banken og låne pen-ge til
huslejen. Han bad Sagsøgte  om en ansættelseskontrakt, og Sagsøgte  sagde, at han
skulle komme tilbage senere, så ville han have en til ham. Han valgte at optage
samtalen med Sagsøgte . Sagsøgte  viste ham bilag 2, som ikke stemte overens med
den kontrakt, der allerede var lavet. Han ville derfor ikke skrive under på bilag 2,
for det var ikke det, de havde aftalt. Han valgte at tage et billede af kontrakten.
Han valgte herefter at stoppe ved Sagsøgte ApS .
Han havde ikke andre jobs, mens han arbejdede ved Sagsøgte ApS .
Han var ansat af Sagsøgte  og kendte intet til, at der var tale om et selskab.
Foreholdt afskriften af lydoptagelsen forklarede han, at han optog samtalen, fordi
han havde fået at vide, at Sagsøgte  havde snydt mange mennesker . Sagsøgte
skyld-

/4
te ham rigtig mange penge. Spur gt hvor mange, det drejede sig om, forklarede
han, at det fremgår af bilagene, hvor mange penge det er .
Foreholdt at der på side 1 i afskriften fremgår , at han på Sagsøgtes  ud-talelse ”Så
skylder jeg dig 60.000,00 kr .” svarede ”Du skylder mig ikke 60.000,00 kr .” ,
svarede han, at det er korrekt. Sagsøgte  skyldte ham meget mere end 60.000,00 kr .
Han sagde til Sagsøgte , at han skulle skrive timeløn. Når Sagsøgte  spur gte, hvor
mange timer , svarede han ikke på det, for det kunne Sagsøgte  selv se ud af
timesed-lerne.
Foreholdt side 4, hans udsagn ”Du kan også bare give mig 12.000,00 kr ., så jeg
ikke skal over til banken” , forklarede han, at det var til husleje og andre udgif-ter ,
og så kunne Sagsøgte  få tid til at finde de sidste penge. Han skulle bruge ansæt-
telseskontrakten for at vise banken, at han havde et arbejde og et tilgodehaven-de,
så han kunne låne penge i banken til at betale regninger med, så han kunne undgå
inkasso.
Han fik al sin kost på Sagsøgte ApS . Han måtte tage al den mad, han ville. Han
overnattede på Sagsøgte ApS  i hele perioden. Det skulle han ikke betale for . Han
hentede alle sine ting, da han stoppede med at arbejde. Han havde en husleje ved
siden af på Adresse .
Sagsøgte  har forklaret, at han har haft Sagsøgte ApS  siden 2016. Det var et
gammelt bageri med tilhørende bolig, som han lejede og renoverede. Det var i
samarbejde med Person 1 , som havde udvik-let konceptet totalt. Person 1  er en
meget dygtig kok, som udtænkte alle retterne og beskrev dem ned i mindste
detalje. Der var plads til en bur ger-bar ved siden af, og den stod en, der hedder
Person 2 , for. Pizzeriaet var en del af Koncept . De startede op den 1. juni 2018.
Han forpagtede forret-ningen ud pr . 1. december 2018. I starten havde de åben fra
kl. 12 til kl. 14.00 og igen fra kl. 17 til ca. kl. 20.30. Det viste sig imidlertid ret
hurtigt, at der ikke var så mange kunder , så allerede fra august var der kun åbent
fra kl. 17 til kl. 21. Der har således slet ikke været åben i så mange timer , som
Sagsøger  kræver betaling for .
Årsagen til, at Sagsøger  kom ind i billedet, var , at han manglede en kok, og det var
ikke nemt at finde. En kollega i byen, Restaurant , henviste til Sagsøger . Han
kontaktede Sagsøger , og Sagsøger  blev oplært af Person 1  og en anden kok, som
også var ansat på det tidspunkt. Sagsøger  lærte retterne at kende sammen med en
rumæner . Sagsøger  er ikke kok og arbejdede som køkkenassi-stent med et bredt
spektrum af opgaver i køkkenet. Det er også derfor , at der står køkkenassistent i
bilag 2. Sagsøger  blev ansat som køkkenassistent pr . 1. juni 2018. Sagsøger  sagde
til ham, at han ikke kunne modtage almindelig løn og spur gte, om han kunne få
sorte penge. Han svarede, at det kunne han ikke, og de drøftede det frem og
tilbage. Sagsøger  sagde, at han havde et holdingselskab, og de aftalte, at Sagsøger
kunne skrive en faktura til ham for arbejdet i restauran-ten via selskabet. Der var
på daværende tidspunkt ikke en ansættelseskontrakt.

/5
Man kan ikke både skrive en faktura og have en ansættelseskontrakt. Han har ikke
lavet fakturaen. Sagsøger  er rigtig dygtig til alt med computere, og som Sagsøger
selv har forklaret, er Sagsøger  rigtig velbevandret i alt det der finanshalløj. Det var
Sagsøger  selv, der lavede fakturaen. De 15.100 kr . var honorering/ løn/ve-derlag
for juni måned. Fakturaen blev betalt den 4. juli 2018. Sagsøger  sendte og-så en
faktura for juli måned på ca. 15.000 kr ., men de penge ville Sagsøger  ikke have
sendt til banken. Han ville have dem udbetalt kontant. Han gav derfor Sagsøger
15.000 kr . for juli måned i henhold til den faktura, som Sagsøger  havde lavet.
Betalingen af de 15.000 kr . skete som næsten daglige acontobeløb i for -hold til de
timer , Sagsøger  arbejdede. Efter dagens arbejde kiggede de på hinan-den og
drøftede, hvor mange timer , det drejede sig om, og så fik Sagsøger  et acontobeløb.
Han følte sig presset til at betale acontobeløb til Sagsøger , som altid gav udtryk
for at være presset økonomisk og truet af inkasso.
Han har aldrig set de fremlagte timesedler før i forbindelse med sagen. Sagsøger
skrev timerne op på sin mobiltelefon. De afstemte hver aften, hvor mange timer
Sagsøger  havde arbejdet. De andre medarbejdere kørte gennem et sædvanligt
lønsystem, hvor de afleverede timeopgørelser til bogholderen hver den 20.
Sagsøger  var ikke med på den liste. Sagsøger  har aldrig været i deres lønsystem.
Han havde brug for Sagsøger , og derfor var han tvunget til at acceptere Sagsøgers
måde at ville aflønnes på. De havde fra starten en fast aftale om, at Sagsøger
skulle ha-ve 100 kr . i timen, hvilket svarer til det, Sagsøger  havde fået de andre
steder i By, han havde arbejdet. De har aldrig aftalt 240 kr . i timen. Det vil ikke
engang en mesterkok få.
Han var selv til stede i restauranten hver dag. Han gjorde rent, åbnede og luk-
kede, og servicerede publikum og serverede mad og drikke. Han var direktør for
Sagsøgte ApS  og var den, der satte rammerne for åbningstiderne.
Han har været så dum ikke at få kvittering på de acontobeløb, han har betalt til
Sagsøger . De var venner , og det kørte meget tillidsbaseret. Han skylder Sagsøger
et beløb på ca. 5.000 kr ., men derudover skylder han ikke Sagsøger  noget.
Sagsøger  har boet i lejligheden helt gratis, ofte sammen med sin kæreste. Før
boede Sagsøger  hjemme hos sin mor på en madras i stuen, og derfor flyttede
Sagsøger  op i lejligheden med sine ting. Sagsøger  betalte ikke for kost og logi.
Der lå en indbyr -des aftale om, at det kompenserede de for .
Foreholdt bilag 2, ansættelsesaftalen, forklarede han, at Sagsøger  var meget
fortvivlet på grund af regninger , husleje m.v . og sagde, at han skulle bruge 15.000
kr. Han ( Sagsøgte ) havde ikke 15.000 kr . Sagsøger  sagde, at ban-ken ville låne
ham 15.000 kr ., hvis han havde et ansættelsesbevis. Han sagde til Sagsøger , at det
kunne de godt lave, men at det skulle være fremadrettet. Sagsøger  var vred over , at
det ikke kunne være med tilbagevirkende kraft. Han sagde til Sagsøger , at han
ikke kunne lave et ansættelsesbevis med virkning fra 1. juni, når Sagsøger  reelt set
havde udstedt fakturaer og ikke var inde i deres lønsystem. Han lavede en kladde,
og det er den, der fremgår af bilag 2. Den ville Sagsøger  ikke acceptere, og den
blev nærmest revet i stykker . Han har aldrig givet

/6
Sagsøger  bilag 2. Han var nødt til at holde fast i, at han ikke kunne lave den med
til-bagevirkende kraft. Så ville Sagsøger  jo kunne anmelde et krav ved Lønmodta-
gernes Garantifond. Det ville han ikke blandes ind i. Han sagde til Sagsøger , at
han kunne ansætte ham fremadrettet med en aftale om løn. Det skulle så være en
fast løn og ikke en timeløn, men de kom aldrig så langt, at de fik talt om, hvad
Sagsøger  skulle præstere for de 20.000 kr . om måneden. Det med en ansæt-
telsesaftale kom først på tale i forbindelse med bilag 2, som var samme dag eller
dagen før , Sagsøger  forlod stedet. Der havde aldrig før været tale om et ansættel-
sesbevis, idet Sagsøger  jo udstedte fakturaer og fik pengene a conto. Det var også
det, han gav udtryk for i samtalen. Sagsøger  var ikke lønmodtager . Han var selv-
stændig.
Det var tydeligt, at det var Sagsøgte ApS , som Sagsøger  havde en aftale med. Det
fremgik tydeligt af fakturabilagene. Det fremgik af alt, hvad de foretog sig. Der
stod Sagsøgte ApS  alle steder .
Bilag 2 må være selvfabrikeret, forstået på den måde, at han aldrig har udleve-ret
bilag 2 til Sagsøger . Sagsøger  må have være inde på kontoret uden hans viden og
taget billedet.
Sagsøger  var ansat som køkkenassistent og blev oplært af blandt andre Person 1 .
Sagsøgers  opgave var at lave mad ud fra de detaljerede koncepter , der var lavet,
samt forskelligt forefaldende arbejde. Sagsøger  bestilte varerne, for -di han var
skrap til det med en computer , men det var altid efter hans ( Sagsøgtes ), opgørelse
over, hvad der skulle bestilles.
Person 1  var idémanden og konceptudvikler . Person 1  havde lånt ham en anseelig
bunke penge til at starte op for . Alle retter var defi-neret ned til mindste milligram.
Der var ikke ansat nogen køkkenchef. Det var simple retter , som alle ville kunne
lave.
Sagsøger  kunne af en eller anden grund ikke modtage løn som almindelig løn-
modtager . Han ved ikke hvorfor , men det var derfor , de kom ind i situationen med,
at Sagsøger  udstedte fakturaer .
Forud for den 1. oktober 2018 var Sagsøger  på timebetaling, og det blev opgjort
ca. hver anden dag, og der skete løbende udbetalinger . Det byggede på tillid, og
derfor foreligger der ikke noget skriftligt om det.
Vidne har som vidne forklaret, at hun i en periode var ansat på Sagsøgte ApS  til en
timeløn på 63 kr . i timen. Det var Sagsøger , der ansatte hende. Der blev ikke lavet
en ansættelseskontrakt. Hun har én gang spur gt Sagsøgte  om en
ansættelseskontrakt, men hun kan ikke huske, hvad han svarede. Hvis hun var syg,
var det Sagsøger , hun kontaktede. Sagsøger  var altid til stede i køkke-net og hjalp
alle andre. Det var ham, der havde ansvaret for køkkenet. Hun re-gistrerede sine
timer på en lønseddel, sådan en seddel, som lå på en hylde i ba-ren.

/7
Foreholdt bilag 1 forklarede vidnet, at det var på sådan en seddel. Mappen lå i
baren. Det var Sagsøgte , der lavede lønnen. Sagsøger  var på arbejde fra tidlig
morgen til sen aften. Hun havde jobbet som et fritidsjob ved siden af sin skole.
Hun mødte kl. 10 eller kl. 14. Det er Sagsøger , der fortalte hende, at han mødte fra
tid-ligt om mor genen, og hun kunne mærke, at han var stresset. Hun kunne også se
det på hans lønseddel, at han skrev sine timer ind.
Parternes synspunkter (pr ocedur en)
Parterne har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med deres på-
standsdokumenter .
Sagsøger  har til støtte for sine påstande anført føl-gende i påstandsdokument af
12. september 2019:
”Anbringender:
Sagsøger gør på baggrund af ovenstående gældende:
at sagsøger blev med virkning fra 1. juni 2018 ansat af sagsøgte 2 som køkken-
chef i ” Sagsøgte ApS ” – reelt sagsøgte 1.
at sagsøger har krav på løn for juni, juli, august og september måned 2018.
at sagsøger har krav på en timeløn på kr . 242,00 for de timer , som der er anført
på timesedlerne, som er opgjort til 655 timer .
at sagsøgers timeantal for september 2018 kan opgøres til 218 timer , svarende
til det gennemsnitlige timeantal for månederne juni, juli og august 2018.
at de sagsøgte ikke har udleveret ansættelseskontrakt til sagsøger ved ansættel-
sesforholdets start, eller umiddelbart herefter , hvorfor sagsøger har krav på
godtgørelse herfor , jf. ansættelsesbevisloven §6, stk.1. Denne godtgørelse bør –
henset til at det manglende ansættelsesbevis har haft konkret betydning for
ansættelsesforholdet – fastsættes til kr . 10.000,00.
at den principale påstand er derfor opgjort således:
Juni 2018: 238 timer (á kr . 242,00) kr . 57.596,00
Juli 2018: 215 timer (á kr . 242,00) kr . 52.030,00
August 2018: 202 timer (á kr . 242,00) kr . 48.884,00
September 2018: 218 timer (á kr . 242,00) kr . 52.756,00 Manglende udstedelse
af ansættelsesbevis kr . 10.000,00 I alt kr . 221.266
at for så vidt angår den subsidiære påstand gøres det yderligere gældende, at
sagsøger i henhold til bilag 2, som minimum har været berettiget til en fast
månedslån på kr . 20.000,00, hvorfor den subsidiære påstand kan opgøres
således:
Løn juni 2018: kr . 20.000,00
Løn juli 2018: kr . 20.000,00
Løn august 2018: kr . 20.000,00
Løn september 2018: kr . 20.000,00

/8
Manglende udstedelse af ansættelsesbevis kr . 10.000,00 I alt kr . 90.000,00
at kravet på den manglende løn samt manglende ansættelsesbevis kan rettes
mod både sagsøgte 1 og sagsøgte 2. Sagsøger blev ikke ved ansættelsesfor -
holdets begyndelse informeret om, at sagsøgte 1 er et kapitalselskab med deraf
følgende begrænset hæftelse.
På timesedlerne og i ansættelseskontrakten udarbejdet pr . 1. oktober 2018 er
navnet ” Sagsøgte ApS ” anført uden selskabsfortegnelse. Et anpartsselskab skal
i deres navn benytte fortegnelsen ApS eller anpartssel-skab, jf. selskabsloven
§2, stk.1. Sagsøger har derfor ikke været klar over , at ” Sagsøgte ApS ” er et
kapital-selskab med begrænset hæftelse.”
Sagsøgte ApS  og Sagsøgte  har til støtte for deres på-stand anført følgende i
påstandsdokument af 12. september 2019:
”ANBRINGENDER:
De sagsøgte gør følgende gældende,
at sagsøger i den nævnte periode har arbejdet som køkkenassistent,
at sagsøger har oppebåret løn for sit arbejde i perioden,
at de fremlagte timesedler med beløbsangivelse og sammentælling af timer
bestrides,
at de sagsøgte først i forbindelse med nærværende sag, har fået kendskab til
de af sagsøger ensidigt udarbejdede timesedler ,
at der ikke er blevet udarbejdet en ansættelseskontrakt,
at det i bilag 2 nævnte ansættelsesbevis først blev produceret efter arbejdsfor -
holdets ophør og til brug for sagsøgers anmodning om lån i sit pengeinstitut,
at et ansættelsesbevis ikke har haft nogen konkret betydning for arbejdsforhol-
det,
at sagsøger udover daglig betaling for sit arbejde i juli og august måned 2018
har fået sit tilgodehavende for juni måned 2018, jfr . det i sagen fremlagte bi-lag
A — faktura fra sagsøgers firma, Virksomhed IVS  for konsulentbi-stand.”
Under hovedforhandlingen har Sagsøgte  som yderligere anbringende gjort
gældende, at han ikke hæfter personligt for et eventuelt krav , idet Sagsøgers
aftalepart var Sagsøgte ApS .
Rettens begrundelse og r esultat
Det kan som ubestridt lægges til grund, at Sagsøger  arbejdede hos Sagsøgte ApS
fra den 1. juni 2018 til udgangen af september 2018. Allerede efter Sagsøgtes  egen
forklaring kan det læg-ges til grund, at Sagsøger  blev aflønnet ved timebe-

/9
taling og ifølge Sagsøgte  til en timeløn på 100 kr . for sit arbejde som
køkkenassistent.
Efter bevisførelsen lægger retten til grund, at Sagsøger  registrerede sine timer ,
som det fremgår af bilag 1.
Sagsøger  har bevisbyrden for , at der var aftalt en ti-meløn på 242 kr . Den
bevisbyrde har han ikke løftet.
Det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at der for juni 2018 blev afregnet
med 15.100 kr . den 3. juli 2018 i henhold til en faktura udstedt af Sagsøger  i det af
ham ejede iværksætterselskab. Det fremgår ikke af fakturaen, at der er tale om et á
conto beløb.
Det kan efter bevisførelsen endvidere lægges til grund, at Sagsøger  fik kost og logi
i forbindelse med sit arbejde.
På denne baggrund og sammenholdt med det dokumenterede fra afskriften af
lydoptagelsen fra primo oktober 2018, hvoraf det fremgår , at Sagsøgte  synes at
være bekymret for at skrive under på ”en blankocheck” , og at der ikke var
enighed om 20.000 kr . om måneden og sammenholdt med det registrerede timetal
for juni måned 2018, lægger retten til grund, at Sagsøgers  månedsløn inkl. kost og
logi kunne opgøres til 15.100 kr .
Da der er sket betaling for juni 2018, kan Sagsøgers  krav for manglende løn for
juli, august og september 2018 opgøres til 45.300 kr .
Efter karakteren af ansættelsesforholdet, som af Sagsøgte  er beskrevet som
køkkenassistent på timeløn, har de sagsøgte bevisbyrden for , at der ikke var tale
om et lønmodtagerforhold. Uanset bilag 1 har de sagsøgte ikke løftet denne
bevisbyrde, og retten lægger derfor til grund, at Sagsøger  var ansat som
lønmodtager . Da der ubestridt ikke var udleve-ret ansættelseskontrakt eller
ansættelsesbevis til Sagsøger , har han krav på godtgørelse i henhold til
ansættelsesbevislovens § 6, stk. 1. Henset til, at det manglende ansættelsesbevis
har haft konkret betydning for ansættelsesforholdet, fastsættes godtgørelsen til
10.000 kr .
Sagsøgers  krav kan herefter opgøres til 55.300 kr ., som også Sagsøgte  hæfter for .
Retten har herved lagt vægt på, at det ubestridt var Sagsøgte , der ansatte Sagsøger ,
at det af svarskriftet fremgår , at ”Det er korrekt, at sagsøgeren blev ansat hos de
sagsøgte pr . den 1. juni 2018…” , at der i intet af det fremlagte ma-teriale fremgår
en selskabsbetegnelse, og at det af det dokumenterede fra af-skriften af
lydoptagelsen fremgår , at Sagsøgte  flere gange giver udtryk for , at han skylder
Sagsøger  penge.

/10
Sagsøgers  påstand tages herefter til følge med 55.300 kr . med renter som påstået.
Efter sagens karakter og resultat sammenholdt med de nedlagte påstande skal
Sagsøgte ApS  og Sagsøgte  betale sagsomkostninger til Sagsøger  i forhold til det
vundne beløb. Sagens omkostninger fastsættes således, at 1.620 kr . dækker
retsafgift og berammelses-afgift, 160 kr . dækker udgift til vidneførelse og 22.500
kr. vedrører udgift til ad-vokatbistand og indbefatter moms. V ed fastsættelsen af
beløbet til advokatbi-stand har retten lagt vægt på sagens økonomiske værdi og
dens omfang.
T H I  K E N D E S  F O R  R E T :
Inden 14 dage skal de sagsøgte, Sagsøgte ApS  og Sagsøgte , in solidum, til
Sagsøger , be-tale 55.300 kr . med tillæg af procesrente fra den 3. januar 2019, samt
sagens om-kostninger med 24.280 kr .

/

/