Sag om, hvorvidt køberen af en virksomhed er berettiget til erstatning i anledning af virksomhedens arbejdsmiljøforhold
Ret: Sø- og Handelsretten (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Erhverv;
Køb;
Sager med en værdi over 1 mio kr.;

/

UDSKRIFT
AF

SØ- & HANDELSRETTENS DOMBOG
____________

Den 6. oktober 2006 blev af retten i sagen   

H-18-02

ABACUS ApS

(Advokat, dr.jur. Eigil Lego Andersen)

mod

Boet

(Advokat Oluf Engell)

afsagt følgende

D O M:

Indledning og påstande

Sagens spørgsmål er om ABACUS ApS (ABACUS) som køber af industrivirksom-

heden Virksomhed A/S af Boet er berettiget til erstatning i anledning af

virksomhedens arbejdsmiljøforhold.

ABACUS har nedlagt påstand om at Boet til ABACUS skal betale 4.963.234 kr.

med tillæg af procesrente af 4.848.655 kr. fra den 15. februar 2002 og af

114.579 kr. fra den 22. august 2003.



/

- 2 -

Påstandsbeløbet fremkommer således:

1. Opgjort udgift til investering, 3.409.171 kr., med fradrag af 2.526.483 kr.
nutidsværdi af skatteværdi af afskrivninger

2. Kapitaliseret udgift til merforbrug af varme 550.500 kWh 1.366.865 kr. årligt à

0,37 kr., svarende til 205.030 kr. årligt. Skattebe-sparelse 30 %.

Kapitaliseringsfaktor 9,5238.

3. Kapitaliseret udgift til merforbrug af el 233.600 kWh årligt à 1.069.886 kr.

0,687 kr., svarende til 160.483 kr. årligt. Skattebesparelse 30 %.

Kapitaliseringsfaktor 9,5238.

I alt 4.963.234 kr. 

Over for Boets selvstændige påstand har ABACUS nedlagt påstand om frifindel-

se. 

Boet har nedlagt påstand om frifindelse og har derudover nedlagt selvstændig

påstand om at ABACUS til Boet skal betale en godtgørelse beregnet som diskon-

toen med tillæg af 10 % p.a. af 2,5 mio. kr., subsidiært et af retten fastsat min-

dre beløb, fra den 1. maj 2001 og indtil ABACUS skriftligt over for Danske Bank,

Nytorv Afdeling, København, har tiltrådt at indestående på deponeringskonto

Konto nr. frigives til Boet eller ordre. 

Sagens omstændigheder 

1. Sagens parter 

Virksomhed A/S blev etableret i 1959 af fabrikant Afdøde. Virksomheden

beskæftigede sig navnlig med fremstilling af olietanke, (markeds-andel i Danmark

år 2000: ca. 70%), og vindmølletårne. Fabrikant Afdøde af-

gik ved døden i december 1998 hvorefter aktierne i selskabet blev udbudt til

salg.

Vidne 1 er hovedanpartshaver i ABACUS. I efteråret 2000 indledte han sam-men

med statsautoriseret revisor Vidne 2 hvis hustru er medejer af ABACUS,

forhandlinger med Boet repræsenteret ved bobestyrer advokat Vidne 3 med

henblik på køb af Virksomhed A/S.



/

- 3 -

2. Oplysninger om Virksomhed A/S

Under forhandlingerne fik Vidne 1 bl.a. udleveret et af KPMG’s Corporate F i-nance-

division udarbejdet Investment Overview hvoraf bl.a. følgende fremgik:

”  Miljøforhold og kvalitetssikring

Virksomhed A/S' kvalitetsstyring er certificeret efter ISO 9001 standard, og den
daglige kvalitetsstyring involverer to af Virksomhed A/S' medarbejder e. Der pågår
løbende ek s-tern kontrol ved f.eks. [Arbejdstilsynet], TÜV og Lloyds i forbindelse
med leve-ring af produkter. Til kontrol af svejsninger anvendes som uafhængig
tredjepart Force Instituttet, som dagligt beskæftiger 3 eller flere Force
medarbejdere hos Virksomhed A/S.

På miljøsiden har Virksomhed A/S indført et miljøstyringssystem, som dog ikke er
certifice-ret, men som modsvarer kravene i ISO 14001. Virksomheden er
miljøgodkendt af Herning Kommune, og har i øvrigt et problemfrit samarbejde
med miljømyn-dighederne…”

Som bilag til det udarbejdede Investment Overview var bl.a. et miljøregnskab med

oversigt over Virksomhed A/S' el- og vandforbrug mv. for perioden 1995-1999.

I forbindelse med salgsbestræbelserne blev der oprettet et datarum for virksom-

heden. Vidne 1 modtog materialet fra datarummet, herunder oplysninger ved-

rørende virksomhedens arbejdsmiljøforhold. Vidne 1 fik endvidere udleveret

udkast til selskabets regnskab for 1999/2000. Af regnskabet fremgik at selska-bet

i perioden realiserede et resultat på 3.477.000 kr. efter skat. Endvidere fik ABACUS

udleveret perioderegnskaber fra august til oktober 2000.

Den 23. november 2000 gennemførte KPMG og ledende medarbejdere hos

Virksomhed A/S en præsentation af virksomheden for Vidne 1 og Vidne 2.

3. Salgsaftalen

Den 29. december 2000 fremsatte Vidne 1 købstilbud på Virksomhed A/S, hvoraf

bl.a. fremgik følgende:

”2. Købesummen og dennes berigtigelse
2.1. Købesummen for aktierne i selskabet fastsættes til kr. 25 mio. kontant. 2.2.
Køber deponerer kr. 2,5 mio. kontant i sælgers bank senest 3 hverdage ef-ter
sælgers accept af nærværende købstilbud.
2.3. Køber deponerer eller stiller bankgaranti for restkøbesummen, kr. 22,5 mio…
2.4. Det under punkt 2.2. deponerede beløb frigives den 1. maj 2001 under for-
udsætning af, at køber ikke pr. denne dato har anmeldt krav mod sælger i an-
ledning af overdragelsen, idet bemærkes, at køber alene kan fremsætte krav over
for sælger for den del af et (eller flere sammenlagte) krav, der udgør mere end
250.000 kr. Depotet tjener således køber til sikkerhed for eventuelle krav



/

- 4 -

mod sælger, og køber fyldestgøres af depotet, når eventuelle krav er fastslået ved
forlig eller endelig dom. Renter af det deponerede beløb tilfalder sælger og frigives
under samme betingelser, som deponeringssummen i øvrigt.

3. Sælgers erklæringer og indeståelser
3.1. Sælger indestår for:
…
at selskabet ikke er part i nogen sag for domstole, kommissioner, nævn, offent-
lige myndigheder eller lignende,
…
at selskabets virksomhed i øvrigt er i overensstemmelse med gældende lovgiv-
ning i enhver henseende, herunder men ikke begrænset til pris-, monopol- og
arbejdsbeskyttelseslove,
…”

Ved brev af 12. januar 2001 accepterede advokat Vidne 3 tilbuddet med en række

ændringer og tilføjelser, herunder at der ikke skulle ydes erstatning for enkeltkrav

på under 50.000 kr., og at sådanne krav heller ikke skulle indgå i afgørelsen af om

grænsen på de nævnte 250.000 kr. var nået. Endvidere blev angivet nærmere

betingelser for vilkårene for det deponerede beløb, 2,5 mio. kr., herunder særligt

at krav skulle anmeldes inden den 1. maj 2001. For an-meldte erstatningskrav der

viste sig uberettigede, og som medførte at depone-ringskontoen for så vidt ikke

blev frigivet, skulle ABACUS betale en godtgørelse til Boet med diskontoen med

tillæg af 10% p.a. til frigivelse fandt sted.   

Om Boets indeståelser fastsattes i brevet af 12. januar 2001 at disse blev afgivet

med forbehold for de oplysninger der blev givet til ABACUS, herunder oplysnin-ger

indeholdt i materialet i datarummet. Endvidere anførtes at det var aftalt mel-lem

parterne at Virksomhed A/S betalte udbytte til Boet med 2,5 mio. kr. for

regnskabsåret 1999/2000.

Den 15. januar 2001 accepterede Vidne 1 de ændringer og tilføjelser til købs-

tilbuddet som var angivet i brevet af 12. januar 2001.

I perioden frem til overtagelsen den 1. februar 2001 havde Vidne 1, nu ABACUS,

som køber adgang til at foretage yderligere undersøgelser af selska-bets forhold.

4. Arbejdstilsynets rapport af 6. december 2000

Den 15. november 2000 besøgte Arbejdstilsynet Virksomhed A/S. Af tilsynsra

pport af 6. december 2000 fremgik bl.a. følgende:

”  Niveauplacering



/

- 5 -

Arbejdstilsynet har ud fra tilsynsbesøget vurderet, at virksomheden er en niveau
2-virksomhed. Det betyder, at Arbejdstilsynet vurderer, at virksomheden på vis-se
punkter ikke lever op til kravene i Arbejdsmiljøloven…

Konstaterede problemer
Væsentlige problemer

• Ventilation i svejsehaller
• Udsugning fra båndslibere
• Sikring mod nedstyrtning
• Støj

Problemerne er enten ikke indeholdt i eller ikke behandlet på tilfredsstillende vis i
virksomhedens arbejdspladsvurdering…

Virksomheden skal melde tilbage til Arbejdstilsynet, hvornår og hvordan de væ-
sentlige problemer bliver løst… senest den 2. april 2001 …

Det kan på et senere tidspunkt blive nødvendigt at afgive påbud om et eller flere
af problemerne…”

Arbejdstilsynet meddelte samtidig klagevejledning. Af et bilag til rapporten fremgik

bl.a. følgende:

” Arbejdstilsynet konstaterede ved besøget onsdag den 15. november 2000 fø l-
gende væsentlige problemer:

Ventilation i svejsehaller…

Afdeling:
Hallerne B,C,E,G,J og K
Beskrivelse:
Ved gennemgangen kunne det konstateres, at luften i ovennævnte haller var mere
eller mindre belastet af svejserøg og slibestøv.
Det kunne for nogle af hallernes vedkommende konstateres, at der ikke fandtes
anlæg for tilførsel af forvarmet erstatningsluft. Herunder hallerne C, E og G. For de
øvrige hallers vedkommende var der tvivl om, hvorvidt eksisterende anlæg er i
stand til at tilfredsstille behovet for tilførsel af erstatningsluft til arbejdslokaler-ne.

Vurdering:
Arbejdsprocesser som svejsning, skæring og slibning kræver effektiv procesven-
tilation og samtidig tilførsel af luft af passende temperatur. Derudover er det
normalt påkrævet med almen ventilation, herunder udsugning og tilførsel af til-
svarende mængder erstatningsluft til de arbejdslokaler, hvor de forurenende
processer foregår.
Det vurderes således, at afdelingerne uden tilførsel af erstatningsluft eller uden
almen ventilation, ikke var tilfredsstillende ventileret.

Afgørelse:
Det skal sikres, at der sker et effektivt luftskifte i de haller, hvor der foregår for-
urenende arbejdsprocesser. Det skal herunder sikres, at der tilføres erstatnings-
luft, svarende til de udsugede luftmængder.

Vejledning:
Der bør gennemføres en nærmere undersøgelse af ventilationsforholdene i svej-
sehallerne. Det er vigtigt i den forbindelse at få kortlagt behovet for tilførsel af
erstatningsluft af passende temperatur, samt at få undersøgt, hvorvidt eksiste-
rende anlæg er i stand til at sikre den nødvendige ventilering af hallerne. Det



/

- 6 -

anbefales virksomheden at inddrage særligt sagkyndige, dels i kortlægningen, dels
i vurderingen af de nødvendige tiltag med hensyn til forbedring af ventilati-onen.

Hjemmel:
Arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 1163 af 16. december 1992 om faste
arbejdssteders indretning § 35.”

Arbejdstilsynets rapport indgik ikke i datarummet og kom først til ABACUS’

kundskab efter overtagelsen af virksomheden. I den anledning varslede ABACUS’

advokat den 30. marts 2001 ”et betydeligt” ma ngelskrav over for boet. Kravet

blev afvist af advokat Vidne 3 ved brev af 4. maj 2001 idet hun oplyste at hverken

hun eller nogen anden med tilknytning til boet var bekendt med rappor-tens

eksistens.

5. Virksomhed A/S' afhjælpning af ventilationsproblemerne.

På baggrund af Arbejdstilsynets rapport iværksatte Virksomhed A/S en undersøgelse af

behovet for ventilation i de enkelte haller. Undersøgelsen gennemførtes med bistand af

Bedriftssundhedstjenesten (BST). Den 28. marts 2001 sendte Virksomhed A/S en

tilbagemelding til Arbejdstilsynet over påtænkte tiltag for de enkelte haller. Renoveringen

forventedes færdig i februar 2002 for så vidt angik hal J. For de øvrige haller var der ikke

fastsat nogen bestemt dato.

Virksomhed A/S indhentede derefter tilbud fra DISA af 26. april 2001 på gennemførelse af

renoveringen af hallerne fra virksomheden. Tilbuddet indeholdt en vurdering af det årlige

merforbrug af el og varmeihallerne. Også Virksomhed A/S' kvalitetschef Vidne 4 udarbejdede

en oversigt over såvel udførte som påtænkte arbejder. Oversigten, senest revideret 12. juni

2002, indeholdt en opgørelse af investeringsbehovet og af merforbruget af el og varme fordelt

på de enkelte haller:

 



/

Pris i kr. Pris i kr. Pris i kr.  

Hal ventilation varmeanlæg El + VVS 

Heraf 

I alt effektueret 

B 62.765 62.765 62.765 

C+D 85.000 35.000 120.000 

E 570.000 240.000 60.000 870.000 

G 50.000 35.000 85.000 

H 250.000 35.000 285.000 

J 540.000 213.890 72.516 826.406 826.406 

K 600.000 270.000 60.000 930.000 

N-s 15.000 25.000 40.000 

N-n 40.000 25.000 65.000 

S 100.000 25.000 125.000 

Total 2.250.000 723.890 435.281 3.409.171 889.171 



/

- 7 -

I beløbet for hal J indgår et beløb på 44.860 kr. vedrørende køb af spareventila-

torer og sparemotorer. Frem til i dag er alene hal B og J blevet renoveret. En del af

produktionen har kunnet overføres til en i 2002 nyopført hal L.

Den 24. april 2002 meddelte Arbejdstilsynet efter besøg på virksomheden at

man havde vurderet at den var en niveau 1-virksomhed: ” … Arbejdstilsynet vur-

derer, at virksomheden har en god styring af arbejdsmiljøet og hovedsageligt lever

op til kravene i Arbejdsmiljøloven. Arbejdstilsynet vil tilpasse sin reaktion til

virksomhedens egen indsats med ar bejdsmiljøet. ...”

6. Skønserklæringen

Skønsmand har til brug for sagen afgivet skønser-klæring, hvoraf bl.a. følgende

fremgår:

”Syns- og Skønsspørgsmål
Spørgsmål 1:
Finder skønsmanden, at de af Virksomhed A/S i hal B og J i 2001 og 2002
gennemførte foranstaltninger vedrørende ventilation og udsugning er
hensigtsmæssige til at sikre opfyldelse af Arbejdstilsynets krav til virksomhedens
ventilations- og ud-sugningsforhold, jf. Arbejdstilsynets skrivelse af 6. december…

Svar på spørgsmål 1:
De gennemførte foranstaltninger for hal B og J er indeholdt i Virksomhed A/S'
tilbage-melding til Arbejdstilsynet (bilag 7). Foranstaltningerne for disse to haller
er en del af de tiltag Virksomhed A/S ville foretage i henhold til bilag 7, som svar
på Arbejds-tilsynets tilsynsrapport (bilag 4 og 5).
De gennemførte foranstaltninger vurderes at være hensigtsmæssige for at sikre
opfyldelse af Arbejdstilsynets krav til ventilationsforhold i hallerne Så vidt det
fremgår af bilagene er afklaring af ventilationsforholdene i hallerne C, D, E, G og K
stadig udestående.

Spørgsmål 2:
Skønnes de anvendte udgifter (jf. bilag 15 og 16) til ventilation, varmeanlæg og
el- og VVS-arbejder rimelige?

Svar på spørgsmål 2:
De anvendte udgifter for ombygning af varmeventilator anlægget for hal B (bilag
15) skønnes at være rimelige.
De anvendte udgifter for ombygning/udførelse af ventilationsanlægget for hal J
(bilag 16) skønnes at være rimelige for det udførte arbejde. Der kan dog stilles
spørgsmålstegn ved om energispare ventilatorer/motorer er nødvendige for at
opfylde arbejdstilsynets krav

Spørgsmål 3:
Er Virksomhed A/S' skøn , jf. bilag 14, over omkostningerne til foranstaltninger
vedrø-rende ventilation og udsugning i de øvrige haller realistisk?

Svar på spørgsmål 3:
I Virksomhed A/S' tilbagemelding til Arbejdstilsynet (bilag 7) er beskrevet
ændringer til
ventilationsanlæggene for at opfylde Arbejdstilsynets krav. Disse ændrings- 
forlag indeholder ikke hal S men i stedet hal R.



/

- 8 -

Hvis ændringerne udføres i henhold til DISA's vurdering (bilag 8), samt i henhold
til bilag 18, det vil sige på samme måde som for hal J må økonomi-en i bilag 14
betragtes som et realistisk overslag.

Hvis imidlertid den gradvise ændring som nævnt i bilag 7 benyttes (især ved hal E
og K) kan der eventuelt opnås en besparelse i forhold til overslaget i bilag 14.

Spørgsmål 4:
Skønsmanden bedes vurdere:

a) hvilket årligt merforbrug af el og varme de i 2001 og 2002 gennemførte
foranstaltninger vedrørende ventilation og udsugning i hal B og J medfø-rer (i
forhold til situationen før foretagelse af foranstaltningerne), og

b) hvilket årligt merforbrug af el og varme, de påtænkte foranstaltninger – 
jf. bilag 14 – vedrørende ventilation og udsugning i de øvrige haller vil medføre
(i forhold til situationen før foretagelse af foranstaltningerne).

Svar på spørgsmål 4:
Ved besvarelse af dette spørgsmål er der foretaget en sammenlignelig be-regning
baseret på den årlige middeltemperatur og en rumtemperatur på 18°C. Driftstiden
for 1 holdskift er sat til 8 timer, og for 2 holdskift til 16 ti-mer. I begge tilfælde 5
dage i 52 uger.

De udleverede historiske data er således ikke benyttet, idet forskellen mel- 
lem et målt forbrug og et beregnet forbrug, ikke er retvisende.

Varmeforbruget for ventilationsaggregater med varmeveksler benytter 
samme metode, dog er der regnet med en årlig gennemsnits-virkningsgrad på 50
%.

Motorstørrelser er valgt per erfaring medmindre disse er oplyst i det udle-verede
materiale. Samtlige forbrug er indført i erklæringsbilag nr. 2.

a) Ved ændringerne i hal B og J vurderes de årlige merforbrug at være følgende:
Merforbrug varme: 176.500 kWh
Merforbrug El: 87.000 kWh 

b) Ved ændringer i hal C, D, E, G, H, K, N, S vurderes de årlige merforbrug at
være følgende:
Merforbrug varme: 382.500 kWh
Merforbrug El: 146.600 kWh 

Sagsøgtes spørgsmål
Spørgsmål A:
Var ventilationsforholdene i svejsehallerne (hallerne B, C, E, G, J og K) ved
overtagelsen den 1. februar 2001 væsentlig afvigende fra, hvad der den-gang var
almindeligt i virksomheder med tilsvarende produktionsapparat?

Svar på spørgsmål A:
Af Arbejdstilsynets tilsynsnotat (bilag 4 og 5) fremgår det, at der var væ-
sentlige problemer i flere af hallerne. Det er min erfaring at industrivirk-
somheder ofte har problemer med ventilation, men at det som regel er iso-
lerede problemer og ikke som her tilsyneladende generelle problemer. Jeg
vil derfor konkludere, at ventilationsforholdene i svejsehallerne var ringere, 
end man normalt kunne forvente. 

Spørgsmål B:
Var udsugningsforholdene for båndslibere med filterposer ved overtagelsen



/

- 9 -

den 1. februar 2001 væsentlig afvigende fra, hvad der dengang var almindeligt i
virksomheder med tilsvarende produktionsapparat?

Svar på spørgsmål B:
Det har været praksis i mange år, at udsugningsluft fra blandt andet bånd-slibere
filtreres og afkastes til det fri.

Spørgsmål C:
Hal B: Er de af sagsøger iværksatte arbejder i hal B nødvendige for;
1. at fabrikken opfylder de pr. 1. februar 2001 almindeligt gældende ar-

bejdsmiljøforskrifter, herunder § 35 og § 37 i Arbejdsministeriets be-
kendtgørelse nr. 1163 af 16. december 1992 (med senere ændringer),

2. at fabrikken kan leve op til arbejdstilsynets afgørelse, for så vidt angår venti-
lation i svejsehaller og udsugning fra båndslibere med filterposer?

Svar på Spørgsmål C:
1. De iværksatte arbejder i hal B er nødvendige for at opfylde de almindeligt

gældende arbejdsmiljøforskrifter for ventilation og erstatningsluft.
2. De iværksatte arbejder i hal B er i bilag 7 beskrevet for Arbejdstilsynet som et

svar på Arbejdstilsynets rapport.

Det fremgår ikke af det udførte arbejde, at der er båndslibere med filterpo-ser i
denne hal. Hvis der er båndslibere, skal arbejdstilsynets krav vedrø-rende rensning
og afkast af slibeluft overholdes.

Spørgsmål D:
Hal J: Er de af sagsøger iværksatte arbejder i hal J nødvendige for;
1. at fabrikken opfylder de pr. 1. februar 2001 almindeligt gældende ar-

bejdsmiljøforskrifter, herunder § 35 og § 37 i Arbejdsministeriets be-
kendtgørelse nr. 1163 af 16. december 1992 (med senere ændringer),

2. at fabrikken kan leve op til arbejdstilsynets afgørelse, for så vidt angår
ventilation i svejsehaller og udsugning fra båndslibere med filterposer?

Svar til spørgsmål D:
1. De iværksatte arbejder i hal J sikrer, at firmaet for hal J opfylder de alminde-

ligt gældende arbejdsmiljøforskrifter for ventilation og erstatningsluft.
2. De iværksatte arbejder i hal J er i bilag 7 beskrevet for Arbejdstilsynet som

et svar på Arbejdstilsynets rapport.

Hvad angår båndslibere med filterposer skal afkastet fra disse ledes til det fri.

Spørgsmål E:
Er de af sagsøger i bilag 18 skitserede arbejder for hal C og D, G, H, K, hal N Nord,
hal N Syd, hal S, nødvendige for;
1. at fabrikken opfylder de pr. 1. februar 2001 almindeligt gældende ar-

bejdsmiljøforskrifter, herunder § 35 og § 37 i Arbejdsministeriets be-
kendtgørelse nr. 1163 af 16. december 1992 (med senere ændringer),

2. at fabrikken kan leve op til Arbejdstilsynets afgørelse, for så vidt angår venti-
lation i svejsehaller og udsugning fra båndslibere med filterposer?

Svar til spørgsmål E:
1. Arbejdstilsynet har i sin tilsynsrapport blandt andet noteret hallerne

C, G og K. Hvis de øvrige haller nævnt ikke opfylder kravene i de gæl-dende
arbejdsmiljøforskrifter er ændringer til ventilationsanlæggene nød-vendige,
også selvom de ikke er bemærket af Arbejdstilsynet.

2. Kendte arbejdsmiljøproblemer skal i henhold til Arbejdstilsynets brev af
6. december 2000 (bilag 4) indarbejdes i virksomhedens arbejdspladsvurde-
ring.

Hvad angår båndslibere med filterposer skal afkastet fra disse ledes til det fri.



/

- 10 -

Spørgsmål F:
Må det antages, at det forventede forbrug af elektricitet og varme efter
gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, som måtte være nødvendige til
opfyldelse af Arbejdstilsynets afgørelse,

1. væsentligt vil overstige, hvad en branchekyndig køber måtte regne med 
ved overtagelsen den 1. februar 2001?

2. I bekræftende fald ønskes et overslag over det årlige merforbrug.  

Svar til spørgsmål F:
1. Det må antages at en branchekyndig køber forventer et merforbrug af

varme og elektricitet, hvis ventilationsluftmængden forøges. Merforbruget er
afhængigt af løsningsmodellen og luftmængdeforøgelsen; om merforbru-get
overstiger det, han regner med, kan ikke besvares.

2. Der henvises til erklæringsbilag for overslagsværdier for merforbruget. ”

7. Merforbrug af el og varme

Såvel DISA som skønsmanden har foretaget vurderinger af Virksomhed A/S' 

forventede merforbrug af el og varme efter renovering af hallerne.  

Merforbrug af el og varme 

Hal Varme - skøns-
El - Disa El - skønsmand Varme - Disa mand 
(bilag 18) (bilag 19-erkl.bilag 2) (bilag 18) (bilag 19-

erkl.bilag2) 

B 17.000 kWh 16.500 kWh 127.000 kWh 133,000 kWh 

C + D 8.000 kWh 8,300 kWh 47.000 kWh 49.000 kWh 

E 12.000 kWh 46.000 kWh 37.000 kWh 62.000 kWh

G 17.000 kWh 8.300 kWh 127.000 kWh 66.500 kWh 
H 20.000 kWh 4.200 kWh 140.000 kWh 31.500 kWh 

J 24.000 kWh 70.500 kWh 74.000 kWh 43.500 kWh 

K 66.000 kWh 70.500 kWh 98.000 kWh 100.000 kWh 

N-syd 3.000 kWh 3.100 kWh 28,000 kWh 17.500 kWh 

N-nord 6.000 kWh 3.100 kWh 28,000 kWh 24.500 kWh 

R 0 kWh 0 kWh 0 kWh 0 kWh 

S-syd 5.000 kWh 3.100 kWh 13.000 kWh 31.500 kWh 

S-nord 0 kWh 0 kWh 0 kWh 0 kWh 

I alt 178.000 kWh 233.600 kWh 719.000 kWh 559.000 kWh 

Merforbruget af varme i hal S-syd skal rettelig være 28.000 kWh.

ABACUS har ve d beregningen af sin påstand taget udgangs punkt i skønsman-

dens tal.



/

- 11 -

8. Regelgrundlaget

Af Arbejdstilsynets folder ”Tilpasset tilsyn - trin for tin” fremgår bl.a. følgende:

”  Hvad er tilpasset tilsyn?

Tilpasset tilsyn er en ny tilsynsmetode, som Arbejdstilsynet tager i brug fra
1999. …

Formålet med tilsynsmetoden er både at gøre det muligt for Arbejdstilsynet at
bruge de fleste af sine kræfter på de virksomheder, der har størst behov og
samtidig at understøtte virksomhedens egenindsats …

Niveauinddeling af virksomhederne er et centralt element i det tilpassede
tilsyn. Niveauinddelingen foretages af Arbejdstilsynet på baggrund af en konkret
vurdering af:

-Virksomhedens egen indsats for at forbedre arbejdsmiljøet
-Arbejdsmiljøstandarden i virksomheden.

Den samlede vurdering heraf er afgørende for, om Arbejdstilsynet placerer
virksomheden som en niveau 1-virksomhed (det højeste niveau), en niveau 2-
virksomhed eller en niveau 3-virksomhed. … Niveauinddelingen er således A r-
bejdstilsynets prioriteringsredskab - og ikke et mål i sig selv. …

Niveau 1- og 2-virksomheder

Niveau 1- og 2-virksomheder er virksomheder, som efter Arbejdstilsynets vur
dering gør en aktiv indsats for at forbedre arbejdsmiljøet…

Efter grundbesøget får niveau 1- og 2-virksomheder en tilsynsrapport.

Tilsynsrapporten indeholder bl.a.:

En orientering om virksomhedens niveauplacering.
En liste over akutte arbejdsmiljøproblemer - det vil sige problemer, der er så
alvorlige, at de skal løses med det samme. Arbejdstilsynet giver derfor straks-
påbud, forbud eller indstiller virksomheden til retslig tiltale. Samtidig følger Ar-
bejdstilsynet nøje med i løsningen af problemerne.
En liste over vigtige arbejdsmiljøproblemer - det vil sige problemer, der er væ-
sentlige, men hvor Arbejdstilsynet giver virksomheden mulighed for at udarbejde
en handlingsplan for løsning inden for en rimelig tid. … ”

Af § 34 i bekendtgørelse om nr. 1163 af 16. december 1992 om faste arbejds-

steders indretning med senere ændringer fremgår at der skal indrettes en me-

kanisk ventilation hvis der ikke i øvrigt på forsvarlig måde kan opnås tilstrække-lig

luftfornyelse i et arbejdsrum. Af bekendtgørelsen §§ 35 og 36 fremgår endvi-dere

følgende:

”  § 35 . Hvis det ikke kan hindres, at der ved en arbejdsproces sker udvikling af
luftarter, støv eller lignende, der er sundhedsskadelige eller eksplosive, eller ud-
vikling af røg, mikroorganismer, aerosoler, ildelugt eller anden generende luft-
forurening, skal der etableres en mekanisk udsugning, der så vidt muligt fjerner
forureningen på det sted, hvor den udvikles. Samtidig skal der tilføres frisk er-
statningsluft af passende temperatur.



/

- 12 -

…
Stk. 3. Den udsugede luft må ikke føres tilbage til arbejdsrummet eller andre

lokaler …
Stk. 8. De i stk. 1 og 2 nævnte ventilationsanlæg skal være forsynet med en

kontrolanordning, der angiver utilstrækkelig funktion …

§ 36 . Tilførsel af frisk luft ved mekanisk ventilation skal bestå af udeluft, der
bliver mindst muligt forurenet fra nærliggende skorstene, afkastningsluft eller
andre forureningskilder.

Stk. 2. Den friske luft kan dog i begrænset omfang blandes med udsuget luft
fra arbejdsrummet, forudsat at denne luft er renset, og ikke stammer fra ventila-
tionsanlæg omhandlet i § 35 …”

Af Arbejdstilsynets meddelelse nr. 1.01.8 af september 1999 fremgår:

”Ventilation på faste arbejdssteder
…

Procesventilation
…
Procesventilation er en mekanisk ventilation, der består af en udsugning, der så
vidt muligt fjerner forureningen på udviklingsstedet, og af en tilførsel af frisk luft af
passende temperatur, og uden at den giver anledning til træk …

Procesventilation etableres så vidt muligt med procesudsugningen i direkte til-
knytning til den forurenende arbejdsproces (punktudsugning).

Selv om der er etableret en så effektiv punktudsugning som muligt ved en given
arbejdsproces, kan forureningen, på grund af sin art eller arbejdsprocessens art,
undslippe punktudsugningen og derved spredes til rummet… I sådanne tilfælde
skal der etableres en procesventilation, bestående af en punktudsugning, supple-
ret med en ventilation i rummet (rumventilation) …

Tilførsel af erstatningsluft

Ventilationsanlæg skal normalt indrettes med afbalancerede luftmængder, dvs. at
der tilføres frisk luft i en mængde, der svarer til den udsugede mængde …

Tilførslen skal sikre en effektiv erstatning af den udsugede luft. Den tilførte luft
skal være frisk og have en passende temperatur, og må ikke give træk på ste-der,
hvor der opholder sig ansatte (opholdszonen) …

Ved industrielle forhold vil det oftest være nødvendigt med en mekanisk tilførsel af
erstatningsluft, da der ofte er tale om større udsugede luftmængder.”

Det fremgår af brev af 1. november 2005 fra Arbejdstilsynet til Virksomhed A/S at

”mang-lende efterkommelse af væsentlige problemer der afgives til virksomheder

der af Arbejdstilsynet er vurderet til en niveau 1- eller 2-virksomhed ” vi l føre til

at den tilsynsførende under et opfølgningsbesøg skal vurdere virksomhedens

begrun-delse for ikke at have løst problemet inden for den af virksomheden

fastsatte frist. Hvis virksomhedens begrundelse ikke er tilfredsstillende, afgives et

påbud med en kort frist. De nærmere regler fremgår af Arbejdstilsynets

kvalitetsproce-durer for tilpasset tilsyn hvoraf bl.a. også ses at det skal fremgå af

et påbud at der ikke er tale om en indholdsmæssigt ny afgørelse.   



/

- 13 -

Af Arbejdstilsynets cirkulæreskrivelse nr. 6 af 1988 fremgår at påbud ”skal og må

kun gives i de tilfælde, hvor kredsen … finder, at en tilsidesættelse af påbu d-det

skal medføre retslig tiltale ”.

Forklaringer

Vidne 1 har forklaret at han er uddannet civilingeniør og har mange års erfaring

med ledelse og med køb og salg af virksomheder for såvel danske som

udenlandske selskaber.   

Idéen om at købe Virksomhed A/S udsprang af et ønske om selv at prøve kræfter

som ejer af en virksomhed. Han hørte gennem en bekendt at Virksomhed A/S var

til salg. Han kon-taktede Vidne 3 ligesom han koblede Vidne 2 som han havde

kendt gennem flere år, på sagen. Han modtog senere materiale fra KPMG om

Virksomhed A/S.   

Ved besøget på Virksomhed A/S i november 2000 blev han og Vidne 2 præsenteret

for virksomheden af bl.a. Person 1. Regnskabstal og det udarbejdede Investment

Overview blev gennemgået. Han var også rundt og se hallerne. Det blev ikke

nævnt at Arbejdstilsynet havde været på besøg en uge forinden, og der blev ikke

nævnt noget om ventilation. I det udarbejdede Investment Overview stod at

forholdene var opdaterede.   

Dagen efter blev datarummet gennemgået hos Vidne 3. Der var tale om et

omfattende materiale, men der var ikke nævnt noget om de problemer der

fremgår af Arbejdstilsynets rapport.

Han har ikke foretaget egne miljøundersøgelser af virksomheden. Det var ikke

nødvendigt, for han havde fået en garanti.

Prisen for Virksomhed A/S forhandlede han med Vidne 3. Han vidste godt at

investerin-gen var risikofyldt, bl.a. fordi Virksomhed A/S som underleverandør var

afhængig af hoved-leverandørerne. Et første tilbud på 20 mio. kr. blev ikke

accepteret af Vidne 3. Han hævede derefter tilbuddet til 25 mio. kr.

Forhandlingerne foregik den 12. januar 2001. De 2,5 mio. kr. der skulle betales i

yderligere udbytte, udgjorde smertegrænsen. Man var også overrasket over den

nye direktørkontrakt som gav direktøren en markant bedre kontrakt, end han

havde haft få dage forinden.   

Først omkring medio marts 2001 blev han opmærksom på miljøproblemerne.

Arbejdstilsynet havde givet en svarfrist til den 1. maj 2001.



/

- 14 -

Han fik DISA til at udarbejde en rapport om hvor og hvordan der skulle sættes ind

for at afhjælpe problemerne med ventilation. Arbejdstilsynet har ikke fået

rapporten, men er bekendt med indholdet heraf.

Man fik renoveret hal J og hal B. Der blev udarbejdet et projekt for hal K, men det

gik man ikke videre med fordi den nye hal L der blev taget i brug i oktober 2002,

kunne producere det som man havde i ordrebogen. Der blev heller ikke iværksat

yderligere i de andre haller idet virksomheden oplevede en ordrened-gang ligesom

man nedlagde produktionen af specialtanke.   

Virksomhed A/S blev opgraderet til niveau 1 af Arbejdstilsynet som følge af

renoveringen af hal B og den projekterede opførelse af hal L. Hal J huser i dag

olietankprodukti-on, men efterspørgslen er stigende, og det er kun et spørgsmål

om tid før reno-vering af hal E og H bliver nødvendig.

Arbejdstilsynet har ikke udstedt et påbud om forholdene og har ikke fastsat en

tidsfrist. Han er ikke klar over om Arbejdstilsynet har gennemført målinger.

Vidne 3 har forklaret at hun er medindehaver af

Advokatfirma. Hun har været advokat for Virksomhed A/S fra medio 1980’erne. I

1997 blev

fabrikant Afdøde alvorligt syg. På hans foranledning indtrådte hun i efteråret 1997

i bestyrelsen med henblik på at gennemføre et salg af virksomheden.   

I 1998 blev der oprettet et datarum for virksomheden. Den daværende økono-

midirektør, Person 1, stod for det. I perioden fra april til november 2000 blev

datarummet dog ikke opdateret systematisk. Vidne 3 sikrede sig at Person 1 havde

adgang til alt materiale. H un blev imidlertid først bekendt med Ar-bejdstilsynets

rapport den 30. marts 2001 om morgenen.

Vidne 3 deltog ikke i præsentationen af virksomheden den 23. november

2000. Den følgende dag var datarummet færdigt, og Person 2 og Vidne 2 kom til

stede på Vidne 3's kontor.

Forhandlingerne med Vidne 1 endte med en pris på 27,5 mio. kr. inkl. udbytte på

2,5 mio. kr. Brevet af 12. januar 2001 indeholder en sammenfatning af drøf-

telserne. Udlo dningen var besluttet i december 2000. Diskussionen i januar gik

derfor alene på om boet skulle have pengene.



/

Vidne 1's tilbud af 29. december 2000 blev ikke gennemgået med ledelsen af

Virksomhed A/S. På grundlag af datarummet og sit kendskab til virksomheden,

vurderede



/

- 15 -

hun at det heller ikke var nødvendigt at diskutere indeståelseskataloget med

ledelsen. Indeståelserne blev derimod drøftet på et møde med arvingerne. Der var

tale om usædvanlige indeståelser, for de var meget bredt formulerede. Hun forstod

indeståelserne som en garanti for at det var en veldrevet virksomhed med ordnede

forhold og ikke som specifikke garantier for hvert enkelt forhold.

Vidne 1 havde efter aftalen ret til besigtigelse af virksomheden. Vidne 1 be-

nyttede sig ikke af denne mulighed.   

Vidne 2 har forklaret at han er statsautoriseret revisor og rådgiver for Vidne 1 og

Virksomhed A/S. Han har tidligere beskæftiget sig med køb og salg af virksomhe-

der. For 8-9 måneder indtrådte han i bestyrelsen for ABACUS. Vidne 2's hustru er

medejer af ABACUS.   

Den 23. november 2000 overværede han og Vidne 1 præsentationen af virk-

somheden. Vidne 5 og KPMG anførte under mødet at der var et godt samar-bejde

med Arbejdstilsynet, og at der ikke var aktuelle problemer. Det gode ar-bejdsmiljø

var også fremhævet i Investment Overview. Der blev intet sagt om at

Arbejdstilsynet havde været på besøg på virksomheden en uge forinden. Først i

marts 2001 blev man bekendt med Arbejdstilsynets rapport.

Købstilbuddet blev udarbejdet i samarbejde med Vidne 2. Garantierne hidrørte fra

et katalog Vidne 2 havde brugt i andre sager. Vidne 2 mente at Vidne 1 dermed fik

nogle ret gode indeståelser fra sælger. Garantikataloget faldt nemt på plads. De

store forhandlinger gik på prisfastsættelsen.

Hal J og hal B er blevet bragt i orden. Renoveringen af resten af hallerne er ble-vet

udskudt på grund af dårligere likviditet i selskabet og et lavere aktivitetsni-veau.

Så længe forholdene ikke er udbedrede, er der haller der ikke kan udnyt-tes fuldt

ud.   

Vidne 5 har forklaret at han kom til Virksomhed A/S i 1989. I 1999 blev han

produkt-chef. Kort før salget blev han administrerende direktør.

Arbejdstilsynets besøg den 15. november 2000 fandt sted med henblik på place-

ring af Virksomhed A/S i niveau 1, 2 eller 3.

Ved præsentationen den 23. november 2000 vidste man ikke noget om hvilket

indhold Arbejdstilsynets rapport ville få. Vidne 4 havde dog nævnt at de hav-

de sagt at der var for støvet, men at der ikke var nogen grænseværdier. Der



/

- 16 -

blev ikke foretaget målinger. Da rapporten forelå, blev den overladt til

Vidne 4 som var den ansvarlige medarbejder på området. Vidne 4 begyndte at

kigge på problemet. Person 1 der stod for datarummet, fik ikke rapporten.

Vidne 5 havde en klar forventning om at Virksomhed A/S var i en god tilstand ren

mil-jømæssigt. Han mente derfor ikke umiddelbart at rapporten ville kræve store

investeringer. Den opfattelse har han dog senere revideret.   

Efter Arbejdstilsynets rapport blev hal B og J renoveret. Endvidere blev hal L

opført. Hal E blev aflastet gennem et stop for produktion af tryktanke. Man rati-

onaliserede i det hele taget produktionen. Samtidig dalede aktivitetsniveauet

generelt.

Den 24. april 2002 kom Arbejdstilsynet på besøg igen. Vidne 4 fremlagde sin

aktionsplan. At virksomheden blev vurderet til at være en niveau 1-virksomhed,

medfører ikke at ventilationssagen er afsluttet. Om den afsluttes, vil afhænge af

aktivitetsniveauet. Hvis aktivitetsniveauet fra købstidspunktet skal opretholdes, så

er det vurderingen at man skal renovere hallerne i overensstemmelse med DISA ’s

rapport.

Vidne 5 fratrådte Virksomhed A/S i august 2005.

Vidne 4 har forklaret at han var kvalitetschef på Virksomhed A/S med ansvar for

bl.a. arbejdsmiljø. Under Arbejdstilsynets besøg i november 2000 kom der be-

mærkninger om at der var problemer med ventilationen. Arbejdstilsynet foretog

ingen målinger. Det blev oplyst at der ikke fandtes grænseværdier for svejserøg og

støv.

På grundlag af Arbejdstilsynets rapport konsulterede han bl.a. BST og DISA der

gennemgik hver af hallerne. D ISA’s rapport indebar bl.a. at skulle etableres et

såkaldt fortrængningssystem i tre af hallerne. Et fortrængningssystem er dyrt,

men medfører en effektiv ventilation. Vidne 4's egen oversigt over de tiltag der

skulle foretages, svarede i store træk til DISA’s. Man renoverede hal J og B. For hal

B’s ve dkommende sparede man dog den foreslåede luftudsugning væk. Herefter

var der imidlertid ikke likviditet til yderligere renovering.

Tilbagemeldingen til Arbejdstilsynet forsøgte Vidne 4 at gøre så blød som muligt,

så man ikke blev hængt op på mere end nødvendigt. DISA’s rapport blev

ikke sendt til Arbejdstilsynet. Ved Arbejdstilsynets senere besøg i april 2002

solgte Vidne 4 varen sådan at man ikke fik påbud.



/

- 17 -

Det er Vidne 4 der har skønnet de forventede udgifter til el og VVS efter at

have talt med leverandører. Enhedspriserne for el og varme modtog han fra

bogholderiet. Spareventilatorer og -motorer er ca. 25% dyrere, men man sparer

på det løbende energiforbrug.

Vidne 4 har ikke drøftet arbejdsmiljøforhold med Vidne 1 in den ABACUS’ køb af

virksomheden. Han er i dag gået på efterløn.

Person 3 er tilknyttet BST-Midtjylland. Han har beskæftiget sig med ventilation i

industrien i mange år og er kommet hos Virksomhed A/S gennem 15 år.

Han har konkret vurderet hal K. Fortrængningsprincippet er den bedste løsning.

Den eksisterende ventilation i hal K var ikke tilstrækkelig i forhold til at der fore-

gik svejsning og slibning i hallen.   

Der er ikke udstedt påbud fra Arbejdstilsynet. Arbejdstilsynet tager hensyn til

økonomien i projektet. Det vigtige er om man har en aftale om at finde en løs-

ning.

Skønsmand har forklaret at udgangspunktet er at man etablerer punktudsugning

af en given forurening. Hvis dette ikke er nok, suppleres der med rumudsugning.

Der skal indblæses samme mængde luft som der udsuges.

Generelt er det rimelige og passende løsninger der er foreslået i Vidne 4's oversigt

og DISA’s rapport for hal J, B, C, E, G, H, K, N-nord og N-syd. Hallerne kræver

rumudsugning. For hal K og hal E vil fortrængningsventilation være en god og

naturlig løsning. For hal B kunne central genindvinding dog være en billi-gere

løsning for så vidt angår den løbende drift. Hal N-nord var ikke i brug ved

skønsmandens opfølgende besøg i juni 2006. For hal S-syd bør der foretages

yderligere undersøgelser af forureningsårsagerne før man etablerer en generel

rumventilation.

Skønsmanden bekræftede at det oplyste merforbrug af varme i hal S som frem-går

af et bilag til skønsrapporten, ved en fejl er angivet til 31.500 kWh. Det rig-tige tal

er 28.000 kWh.



/

- 18 -

For så vidt angår besvarelsen af spørgsmål 4, er en sammenligning mellem to

beregnede værdier behæftet med en mindre usikkerhed end hvis sammenlignin-

gen foretages mellem en målt og en beregnet værdi.   

Han ved ikke h vorfor han i besvarelsen af spørgsmål E har skrevet ”hvis” . De

øvrige haller opfyldte ikke gældende arbejdsmiljøforskrifter. Navnlig den mang-

lende indblæsning af erstatningsluft er et problem. I 2000 var det i industrien

almindeligt med kontrolleret indblæsning og udsugning.   

Han har ikke foretaget målinger af koncentrationen af støv, men det kan man godt.

Han ved ikke om der findes grænseværdier.

Det undrer ham meget at Arbejdstilsynet har accepteret at kun hal B og J blev

renoveret. Arbejdstilsynet har ikke fulgt op på deres egne skrivelser.

Procedure

ABACUS har anført at Boet skal betale erstatning fordi to af de af Boet afgivne

indeståelser har svigtet. Dels passede det ikke at selskabet ikke var part i en sag

idet selskabet var part i Arbejdstilsynets sag. Dels opfyldte Virksomhed A/S ikke

kravene i arbejdsmiljølovgivningen hvilket må anses for omfattet af henvisningen

til ar-bejdsbeskyttelseslove der også omfatter bekendtgørelser mv. At Boet

”indestår” , skal forstås som en tilsikring i købelovens forstand.

Arbejdstilsynets rapport af 6. december 2000 er en konstatering af at forholdene

ikke er som de skulle være efter arbejdsmiljølovgivningen. Dette er endvidere

dokumenteret med skønserklæringen: Der skal være rumventilation ved svejs-

ning, det var der ikke. Og der skal være indblæsning af erstatningsluft, det var der

ikke. Erstatningsluft er nævnt direkte i loven. For så vidt angår rumventilati-onen

er der et vist skøn. Boet bærer i den forbindelse bevisbyrden. Skønsman-den

forklarede at ventilationsforholdene var ringere end i en typisk virksomhed.

Hvis virksomheden ikke løser problemerne, kan Arbejdstilsynets afgørelse bruges

som løftestang for et påbud uanset at virksomheden nu er en niveau 1-

virksomhed. Det er en følge af Arbejdstilsynets tilpassede tilsyn at der endnu ikke

er udstedt påbud. Det offentliges fremgangsmåde er imidlertid ikke afgø-rende.

Garantierne skal ikke som hævdet af Vidne 3 forstås således at de alene betød at

virksomheden var i pæn og ordentlig stand. Garantierne må forstås efter de-res

ordlyd.



/

- 19 -

Boet har ikke fremsat opfordring til ABACUS om at undersøge arbejdsmiljøfor-

holdene. Da Boet afgav en garanti, faldt ABACUS’ anledning til at foretage næ r-

mere undersøgelser væk.

Oplysning om arbejdsmiljøet ville have haft betydning for parternes aftale. Købe-

summen er sammensat ud fra det fremtidige cashflow. En fornuftig køber vil

nødvendigvis kræve en fornuftig kompensation. Boet har overtrådt sin loyale

oplysningspligt over for ABACUS ved ikke at fremlægge Arbejdstilsynets rapport.

Erstatningsopgørelsen

Ved opgørelsen af erstatningspåstanden har ABACUS taget udgangspunkt i Vidne

4's opgørelse af 12. juni 2002 der bygger på DISA’s vurdering, og skøn s-mandens

tal. Man har anvendt en kapitaliseringsfaktor på ca. 10 fordi man men-te at det var

passende. Man har ved fastlæggelsen af investeringsbehovet taget udgangspunkt i

brugen af hallerne på købstidspunktet. Energiforbruget er også afpasset herefter.

Der er set bort fra vedligeholdelsesudgifter.

Boet har stillet spørgsmålstegn ved omfanget af merudgifterne og investeringer-

ne. Skønsmanden har imidlertid bekræftet nødvendigheden af investeringerne og

har bekræftet at DISA’s forslag er korrekte . Hver hal er blevet gennemgået

punkt for punkt. Skønsmanden sagde således at der skulle tilvejebringes ind-

blæsning af forvarmet erstatningsluft, og at der skulle være rumventilation. Ven-

tilationerne skal opgraderes i forhold til det forureningsniveau der var på overta-

gelsestidspunktet.   

Det har ikke betydning for spørgsmålet om erstatning om man har afholdt om-

kostningerne. Man får erstatning selv om man lever med sit ituslåede vindue.

ABACUS skal stilles som var arbejdsmiljøforholdene i orden, også selv om inve-

steringerne udskydes. Dette forhold kan dog eventuelt spille en skønsmæssig rolle.

Boets tese om at ABACUS ikke har tænkt sig at gennemføre renoveringen, har ikke

noget på sig. Tværtimod agter man at gennemføre renoveringerne.

Merudgifterne til energi følger af aktivitetsniveauet. Det er ligegyldigt, om man

regner de ti års merudgifter til el og varme fra købet eller fra installeringen. Der

skal regnes med 10 år uanset hvad.

Arbejdstilsynet nævner ikke alle haller. Det afgørende er imidlertid at ingen af

hallerne har tilfredsstillende ventilationsforhold hvilket skønsmandens forklaring

dokumenterer.



/

- 20 -

Der er ikke tale om en forbedring fordi forholdene burde have været i orden i

forvejen. Erstatningskravet bygger på at man skal stilles som om at garantien var

opfyldt.   

Spørgsmål om hvorvidt enkeltkrav under 50.000 kr. kan gøres gældende, får ingen

betydning i sagen.

Selvrisikoen på 250.000 kr. kan ikke gøres gældende da Boet har tilsidesat sin

loyale oplysningspligt, og da der er tale om manglende overholdelse af lovgiv-ning.

Boets selvstændige påstand

Bestemmelsen om at ABACUS skal betale erstatning med diskontoen med tillæg af

10 % som kommer oven i den i øvrigt indvundne rente, er en byrdefuld be-

stemmelse for ABACUS, men klausulen er accepteret af ABACUS.   

Boet har anført at sagens udgangspunkt er den beklagelige fejl at Arbejdstilsy-nets

rapport ikke var i datarummet. Det siger noget om rapporten at den ikke blev lagt

ind i datarummet. Vidne 5 så den ikke som noget problem. Han gav den blot

videre til Vidne 4 der heller ikke i første omgang så den som noget alvorligt. Den

ville næppe have gjort nogen forskel for køberne, fordi Ar-bejdstilsynets besøg

alene skyldtes den igangværende klassifikation af alle virk-somheder.

Arbejdsmiljøforholdene interesserede ikke ABACUS der ikke lod andre foretage en

kyndig gennemgang og vurdering. ABACUS spurgte ikke til arbejdsmiljøfor-hold

eller til energiforhold. ABACUS foretog ingen due diligence i forløbet.

Tilsikringerne stammer ikke fra overvejelser vedrørende datarummet eller besig-

tigelsen. De stammer fra en tidligere kontrakt som Vidne 2 kopierede. Der er tale

om ganske generelle og svage tilsikringer.

En skriftveksling med Arbejdstilsynet i klassificeringsøjemed er ikke det samme

som at selskabet er part i en sag ved domstolene, offentlige myndigheder e.lign.

Der blev ikke ved Arbejdstilsynets besøg konstateret forhold der var i strid med

lovgivningen. Der er tale om en vurdering hvor man peger på fokusområder. Der

er ikke givet noget påbud til løsning af problemerne.   



/

- 21 -

Ventilation er nødvendig for at undgå at forureningsgraden er for høj, men det

vides ikke om der er grænseværdier og koncentrationen har aldrig været målt,

heller ikke af skønsmanden. Vurderingen har således et subjektivt element.

Skønsmanden besigtigede virksomheden længe efter at den var solgt. Værdien af

hans undersøgelser er derfor begrænset. DISA er ikke en uvildig part, men er en

leverandør der kommer med tilbud. DISA anfører ikke at forholdene er ulovli-ge.

Der kan ikke opstilles bestemte ventilations- og varmekrav til en bestemt hal. Det

afhænger alt sammen af den igangværende produktion. Det er derfor ikke

ligegyldigt om man kan flytte produktionen over i hal L.   

I hal B idriftsatte man gammelt ventilationsudstyr. Man gjorde altså ikke det som

DISA foreslog, og som skønsmanden godkendte. Hal J blev også renoveret, men

ABACUS har ikke forsøgt at bevise at renoveringen var nødvendig. I hal C, E, G og

K er der ikke sket noget, og alligevel blev virksomheden opgraderet til niveau 1.

Virksomheden lever altså i dag hovedsagelig op til kravene i loven. Det er således

vanskeligt at se om en yderligere renovering - efter 5½ år - er nød-vendig.   

Langt det meste er ikke lavet og vil ikke blive lavet. For så vidt angår hal B er det

spørgsmålet om det var nødvendigt at renovere hallen for 62.765 kr. for at den

skulle være lovlig. Måske var en renovering for 50.000 kr. tilstrækkelig. I

sidstnævnte tilfælde ville man være under bagatelgrænsen for enkeltkrav. Ar-

bejdstilsynet er aldrig blevet spurgt herom.

For så vidt angår hal J vil der - bl.a. efter fradrag af selvrisikoen på 250.000 kr. -

maksimalt skulle betales 297.087 kr. Bestemmelsen om de 250.000 kr. kan ikke

fortolkes således, at den ikke gælder, hvis man kan bebrejde sælger noget. Det-te

er grebet ud af den blå luft.

Udgifter til el og varme er indirekte tab af en type som der ikke kan gives er-

statning for. Ca. halvdelen af ABACUS’ krav er el og varme. ABACUS har bevis-

byrden for det faktiske objektivt konstaterbare økonomiske tab. Størstedelen af

kravet er baseret på den ensidige erklæring fra DISA.   

Skønsmanden og DISA kom til forskellige resultater. Disse tal der ikke kan bru-ges,

ganger man så med 10. Men der er ikke taget højde for den tid der nu er gået

uden at udgifterne har været afholdt, og priserne er udokumenterede.

Skønsmandens besvarelse af spørgsmål 4 vedrørende energiforbruget er ikke



/

- 22 -

retvisende. Der var to haller hvorfra der fandtes målinger, både før og efter. Men

skønsmanden brugte ikke målingerne. Skønsmanden kontrollerede ikke hvad

tallene viste. Der er således ikke grundlag for at erstatte et merforbrug af el eller

varme.

Boets påstand til selvstændig dom

ABACUS skal betale den forlangte godtgørelse som er aftalt mellem parterne.

Rettens begrundelse og resultat

Arbejdstilsynets kontrolbesøg og afgørelse hvorefter Virksomhed A/S skulle sikre

et effek-tivt luftskifte i de haller hvor der foregik forurenende arbejdsprocesser,

inde-

bar en tilsidesættelse af Boets garanti for at selskabet ikke var part i nogen

sag for offentlige myndigheder. Afgørelsen betød endvidere at selskabets virk-

somhed ikke som tilsikret var i overensstemmelse med gældende lovgivning på

arbejdsmiljøområdet.   

De afgivne garantier indeholder tilsikringer af at bestemte forhold ikke foreligger,

respektive er i overensstemmelse med lovgivningen, og må i overensstemmelse

med almindelig praksis vedrørende overdragelse af virksomheder forstås således

at Boet skal erstatte de påregnelige, økonomiske følger af at garantierne svigter.

Efter skønsmandens besvarelse af spørgsmål 1 var de gennemførte foranstalt-

ninger vedrørende hallerne B og J hensigtsmæssige for at sikre opfyldelse af

Arbejdstilsynets krav med hensyn til ventilation. På dette grundlag og da der ikke

foreligger oplysninger der peger i anden retning, finder retten at foranstalt-

ningerne var påkrævede til lovliggørelse af de aktiviteter der fandt sted i haller-ne.

Disse udgifter må derfor erstattes af Virksomhed A/S. Efter skønsmandens

besvarelse af spørgsmål 2 må der dog foretages et skønsmæssigt fradrag på 25%

af udgif-terne til energispareventilatorer og – motorer hvis nødvendighed

skønsmanden fandt tvivlsom.

Med hensyn til udgifterne til øvrige, endnu ikke afholdte foranstaltninger be-

mærkes at en del af disse foranstaltninger blev undgået eller i hvert fald har

kunnet udskydes en længere tid, formentlig som følge af klassificeringen af

Virksomhed A/S som niveau 1-virksomhed i forbindelse med at produktionen blev

omlagt, og en del af den blev overført til den nye hal L. Virksomhed A/S har

således på hensigtsmæssig måde søgt at begrænse tabet som følge af

Arbejdstilsynets afgørelse. Det må imidlertid fastholdes at hallerne på

købstidspunktet arbejdsmiljømæssigt ikke var lovlige til de formål hvortil de



/

anvendtes, og at det kan forventes at det ved fort-sat anvendelse af dem vil være

påkrævet med foranstaltninger til ventilation og



/

- 23 -

varme, i hvert fald delvist. Under hensyn til usikkerheden om omfanget af de

nødvendige foranstaltninger finder retten at Boet må erstatte ABACUS halvdelen af

de anslåede udgifter til foranstaltningerne hvis hensigtsmæssighed i teknisk

henseende ikke kan anfægtes.   

Opgørelsen af merforbruget af el og varme til foranstaltninger til opfyldelse af

Arbejdstilsynets krav er forbundet med betydelig usikkerhed. Der er ikke frem-lagt

målinger af faktisk forbrug før og efter gennemførelsen af renoveringen af hal B og

J. Sådanne målinger kunne have b idraget til at fastsætte de rimelige merudgifter

til el og varme til de gennemførte foranstaltninger og kunne have bidraget til at

belyse sandsynlige merudgifter til el og varme til endnu ikke gen-nemførte

foranstaltninger. Beregningerne vedrørende de anslåede udgifter til

endnu ikke afholdte foranstaltninger kan være teoretisk velbegrundede, men

deres størrelse vil komme til at afhænge af en række, til dels ukendte, faktorer.

Det må således antages at der vil være merudgifter til el og varme, men de fore-

lagte oplysninger kan ikke lægges til grund, og retten kan heller ikke på grund-lag

af det forelagte foretage et begrundet skøn over de sandsynlige udgifter. Der kan

derfor som sagen ligger, ikke tilkendes ABACUS et beløb til dækning af disse

meromkostninger.   

Idet der endvidere ikke findes grundlag for at bortse fra det aftalte bundfradrag på

250.000 kr., kan opgørelsen herefter foretages således:

Udførte foranstaltninger
Pris  Pris Pris 

Ventilation Varmeanlæg El + VVS 

Kr. Kr.  Kr. 

Hal B 62.765         62.765,00

Hal J 540.000       213.890      72.516       826.406,00

Fradrag vedr. spareventilatorer mv. -11.215,00

877.956,00

Ikke udførte foranstaltninger

Samlet investering 3.409.171,00

Udførte foranstaltninger -877.956,00

2.531.215,00
Halvdelen heraf 1.265.607,50 

I alt  2.143.563,50 

30 % skat af diskonteret værdi af afskrivninger    -551.412,00

Bundfradrag (Selvrisiko) -250.000,00

1.342.151,50



/

- 24 -

ABACUS skal til Boet betale en godtgørelse beregnet som diskontoen med tillæg

af 10 % p.a. af forskellen mellem 2.500.000 kr. og 1.342.151,50 kr., eller

1.157.848,50 kr., fra den 1. maj 2001 indtil ABACUS skriftligt over for Danske

Bank, Nytorv afdeling, København, har tiltrådt, at indeståendet på deponerings-

kontoen Konto nr., frigives til Boet eller ordre.   

I sagsomkostninger skal Boet til ABACUS betale 100.000,00 kr. til dækning af

advokatomkostninger, 55.534,38 kr. til dækning af udgifter til syn og skøn samt

32.370,00 kr. til dækning af retsafgift i forhold til det tilkendte beløb

T h i  k e n d e s  f o r  r e t:

Boet skal inden 14 dage til ABACUS ApS betale

1.342.151,50 kr. med procesrente fra den 15. februar 2002.

ABACUS ApS skal til Boet betale en godtgørelse bereg-net som diskontoen med

tillæg af 10 % af 1.157.848,50 kr. fra den 1. maj 2001 indtil Abacus ApS skriftligt

over for Danske Bank, Nytorv afdeling, København, har tiltrådt at indestående på

deponeringskonto Konto nr. frigives til Boet eller ordre.

I sagsomkostninger skal Boet inden 14 dage til Abacus ApS betale i alt 187.904,38

kr.

Thorkild Juul Jensen Jens Feilberg Preben Sunke



/