Sag om hvorvidt sagsøger har ret til dispensation for overskridelse af fristen for at anmode om sygedagpenge
Ret: Retten i Kolding (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Forvaltningssag;

RETTEN I KOLDING
DOM

afsagt den 11. oktober 2023

Sag BS-27387/2022-KOL 

Mandatar Fagligt Fælles Forbund for 
Sagsøger 
(advokat Mads Krøger Pramming) 

mod 

Ankestyrelsen 

Denne afgørelse er truffet af Dommer. 

Sagens baggrund og parternes påstande 

Denne sag, der er anlagt den 15. juli 2022, angår, om en sygemeldt person, der
overså et brev i e-boks fra Jobcenteret, Fredericia Kommune, og overskred fristen
for ansøgning om sygedagpenge med 2 dage, har ret til dispensation for over-
skridelse af fristen i medfør af sygedagpengelovens § 38, stk. 7. 

Sagsøgeren, 3F som mandatar for Sagsøger, har nedlagt følgende på-
stande:   

Principalt
Sagsøgte, Ankestyrelsen, skal anerkende, at Sagsøger var berettiget til udbetaling af
sygedagpenge fra den 16. juli 2020.   

Subsidiært
Sagen skal hjemvises til fornyet behandling ved Ankestyrelsen.



2

Ankestyrelsen har påstået frifindelse.   

Retten har den 14. oktober 2022 bestemt, at sagen, hvis økonomiske værdi er op-
gjort til 6.381 kr., ikke skal behandles efter reglerne om småsager i retsplejelovens
kapitel 39.

Den 7. marts 2023 er Tænketanken Justitia, med rettens tilladelse, indtrådt som
biintervenient til støtte for 3F som mandatar for Sagsøger.

Oplysningerne i sagen

Sagsøger var efter et langt arbejdsliv blevet ledig og modtog ydelse fra A-kassen, da
han den 2. juli 2020 blev sygemeldt. A-kassen sygemeldte ham overfor Fredericia
Kommune, der den 16. juli 2020 sendte et digitalt brev til Sagsøgers e-boks. I
brevet var der bl.a. anført følgende:

”…
Vedrørende dit sygefravær
Din a-kasse Faglig Fælles A-kasse Dagp. har oplyst, at du er sygemeldt fra den
02.07.2020. Derfor modtager du dette underretningsbrev, som du bedes læse igen-
nem.

…
Selvbetjeningsløsningen Mit Sygefravær
Mit Sygefravær er en obligatorisk selvbetjeningsløsning for sygemeldte. Her skal du
udfylde oplysninger til brug for kommunens behandling af din sygedagpenge-sag. Alt
det, du udfylder i Mit Sygefravær, bliver automatisk sendt til kommunen. I Mit
Sygefravær vil du altid kunne finde kvitteringer for det, som du har sendt via
løsningen.

I Mit Sygefravær skal du gøre følgende:
- Kontrollere din a-kasses oplysninger
- Ansøge om sygedagpenge
- Udfylde et oplysningsskema

Dette skal du gøre senest den 24.07.2020.

Det skal du være opmærksom på
Du skal have udfyldt og signeret ansøgningen om sygedagpenge senest den
24.07.2020. Overholder du ikke denne frist, er der som hovedregel ikke ret til sy-
gedagpenge.

…



3

Hvis du ikke mener, at du kan betjene dig digitalt i selvbetjeningsløsningen Mit
Sygefravær, skal du kontakte os. Vi vil herefter vurdere, om du kan undtages fra
obligatorisk digital selvbetjening på sygedagpengeområdet.

Råd og vejledning
Har du spørgsmål eller i øvrigt brug for råd og vejledning, er du velkommen til at
kontakte os.
…”

Sagsøgers hustru, Vidne, der altid har bistået sin ægte-fælle med betjening af pc og
digital kontakt, var forud for hans sygemelding rejst til Grønland for at pleje sin
alvorligt syge søster. Sagsøger, der ikke som vanligt havde modtaget en sms-
notifikation, havde ikke opdaget, at han havde modtaget post fra kommunen og
reagerede derfor ikke på brevet. Den 26. juli 2020 sendte Fredericia Kommune et
digitalt brev til Sagsøgers e-boks. I brevet var der bl.a. anført følgende:

” …
Vi har lukket din sygefraværssag

Den 16.07.2020 sendte vi d i g et brev, hvor du blev bedt om at søge om sygedag-
penge og returnere ansøgningen , så den var os i hænde senest med udgangen af 
den 24.07.2020. Vi sendte brevet, fordi vi fra din arbe j dsgiver/a-kasse har fået op-
lyst , at du er sygemeldt med første fraværsdag den 02.07.2020 og ikke modtager
løn/ydelse.

Din sygefraværssag i kommunen er nu lukket
Da v i ikke har modtaget d i n ansøgning om sygedagpenge , kan vi i kke behandle 
din sag og v i har derfor lukket din sygefraværssag i kommunen. 

Hvis du senere ansøger om sygedagpenge vedrørende dette sygeforløb , skal vi oplyse
dig om, at du som h ovedregel tid l igst kan f å sygedagpenge fra det t i ds -
punkt , hvor vi modtager ansøgn i ngen. Det gælder dog kun, hvis du opfylder sy-
gedagpengelovens øvrige betingelser fo r sygedagpenge, herunder indsendelse af 
oplysningsskemaet.
…”

Sagsøgers hustru kom hjem fra sit familieophold i Grønland den 25. juli 2020, og da
hun opdagede, at der i Sagsøgers e-boks var modta-get brev om, at han skulle have
søgt sygedagpenge indenfor fristen, der udløb den 24. juli 2020, sendte hun straks
den 26. juli 2020 en anmodning om sygedag-
penge på hans vegne. Anmodningen blev den 2. august 2020 fulgt op med føl-
gende besked til kommunen fra Sagsøger:



4

”Min kone der normalt ordner alt mit digitale og internet var ude at rejse for at være
sammen med sin kræftsyge søster. Jeg kan ikke selv begå mig på nettet uden hjælp,
jeg har ikke forestillet at komme i den situation hvor jeg står uden midler til at klare
min økonomiske dagligdag. Jeg havde forestillet mig at det vil være et pr dage der
bliver trukket ud at den månedlige ydelse og ikke som nu hvor jeg står uden midler til
at klare min økonomiske dagligdag I håb om forståelse Med venlig hilsen Sagsøger”

Beskeden var sendt i Mit Sygefravær og var skrevet af Sagsøgers hu-stru.

Den 5. august 2020 traf Fredericia Kommune afgørelse om, at
Sagsøger ikke var berettiget til sygedagpenge forud for den 26. juli 2020. I afgø-
relsen var der bl.a. anført følgende:

Vi har modtaget anmodningen om sygedagpenge den 26.07.20.

Afgørelse

Vi har truffet afgørelse om, at du først har ret til sygedagpenge fra den 26.07.20.

Da ansøgningen om sygedagpenge er modtaget for sent og efter sygeperioden, kan der
ikke udbetales sygedagpenge.

Begrundelse

…
Vi finder ikke at du har oplyst os om særlige undskyldende forhold. Vi kan derfor ikke
give dispensation.
(Sygedagpengeloven§ 38, stk. 7 og stk. 8.)

Vi har i vores afgørelse lagt vægt på, at du skriver: Min kone der normalt ordner 
alt mit digitale og internet var ude at rejse for at være sammen med sin kræftsyge 
søster. Jeg kan ikke selv begå mig på nettet uden hjælp, jeg har ikke forestillet at
komme i den situation hvor jeg står uden midler til at klare min økonomiske dag-
ligdag. Jeg havde forestillet mig at det vil være et pr dage der bliver trukket ud at 
den månedlige ydelse og ikke som nu hvor jeg står uden midler til at klare min
økonomiske dagligdag I håb om forståelse Med venlig hilsen Sagsøger

Dette er ikke noget Fredericia kommune kan dispensere for, da du selv er ansvarlig for
at tjekke din digitale postkasse dagligt, samt reagere på breve deri.
…”



5

Den 26. august 2020 anmodede 3F på vegne Sagsøger Fredericia
kommune om at revurdere sin afgørelse og samtidig fritage ham for digital selv-
betjening.

Fredericia Kommune meddelte den 22. september 2020, at man fastholdt afgørel-
sen. Samme dag fritog kommunen Sagsøger for digital selvbetjening, ligesom man
sendte sagen til Ankestyrelsen som en klagesag.

Den 8. november 2020 fritog Digitaliseringsstyrelsen Sagsøger for
digital post fra det offentlige.

Den 4. december 2020 traf Ankestyrelsen afgørelse i klagesagen. I afgørelsen er der
bl.a. anført følgende:

” …
Afgørelse

Du har klaget over Fredericia Kommunes afgørelse om delvis afslag på sygedag-
penge. Fredericia Kommune afgjorde sagen den 5. august 2020.

Ankestyrelsen har nu afgjort din sag.

Resultatet er:

• Du havde først ret til sygedagpenge fra den 26. juli 2020.

Det betyder, at vi stadfæster kommunens afgørelse, da vi er kommet frem til samme
resultat.

…
Begrundelse for afgørelsen

Sådan vurderer vi sagen
Du har ikke anmodet om sygedagpenge fra kommunen inden for fristen.

Ankestyrelsen vurderer, at der ikke er grundlag for dispensation fra fristen.

Hvad er afgørende for sagen
Det fremgår, at din første fraværsdag var den 2. juli 2020. Du fik udbetalt ydelse fra a-
kassen til og med den 15. juli 2020.

Vi lægger vægt på, at underretningsbrevet til anmodning om sygedagpenge blev sendt
fra kommunen den 16. juli 2020. Det fremgår af brevet, at fristen for at an-



6

mode om sygedagpenge var den 24. juli 2020. Kommunen modtog først din an-
modning om sygedagpenge den 26. juli 2020.

Når anmodningen om sygedagpenge er indgivet for sent, er der først ret til syge-
dagpenge fra den dag, hvor anmodningen er modtaget i kommunen. Du har der-
for først ret til sygedagpenge fra den 26. juli 2020. 

Du har oplyst, at du ikke var selvhjulpen i brugen af computer, og at du var af-hængig
af din hustrus hjælp. Din hustru havde ikke været hjemme, da hun var ude og rejse.
Derudover har du oplyst, at du ikke havde modtaget nogen sms om, at du havde
modtaget digital post.

Vi bemærker, at tilslutning til modtagelse af digital post fra offentlige myndighe-der
blev gjort obligatorisk fra og med den 1. november 2014. Du var således fra og med
denne dato forpligtet til at kunne modtage digital post fra det offentlige, med-mindre
du var fritaget herfor. Ifølge sagens oplysninger blev du først fritaget for digital post i
forbindelse med klagesagen, og dermed efter fristen for at anmode om sygedagpenge.

Det forhold, at du ikke havde fået kontrolleret din e-boks, er derfor ikke en sådan
rimelig grund, der kan begrunde en dispensation fra fristen. Det er dit ansvar at 
reagere på kommunens breve og henvendelser.

Vi henviser til Ankestyrelsens principmeddelelse 125-13. Det fremgår, at meddel-elser
fra offentlige myndigheder sendt til borgerens digitale postkasse anses for at være
kommet frem til borgeren, når meddelelsen er tilgængelig i borgerens digi-tale
postkasse. Det er borgerens ansvar at holde øje med post i den digitale post-kasse.

Det forhold, at du ikke som sædvanligt modtog en notifikation fra e-boks om ny post
er heller ikke et sådant særlig undskyldende forhold, der kan begrunde en dispensation
fra anmodningsfristen. Notifikationer til e-mail eller sms om ny post er en service
udbudt af e-boks. Du har fortsat selv ansvaret for at holde dig orien-teret om post i din
e-boks.

Slutteligt lægger vi vægt på, at der ikke er oplyst om andre særlige undskyldende
forhold, der kan føre til at fristen for at anmode om sygedagpenge kunne dispen-seres.

Om reglerne
Efter reglerne skal lønmodtagere anmode om sygedagpenge fra kommunen senest otte
dage efter at underretningsbrevet er sendt fra kommunen på baggrund af ar-
bejdsgiverens eller arbejdsløshedskassens anmeldelse af sygefraværet. Har løn-
modtageren modtaget løn under sygefraværet, skal lønmodtageren anmode om



7

sygedagpenge fra kommunen senest otte dage efter at underretningsbrevet er 
sendt fra kommunen på baggrund af arbejdsgiverens sidste refusionsanmodning.

Anmodning om sygedagpenge skal ske ved digital selvbetjening.

Kommunen kan udbetale sygedagpenge for tiden før anmodningsdagen, når løn-
modtageren på grund af hospitalsophold eller ophold i udlandet har været forhin-dret i
at anmode rettidigt, eller når andre særlige undskyldende forhold har bevir-ket, at
anmodning ikke er sket rettidigt.

Hvis anmodning om sygedagpenge fra kommunen er modtaget efter fristens ud-løb,
har lønmodtageren først ret til sygedagpenge fra den dag, hvor anmodningen er
modtaget.

…
Regler

Her er de regler, vi har afgjort din sag efter.

Love og bekendtgørelser
Lov om sygedagpenge, senest bekendtgjort i lovbekendtgørelse nr. 107 af den 2.
februar 2020

• § 38, stk. 1, 2 6 og 7, om anmeldelse af sygefravær og dispensationsmulig-
hederne.

…”

Den 15. marts 2021 anmodede 3F på vegne Sagsøger Ankestyrelsen om at
genoptage sagen. I anmodningen var der bl.a. anført følgende:

Vi finder at afgørelsen er mangelfuld, da vi ikke kan se, at Ankestyrelsen har taget i
betragtning, at vores medlem er fritaget for digital post, men ikke at han er frita-get i
for digital selvbetjening. Da kommunen har kaldt fritagelse noget forkert i deres
afgørelse, kan vi ikke udelukke at Ankestyrelsen afgørelse er baseret på en
misforståelse.

Det er korrekt, at såvel fritagelsen for digital post, såvel som for digital selvbetje-ning
først skete i forbindelse med klagen, men vi finder ikke at det kan ændre be-tydningen
af fritagelsen for digital selvbetjening.

Vores medlem har klaret sig i forhold til e-Boks ved hjælp af sin hustru, men har
ikke tidligere være sygemeldt i så lang en periode, at han skulle i kontakt med



8

sygedagpengekontoret. Han var derfor ikke klar over, at første kontakt med syge-
dagpengekontoret ville komme i form af en digital indberetning.

I forbindelse med klagen d. 22.9.2020 anmoder vores medlem kommunen om fri-
tagelse for digital indberetning. En fritagelse for digital indberetning er specifik på den
konkrete sygemelding og ikke generel som en fritagelse for digital post. Denne
fritagelse for digital indberetning imødekommer kommunen d. 22.9.2020 i det
brev, hvor de samtidig fastholder deres afgørelse om, ikke at ville dispensere for den
for sene udfyldelse af oplysningsskemaet.

Kommunen kalder det dog fejlagtigt for en fritagelse for digital post, men når man
sammenholder at, der er tale om et svar på en ansøgning om fritagelse for digital
indberetning, og at de vejleder i at fritagelsen ikke automatisk går videre til næste
sygemelding eller omfatter andre former for kommunal kontakt, så er det tydeligt, at
der er tale om en fritagelse for digital indberetning, da en fritagelse for digital post
(eboks) netop er generel og uden tidsbegrænsning i modsætning til en frita-gelse for
digital indberetning, som er specifik og kun gælder den igangværende
sagsbehandlingsperiode. Herunder er indsat kommunens formulering i deres brev af
22.9.2020 om fastholdelse af manglende dispensation i forhold til det for sent
afleverede oplysningsskema.

…
Der er altså tale om, at man med den ene hånd siger – vi ved godt, at du ikke kan
benytte digital indberetning, men med den anden hånd siger, at det betyder dog ikke,
at vi vil dispensere for, at du har afleveret et digitalt skema for sent.

Da der er denne forskrivelse i afgørelsen, er vi ikke sikre på at Ankestyrelsen har
forstået at, der ikke var tale om en generel fritagelse for digital post, men en speci-fik
fritagelse for digital sagsbehandling.
…”

Ankestyrelsen afslog den 2. juni 2021 at genoptage sagen. I afgørelsen var der
bl.a. anført følgende:

” …
3F oplyser, at Ankestyrelsen i deres afgørelse af 4. december 2019 alene havde lagt
vægt på, at du ikke var fritaget for digital post, men ikke at du var fritaget for
digital selvbetjening i den konkrete sygedagpengesag. Fredericia Kommune 
havde i deres genvurdering kaldt fritagelse noget forkert, og det kunne derfor ikke
udelukkes, at Ankestyrelsens afgørelse var baseret på en misforståelse.

3F oplyste, at Fredericia Kommune ved fritagelsen af digital selvbetjening havde
erkendt, at du ikke havde forudsætningerne for at kunne benytte digital selvbetje-ning,
men samtidig ville de ikke dispensere for, at du afleverede skemaet for sent.



9

Vi bemærker hertil, at tilslutning til modtagelse af digital post fra offentlige myn-
digheder blev gjort obligatorisk fra og med den 1. november 2014. Du var således fra
og med denne dato forpligtet til at kunne modtage digital post fra det offent-lige,
medmindre du var fritaget herfor. Du burde derfor være bekendt med, at du ville
modtage breve fra kommunen via digital post.

Såfremt du ikke kunne betjene digital post, burde du være fritaget herfor.

Vi bemærker desuden, at kommunen den 16. juli 2020 sendte et underretningsbrev til
dig, hvor det fremgår, at du skulle ansøge om sygedagpenge senest den 24. juli 2020.
Det fremgår desuden af underretningsbrevet, at hvis ikke du kunne betjene den
digitale selvbetjeningsløsning Mit Sygefravær, så skulle du kontakte kommu-nen.
Derudover fremgår det, at såfremt du havde brug for råd og vejledning, var du
velkommen til at kontakte kommunen.

Det forhold, at du efter fristens udløb havde kontaktet kommunen og var blevet
fritaget for digital selvbetjening i den konkrete sygedagpengesag kan ikke føre til en
ændret vurdering.

Vi bemærker hertil, at det forhold at du ikke kunne anvende den digitale selvbe-
tjeningsløsning Mit Sygefravær, ikke kan føre til en dispensation for fristen, da du
ikke havde kontaktet kommunen inden for den fastsatte frist.
…”

I en rapport fra april 2021, udarbejdet af Digitaliseringsstyrelsen og Kommunernes
Landsforening med titlen ”Digital inklusion i det digitaliserede samfund” , er der bl.a.
anført:

”…
Som samlet gruppe vurderes det, at de digitalt udsatte udgør 17-22 pct. af den
voksne befolkning. Potentielt set kan tallet være højere, hvis man inkluderer plud-
seligt opståede og særligt vanskelige livssituationer hos dem, der normalt klarer sig
selv. Hertil kommer de mange pårørende, der står ved siden af for at hjælpe, som også
møder forhindringer i det digitale univers.
…”

Forklaringer

Sagsøger har forklaret bl.a., at han kom ud at sejle som ung i 1976.
Han sejlede som dæksmand på en trawler. Han stoppede som kontraktansat i 1990,
men sejlede derefter i yderligere nogle år. Herefter kom han i arbejde som
buschauffør og havnearbejder. Han var losseformand på havnen. Hans sidste ar-
bejde var på Arbejdsplads. Arbejdspladsen blev lukket på grund af nedskæringer.



10

Han blev i den forbindelse meldt ledig. Næsten samtidig blev han sygemeldt. Det
var galt med øret. Han fik problemer med balancen og oplevede svimmel-hed. Han
blev diagnosticeret med Sygdom. Han endte derfor på senio-rpension. Han havde
det meget skidt med at være ledig og ikke at kunne arbejde
på grund af sygdom. Han har aldrig haft sygeperioder, hvor han har været på
sygedagpenge, og han har altid været i arbejde. Sygdommen opstod i den sidste
periode, hvor han arbejdede.   

Han brugte ikke pc på arbejdet. Han kunne få andre på kontoret til at printe or-
drerne ud, så han havde det på papir. Derhjemme er det hans kone, Vidne, og deres
børn, som hjælper ham. Han kan simpelthen ikke lære det. Det er volapyk for ham.
Når han ser på en computerskærm, bliver han ligesom ordblind. Han stivner. Han
kan gøre brug af NemID og MitID, når Vidne sidder ved siden af ham og guider
ham igennem.   

I juli 2020 var Vidne taget til Grønland for at passe sin kræftsyge søster. Hun tog af
sted lige før, hans arbejdsplads lukkede. Da Vidne kom hjem, opdagede hun, at der
var kommet digital post fra kommunen. Der var ikke kommet nogen SMS-
notifikation. Det var derfor helt nyt for ham, at der var en frist for henvendelse til
kommunen. Det fandt han først ud af, da Vidne opdagede brevet. Han havde regnet
med, at pengene var på kontoen. De blev senere gjort opmærksom på, at bl.a.
huslejen ikke var betalt. Deres sønner hjalp dem økonomisk.

Vidne har som vidne forklaret bl.a., at det er rigtigt, at hun står for
alt det digitale derhjemme. Hendes mand kan ikke selv. Hun har prøvet mange
gange at lære ham det. Han er ligesom ”blind” for det. Børnene har også prøvet at
lære ham det. Det har ganske enkelt ikke været muligt.   

Foreholdt en artikel af 18. juli 2022 fra Politiken (ekstraktens side 127) har hun
forklaret, at det er rigtigt. Det er sådan, det er. Sagsøger kan simpelthen ikke
lære det.

Hun tog til Grønland, mens Sagsøger stadig var i arbejde. Hun var væk ca. en
måned. Sagsøger var ikke sygemeldt, da hun tog af sted. Hun har ikke modtaget
nogen beskeder via SMS eller på anden måde om, at der var post til Sagsøger, mens
hun var i Grønland. Den 24. juli 2020 hentede Sagsøger hende i Kastrup Lufthavn.
De overnattede i København og kom hjem den 25. juli 2020. Hun tjek-kede straks
op på sin egen og Sagsøgerspost. Herved opdagede hun, at der lå en
sygedagpengesag, som Sagsøger skulle have besvaret.

Den 26. juli 2020 skrev hun en anmodning til kommunen på vegne Sagsøger og
søgte dagpenge (ekstraktens side 105).



11

Den 2. august 2020 skrev hun igen til kommunen på vegne Sagsøger for at for-klare
situationen og få dispensation (ekstraktens side 107).

Parternes synspunkter

Sagsøger har i sit påstandsdokument til støtte for påstandene gjort følgende
gældende:

”…
ANBRINGENDER

Det gøres overordnet gældende, at særligt undskyldende forhold bevir-
kede, at Sagsøger ikke indsendte sygedagpengeanmodnin-gen rettidigt.
Han er derfor berettiget til dispensation for overskridelse af fristen for
anmodning om sygedagpenge til Fredericia Kommune efter
sygedagpengelovens § 38, stk. 7.

Prøvelsen af Ankestyrelsen afgørelse

Ankestyrelsen har i sit svarskrift anført, at der skal foreligge et sikkert
grundlag, før retten kan tilsidesætte Ankestyrelsens afgørelse af 4. de-
cember 2020.

Praksis om sikkert grundlag omhandler imidlertid kun domstolenes prø-
velse af forvaltningens skøn.

Domstolene kan fuldt ud prøve retlige elementer og skønsmæssige ele-
menter for så vidt, skønnet er retlig normeret, jf. blandt andet betænk-
ning nr. 1401/2001, side 88. I nærværende sag er der netop tale om et så-
dant retligt normeret skøn.

Spørgsmålet om, hvornår en adfærd er særligt undskyldende beror ikke på
et frit skøn hos myndighederne, men derimod på en fortolkning af
lovbestemmelserne. Retten i Kolding har da også ved kendelse af 14. ok-
tober 2022 anført, at sagen indeholder spørgsmål om lovfortolkning.

En eventuel tilbageholdenhed i domstolsprøvelsen af en skønsmæssig
myndighedsafgørelse, er kun relevant, hvor myndigheden besidder en
særlig faglig kompetence eller erfaring på et område. Når det handler om
lovfortolkning er Ankestyrelsen ikke mere kompetente end domstolene og
allerede af den grund, er der ikke tale om en sag eller en sagstype, hvor der
er grundlag for at domstolene udviser nogen tilbageholdenhed i prøvelsen.



12

Det gøres derfor gældende, at domstolene kan foretage en fuld prøvelse af
Ankestyrelsens afgørelse af 4. december 2020.

Fortolkning af sygedagpengelovens § 38, stk. 7.

Til støtte for det overordnede anbringende gøres det gældende, at “andre
særlige undskyldende forhold” i sygedagpengelovens § 38, stk. 7, skal
fortolkes i lyset af sygedagpengelovens § 69 a, stk. 1, 1. pkt. (“særlige
forhold”) og lov om digital post fra offentlige afsenderes § 5, stk. 1, 1. pkt.
(“særlige omstændigheder, som kan bevirke, at en person er forhindret i at
modtage sin post digitalt”).

Sygedagpengelovens § 38, stk. 7, blev indført før reglerne om digital selv-
betjening på sygedagpengeområdet, og lovgiver har selvsagt ikke taget
højde for borgeres manglende digitale egenskaber ved indførelsen af be-
stemmelsen.

Det er ikke kun ordlyden af den enkelte bestemmelse og forarbejderne til
loven, der tillægges betydning ved lovfortolkning. Også andre bestem-
melser i loven må om nødvendigt inddrages i fortolkningen, jf. blandt andet
U.1999.967 H, U. 2014.452 H og U.2000.2412 H, samt fx Niels Fen-gers
gennemgang af retspraksis i ”Forvaltningsret” (1. udgave), 2018, side 328.

Sygedagpengelovens § 69, a, stk. 2’s ordlyd minder om sygedagpenge-
lovens § 38, stk. 7, og begge bestemmelser indeholder en dispensations-
adgang, hvorved der meddeles dispensation i tilfælde, hvor der er sær-lige
forhold, der bevirker, at en borger oplever problemer med at kom-munikere
rettidigt med kommunen.

Sygedagpengelovens § 38, stk. 7, giver en bred adgang til dispensation i
tilfælde af, at særligt undskyldende forhold har bevirket en overskridelse af
8 dages fristen.

I lovforslag 2015 140 til lov om ændring af forskellige lovbestemmelser
om ansøgning, anmodninger, meddelelser og klager til offentlige myn-
digheder gennemgås hensynene bag indførelsen af digital selvbetjening,
herunder sygedagpengelovens § 69 a, i de almindelige bemærkninger.

Det er målet, at offentlige myndigheder modtager mindst 80 pct. af
alle ansøgninger, anmeldelser og meddelelser mv. fra borgerne di-
gital. Det vurderes, at det ikke vil være praktisk gennemførligt med
100 pct. Der skal tages hensyn til borgere, der for eksempel ikke har
mulighed for at tilegne sig it-kompetencer samt borgere med sær-



13

lige behov, herunder hensynet til ældre, handicappede, demente,
socialt udsatte, udenlandske borgere i Danmark og personer med
bopæl i udlandet (...).

Det er afgørende, at der er god hjælp at hente for de borgere, der ikke
kan bruge de digitale løsninger eller på anden vis har brug for støtte.
Det skal være muligt i særlige tilfælde at tage højde for visse
personer eller situationer og sikre, at disse betjenes på anden vis end
ved digital selvbetjening. Herved sikres det, at alle borgere, også de
der ikke må forventes at kunne benytte digitale selvbetje-
ningsløsninger, fortsat kan komme i kontakt med de
offentlige myndigheder. Det er den offentlige myndighed, der under
hensyn-
tagen til den enkelte borgers behov, anviser, hvilken kommunika-
tionskanal borgere, der ikke ansøger digitalt, vil skulle anvende.
Disse borgere får dermed samme muligheder for at blive betjent som
de borgere, der selv eller ved hjælp er i stand til at anvende de
digitale løsninger

(sagsøgers understregninger)

Samme sted i afsnit 4.4.1.1.2., hedder det:
Som det fremgår af de almindelige bemærkninger ovenfor i afsnit
3.1., er det ikke hensigten med indførelse af kravet om digital selv-
betjening at ændre på, hvordan den offentlige myndighed håndte-rer
situationer, hvor borgeren overskrider en eventuel frist.

Herefter gennemgås et eksempel på, hvornår der ville være tale om und-
skyldende omstændigheder i forbindelse med digital selvbetjening:

Det vil være en rimelig grund, hvis overskridelsen af fristen skyl-des,
at kommunen ikke har nået at træffe afgørelse inden fristens udløb i
en sag, hvor den sygemeldte anfører, at der foreligger sær-lige
forhold, der gør, at den sygemeldte ikke kan anvende digital
selvbetjening og derfor skal tilbydes, at oplysningsskemaet kan
indgives på anden måde end ved digital selvbetjening.

I forarbejderne til indførelsen af digital selvbetjening er der således an-ført
en række hensyn til, at borgere – som ikke har evnerne til at kunne anvende
digitale løsninger – kan kommunikere med offentlige myndig-
heder. Samtidig gennemgås det i forarbejderne, at manglende digitale
færdigheder kan udgøre et undskyldende forhold efter de konkrete om-
stændigheder, og at kommunerne fortsat skal foretage den samme vur-
dering i tilfælde, hvor borgeren overskrider en frist.



14

Sygedagpengelovens § 69 a, stk. 2, 1. pkt., er indført på baggrund af hen-
synet til, at borgere uden digitale kompetencer ikke mister deres kom-
munikationsmuligheder med det offentlige (og derved lider retstab) i
takt med den digitale udvikling. Lignende hensyn må antages at ligge bag
lov om digital post fra offentlige afsenderes § 5, stk. 1, 1. pkt., om
fritagelse for digital post.

De samme hensyn til borgeren, der ikke kan tilegne sig digitale kompe-
tencer, gør sig imidlertid også gældende i perioden frem til, at borgeren
fritages for digital selvbetjening og digital post. I denne periode vil bor-
geren heller ikke kunne tilgå sin e-Boks, kommunikere med kommunen
digitalt eller åbne det digitale brev med vejledning om, at der er mulig-hed
for at søge om fritagelse for digital selvbetjening.

Det må derfor helt generelt anses som et særligt undskyldende forhold efter
§ 38, stk. 7, når en borger – som opfylder betingelserne for fritagelse fra
digital post og betingelserne for digital selvbetjening – overskrider 8-dages
fristen på grund af, at han ikke har muligheden for at tilgå eller afsende
digitale meddelelser.

Der er en lang række borgere i Danmark, som hverken har eller kan til-
egne sig digitale færdigheder (mellem 17-22 procent af den voksne be-
folkning), jf. bilag 9, side 12.

Disse borgere får ved Ankestyrelsens fortolkning af reglerne en betyde-ligt
ringere retsstilling end den øvrige del af befolkningen.   

Lighedsbetragtninger og retssikkerhedsmæssige hensyn taler således for at
en borgers manglende digitale færdigheder kan indgå som et særligt
“undskyldende forhold” i vurderingen efter sygedagpengelovens § 38, stk.
7. Dette understøttes i øvrigt fuldt ud af biinterventionsindlægget fra
Justitia, samt sagens bilag 10.

Det gøres af disse årsager gældende, at manglende digitale kompetencer i
et omfang, der begrunder fritagelse efter § 69 a, stk. 2, kan udgøre et
undskyldende forhold, der (efter omstændighederne i sagen) kan be-
grunde dispensation fra fristen for anmodning om sygedagpenge, jf. sy-
gedagpengelovens § 38, stk. 7.

Ankestyrelsens fortolkning (hjemmelsmangler)

Til støtte for de nedlagte påstande gøres det endvidere gældende, at An-
kestyrelsens afgørelse af 4. december 2020 er ugyldig, idet afgørelsen er
behæftet med hjemmelsmangler.



15

Det understøttes af, at Ankestyrelsens fortolkning af sygedagpenge-
lovens § 38, stk. 7, i afgørelsen af 4. december 2020 lægger op til, at bor-
geres manglende digitale færdigheder slet ikke kan indgå som undskyl-
dende forhold ved vurderingen af, om der er grundlag for at give dis-
pensation efter bestemmelsen.

I afgørelsen af 4. december 2020 (bilag 6) fremgår således følgende:

Vi bemærker, at tilslutning til modtagelse af digital post fra offent-
lige myndigheder blev gjort obligatorisk fra og med den 1. novem-
ber 2014. Du var således fra og med denne dato forpligtet til at kunne
modtage digital post fra det offentlige, medmindre du var fritaget
herfor. Ifølge sagens oplysninger blev du først fritaget for digital post
i forbindelse med klagesagen, og dermed efter fristen for at anmode
om sygedagpenge.

Det forhold, at du ikke havde fået kontrolleret din e-boks, er derfor
ikke en sådan rimelig grund, der kan begrunde en dispensation fra
fristen. Det er dit ansvar at reagere på kommunens breve og hen-
vendelser.

Vi henviser til Ankestyrelsens principmeddelelse 125-13. Det frem-
går, at meddelelser fra offentlige myndigheder sendt til borgerens
digitale postkasse anses for at være kommet frem til borgeren, når
meddelelsen er tilgængelig i borgerens digitale postkasse. Det er
borgerens ansvar at holde øje med post i den digitale postkasse.

(sagsøgers understregning)

Ankestyrelsen har med andre ord fortolket sygedagpengelovens § 38, stk.
7, efter indførelsen af digital post og digital selvbetjening således, at det er
borgerens eget ansvar at tjekke sin digitale postkasse, også i til-fælde hvor
borgeren ikke har færdighederne til selv at tjekke sin digitale postkasse.

Ankestyrelsens fortolkning af reglerne udelukker dermed, at manglende
evner til at tilgå e-Boks kan udgøre et undskyldende forhold eller indgå i
vurderingen efter § 38, stk. 7 – også når borgeren senere bliver fritaget for
digital post.

Af lovforslag 2015 140 til lov om ændring af forskellige lovbestemmelser
om ansøgning, anmodninger, meddelelser og klager til offentlige myn-
digheder fremgår imidlertid det modsatte:



16

Det er ikke hensigten med indførelse af krav om digital ansøgning,
anmodning, meddelelse mv. at ændre på, hvordan den offentlige
myndighed håndterer situationer, hvor borgeren overskrider en
eventuel frist. Der vil således i samme omfang som hidtil kunne ta - 
ges hensyn til årsagen til, at en frist ikke er overholdt.

(sagsøgers understregning)

Reglerne om obligatorisk digital selvbetjening ændrer således ikke på, at
der ved dispensationsvurderingen ved overskridelse af frister skal an-
lægges en samlet vurdering af årsagen til, at en frist ikke er overholdt.

Sygedagpengelovens § 38, stk. 7, lægger op til, at der skal foretages en
bred konkret vurdering med inddragelse af samtlige af sagens relevante
omstændigheder. Det må også antages at omfatte borgerens manglende
digitale færdigheder, i det omfang de manglende digitale færdigheder er
undskyldelige.

Ankestyrelsens kriterium om, at det (altid) er borgerens eget ansvar at
tjekke sin e-Boks, udelukker således, at en borgers manglende digitale
færdigheder på noget tidspunkt kan indgå i vurderingen efter sygedag-
pengelovens § 38, stk. 7.

Der er således tale om et kriterium, som i realiteten er et skøn under en
regel om, at borgerens manglende digitale færdigheder ikke kan indgå i
vurderingen efter sygedagpengelovens § 38, stk. 7.

Der er ikke hjemmel i sygedagpengelovens § 69 a, stk. 1 eller §§ 38, stk. 2
og 7, til at opstille et sådant kriterium.

§ 38, stk. 7, foreskriver tværtimod en bred og samlet vurdering, og der er
ikke noget i bestemmelsens ordlyd, der udelukker, at bestemte “særligt
undskyldende forhold” (herunder manglende digitale færdigheder) kan
indgå.

Ankestyrelsen afgørelse af 4. december 2020 (bilag 6) er således behæftet
med hjemmelsmangler, idet der ikke er hjemmel til at opstille et krite-rium
om, at det (altid) er borgerens eget ansvar at tjekke sin e-Boks, og at
manglende digitale færdigheder dermed ikke kan indgå som undskyl-dende
forhold.



17

Hjemmelsmangler ved en afgørelse indebærer – som altovervejende ho-
vedregel – i sig selv, at afgørelsen er ugyldig (jf. fx Garde m.fl., Forvalt-
ningsret, almindelige emner, 6. udgave, side 450-451).

Ankestyrelsens afgørelse af 4. december 2020 er af disse årsager ugyldig
og bør derfor – såfremt der ikke gives sagsøger medhold i den principale
påstand – hjemvises som ugyldig.

Adgang til dispensation (den konkrete sag)

Det gøres gældende, at særligt undskyldende forhold har bevirket, at
Sagsøger ikke indsendte anmodningen om sygedagpenge til Fredericia
Kommune rettidigt, og at han således er berettiget til dispen-sation efter
sygedagpengelovens § 38, stk. 7.

Det understøttes af, at Sagsøger har nedsatte IT-kundskaber i et sådant
omfang, at han både opfylder betingelserne for at være fritaget for digital
post i medfør af § 3 i bekendtgørelse nr. 1553 (bilag 4) og op-fylder
betingelserne for at blive fritaget for digital selvbetjening i sin sy-
gedagpengesag, jf. sygedagpengelovens § 69 a, stk. 2 (bilag 3).

Fredericia Kommune har således vurderet, at der foreligger særlige for-
hold, der gør, at Sagsøger ikke må forventes at kunne an-vende digital
selvbetjening, jf. sygedagpengelovens § 69 a, stk. 1, pkt. 1, jf. bilag 3.

De samme særlige forhold gjorde sig utvivlsomt gældende nogle uger
tidligere, da Sagsøger modtog underretningen om anmod-
ning om sygedagpenge den 16. juli 2020 og frem til fristens udløb den 24.
juli 2020.

Sagsøger havde ikke færdighederne til at åbne e-Boks og
kunne derfor hverken tilgå underretningsbrevet fra Fredericia Kom-
mune eller rette henvendelse til kommunen digitalt. Han kunne heller
ikke tilgå vejledningen i brevet i sin e-Boks om, hvordan han skulle søge
om fritagelse for digital selvbetjening.

Allerede fordi Sagsøgers digitale-færdigheder er/var nedsat i sådant
omfang, og at dette var årsagen til den forsinkede sygedagpen-
geanmodning, er han berettiget til dispensation efter sygedagpenge-lovens
§ 38, stk. 7.

Hertil kommer, at “særligt undskyldende forhold” efter sygedagpenge-
lovens § 38, stk. 7, skal fortolkes i lyset af “særlige forhold“efter syge-



18

dagpengelovens § 69 a, stk. 2, 1. pkt., i tilfælde, hvor en forsinket syge-
dagpengeanmodning skyldes manglende IT-færdigheder, jf. ovenfor.

Sagsøger modtog hjælp til det digitale, herunder særligt e- Boks, fra sin
kone, Vidne. Vidne var på tids-punktet for 8-dages fristen bortrejst på
grund af alvorlig sygdom i fami-lien.

Det var således ikke muligt for Sagsøger at få hende til at hjælpe ham med
at tjekke sin e-Boks mellem den 16. og den 24. juli 2020.

Af sygedagpengelovens § 38, stk. 7, følger, at der kan meddeles dispen-
sation, når borgeren på grund af ophold i udlandet har været forhindret i at
anmode rettidigt.

Ved vurderingen af “andre særlige undskyldende forhold” er det derfor
sagsøgers synspunkt, at det bør tillægges vægt, at Sagsøgers kone – som
hjalp ham med al digital kommunikation med det offentlige var bortrejst på
tidspunktet for 8-dages fristen mellem den 16. og 24. juli 2020, og han
derfor var forhindret i at anmode om sygedagpenge retti-digt.

Sagsøger modtog ikke en SMS-advisering eller anden under-retning om
modtagelse af underretningsbrevet fra kommunen i sin digi-tale postkasse.

Sagsøger vidste af den grund ikke, at han havde modtaget en meddelelse i
sin e-Boks. Han havde derfor ikke anledning til telefo-nisk at kontakte sin
hustru eller kommunen angående henvendelsen, samtidig med at han ikke
havde mulighed for at tilgå sin e-Boks og læse Fredericia Kommunes
vejledning om digital fritagelse.

Herudover var det første gang, Sagsøger var langtidssyge-meldt. Han
havde således ikke forudgående kendskab til sygedagpenge-systemet,
herunder til krav om digital selvbetjening eller muligheden for fritagelse
herfor. Det gøres gældende, at dette i sig selv er et forhold, der kan
begrunde dispensation, jf. også John Klausens gennemgang af § 38, stk. 7, i
”Sygedagpengeloven” , 1. udgave, 2020, side 344-345.

Hertil kommer, at Vidne hjalp Sagsøger med at udfylde skemaet straks
efter, at hun var kommet hjem fra at besøge sin alvorligt syge søster den
26. juli 2020 (2 dage efter fristens udløb).



19

Sammenfattende gøres det således gældende, at Sagsøger skal meddeles
dispensation efter sygedagpengelovens § 38, stk. 7, som følge af,   

at Sagsøgers IT-kundskaber har været nedsat i et så-dant omfang, at
han opfylder betingelserne for at være fritaget for digital post og
digital selvbetjening,

at Sagsøger ikke modtog en underretnings-SMS (eller anden
meddelelse) om brevet fra kommunen,

at Sagsøgers kone – som almindeligvis hjalp ham med
at tjekke e-Boks og andre digitale opgaver – var bortrejst på grund af
alvorlig sygdom i familien,

at Sagsøger ikke havde forudgående kendskab til sy-
gedagpengesystemet, herunder til krav om digital selvbetjening el-ler
mulighed for fritagelse for digital post, samt

at Sagsøger anmodede om sygedagpenge 2 dage efter fristens
overskridelse lige så snart, at hans kone var kommet hjem og kunne
hjælpe ham med at tjekke sin e-Boks.

Af disse årsager kan det lægges til grund, at særligt undskyldende for-hold
har bevirket, at Sagsøger ikke indsendte anmodningen om sygedagpenge
rettidigt (inden for 8-dages-fristen), jf. sygedagpenge-lovens § 38, stk. 7.
…”

Tænketanken Justitia har som biintervenient i et procesindlæg bl.a. anført føl-gende:

”…
INDLEDNING
Nærværende sag rejser efter Justitias opfattelse principielle spørgsmål om
retssikkerheden for digitalt udsatte borgere og fortolkning af lovgiv-ningen,
når disse borgere anvender offentlige digitale selvbetjeningsløs-ninger.

Danmark har de seneste årtier gennemgået en omfattende digital trans-
formation, som på mange måder har ændret det samfund, som vi lever i.
Det gælder ikke mindst på det offentlige område, hvor Danmark som det
første land i verden har gjort digital selvbetjening obligatorisk for bor-gere
og virksomheder. Derfor er det heller ikke overraskende, at FN si-



20

den 2018 konsekvent har kåret Danmark som verdensmester i digitalise-
ring, ligesom Danmark i perioden 2014-2021 har indtaget en førsteplads på
Den Europæiske Unions indeks over de mest digitale nationer og fort-sat
har en topplacering her.

Digitaliseringen af den offentlige sektor har utvivlsomt et stort potenti-ale,
men rejser også en række væsentlige problemstillinger. Det gælder ikke
mindst i forhold til borgernes rettigheder og retssikkerhed, når de skal begå
sig i en digital offentlig sektor. Det er imidlertid ikke temaer, som der har
været særlig stor fokus på i hverken de digitale initiativer
eller den lovgivning, som løbende har implementeret digitaliseringen.
Det betyder, at vi i dag på flere områder står med en uklar og uhensigts-
mæssig lovgivning, som ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til, at det
langt fra er alle borgere, som har de fornødne digitale kompetencer.

DIGITALT UDSATTE BORGERE
Der findes ikke nogen nøjagtige opgørelser over antallet af digitalt ud-satte
borgere i Danmark. Digitaliseringsstyrelsen og KL har i rapporten Digital
inklusion i det digitaliserede samfund fra 2021 anslået, at gruppen udgør
17-22 procent af den voksne befolkning. Af dem er 7,5 procent fri-taget for
Digital Post og forventes ikke at blive digitalt selvhjulpne. Den øvrige del
kategoriseres i en såkaldt digital gråzone, der anses for at være en
sammensat gruppe af meget forskellige målgrupper med meget for-skellige
kompetencer og barrierer alt efter, hvilken digital opgave eller ærinde de
skal udføre (DIGST og KL´s rapport s. 11).

I forskningsrapporten Retssikkerhed for digitalt udsatte borgere fra 2022
vur-derer Justitia, at gruppen af digitalt udsatte borgere reelt må anses for
at udgøre 20-25 procent af den voksne befolkning. Dette højere skøn skyl-
des mørketal på området, der bl.a. omfatter de borgere, som er så digitalt
udsatte, at de slet ikke er i stand til at ansøge om fritagelse for Digital
Post, borgere der får pludseligt opståede og særligt vanskelige livssitua-
tioner samt hjælpende pårørende til digitalt udsatte, der selv møder di-
gitale barrierer (Justitias forskningsrapport s. 14-15).

Digitalt udsathed kan få alvorlige konsekvenser. Der er ofte tale om bor-
gere, som også i den analoge verden befinder sig i en udsat position. De
manglende digitale kompetencer gør det vanskeligere for dem at få ad-gang
til de livsforbedrende muligheder, som der i dag gives adgang til via
teknologien. Dette reproducerer social ulighed og vil medvirke til en
yderligere skævvridning af samfundet, hvis der ikke bliver taget ordent-
ligt hånd om de udfordringer, som digitalt udsatte borgere møder i en
offentlig sektor, der bliver mere og mere digital (Justitias forskningsrap-
port s. 15).



21

FORSKELLIGE RETSSIKKERHEDSGRUPPER
Justitias forskningsrapport (s. 40-41) viser, at der er borgere, der oplever
digital selvbetjening som en rigtig god service og har let ved at anvende
den. Disse borgere oplever typisk ikke retssikkerhedsmæssige forringel-ser
ved at overgå til digital selvbetjening, men kan naturligvis – ligesom i den
analoge verden – blive mødt med f.eks. manglende og vildledende
vejledning eller fejl og uhensigtsmæssigheder i systemet, som kan have en
negativ konsekvens for deres retsstilling.

Der er imidlertid også borgere, som har vanskeligt ved at anvende digital
selvbetjening. For dem kan de manglende digitale kompetencer få kon-
sekvenser både i forhold til deres muligheder for at få hjælp og i forhold til
at undgå sanktionering ved manglende anvendelse indenfor fastsatte frister.
Det betyder, at borgerne både kan gå glip af en ydelse, som de har ret til
efter lovgivningen, og at de kan risikere at blive sanktioneret, fordi de ikke
kan opfylde en forpligtelse, som loven har pålagt dem. Nogle af disse
borgere får i stedet hjælp fra deres netværk, som de derved bliver
afhængige af.

På baggrund af forskningsrapportens data inddeles borgerne i tre for-
skellige retssikkerhedsgrupper:

Gruppe 1, der består af borgere, som selv – eller med de eksisterende
tilbud om hjælp og vejledning – er i stand til at anvende digitale selvbe-
tjeningssystemer og dermed kan modtage de ydelser, som de er beretti-
gede til, og opfylde de forpligtelser, som er blevet dem pålagt.

Gruppe 2, der består af borgere med svage digitale kompetencer, som –
uanset de eksisterende tilbud om hjælp og vejledning – er afhængige af
hjælp fra deres netværk til at anvende Selvbook, men som derved også
lægger deres retssikkerhed i hænderne på disse personer.

Gruppe 3, der består af borgere med svage digitale kompetencer, for hvem
de eksisterende tilbud om hjælp og vejledning er utilstrækkelige, og som på
grund af manglende netværk står alene og uden reel mulighed for at
varetage deres retssikkerhed i den digitale proces.

I Justitias forskningsrapport (s. 41) ses en tendens til, at sagsbehandlerne er
opmærksomme på borgerne i gruppe 3, som umiddelbart er værst stil-let
retssikkerhedsmæssigt. Der er sagsbehandlerne, som oplever mang-lende
proportionalitet mellem disse borgeres manglende anvendelse af
systemet og den sanktion, som de derved kan blive udsat for, ligesom
sagsbehandlerne er nervøse for, at borgernes situation vil blive forværret.



22

Derfor er der også eksempler på, at sagsbehandlerne omgår reglerne for at
hjælpe disse borgere. Det betyder dog samtidig, at borgernes retsstil-ling
bliver afhængig af sagsbehandlernes subjektive vurderinger og de-res
villighed til at omgå reglerne. Borgernes retssikkerhed bliver således
præget af en høj grad af vilkårlighed.

Der ses samtidig en tendens til, at sagsbehandlerne ikke er særlig op-
mærksomme på borgerne i gruppe 2, hvilket formentlig hænger sammen
med, at der trods alt – i hvert fald i et vist omfang – sker digital selvbe-
tjening, og at borgernes digitale udfordringer derfor ikke kommer tyde-ligt
frem. Også her er borgernes retssikkerhed dog præget af vilkårlig-hed,
fordi de lægger deres retssikkerhed i hænderne på andre personer i deres
netværk, der selv kan møde digitale udfordringer, ligesom der kan være
situationer, hvor netværkspersonerne ikke har mulighed for at stå til
rådighed i nødvendigt omfang.

JUSTITIAS OVERVEJELSER OM RETSSIKKERHEDEN I
NÆRVÆ-RENDE SAG
Borgeren i nærværende sag, Sagsøger, må anses for at være omfattet af
retssikkerhedsgruppe 2 (Justitias forskningsrapport s. 45-46, hvor sagen er
omtalt). Han er afhængig af hjælp fra sin hustru til at an-vende digital
selvbetjening, men lægger derved også sin retssikkerhed i hænderne på sin
hustru. Det kan naturligvis gå galt, hvis hustruen ikke selv har
tilstrækkelige digitale kompetencer eller er forhindret i at yde hjælp.

Det var netop hustruens udenlandsrejse for at besøge et sygt familiemed-
lem, som forhindrede Sagsøger i at få digital hjælp, men denne situation
var måske slet ikke opstået, hvis ikke den påmindelses-
ordning via SMS (notifikation), som Sagsøger og hans hu-
stru var tilmeldt, havde virket på dette tidspunkt.

Sagsøger bliver i forbindelse med klagesagen fritaget for
både Digital Post og den konkrete digitale selvbetjeningsløsning. Det bli-
ver herved anerkendt, at han reelt ikke har de fornødne digitale kompe-
tencer, men det får ikke betydning for hans sag om sygedagpenge.

Sagsøger får herved en ringere retsstilling end de digitalt ud-
satte borgere i retssikkerhedsgruppe 3, som ikke har (eller fravælger)
hjælp i sit netværk, og derfor ansøger om fritagelse for digital post og
digitale selvbetjeningssystemer (Justitias forskningsrapport s. 46).

Der kan være flere årsager til, at borgere som Sagsøger ikke benytter sig af
muligheden for at ansøge om fritagelse. Det kan skyldes, at der er borgere,
som ikke kender muligheden for at ansøge om frita -



23

gelse, som ikke er i stand til at ansøge om fritagelse, fordi processen er for
ressourcekrævende, eller som endnu ikke har overvejet fritagelsesmulig-
heden, fordi det er første gang, at de står i en situation, hvor der stilles store
krav til deres digitale kompetencer. Fælles for dem alle er, at de
uforvarende kan komme til at stå i en situation, hvor deres manglende
digitale kompetencer afskærer dem fra at få den offentlige hjælp, som de
har behov for og ret til, og/eller at de bliver sanktioneret for deres mang-
lende anvendelse af et digitalt selvbetjeningssystem.

Dette er ikke i tilstrækkelig grad tænkt ind i lovgivningen, der som alt-
overvejende hovedregel bliver designet til ressourcestærke borgere, der har
gode digitale kompetencer og/eller kan navigere i både lovgivning og det
offentlige system, herunder forudse behov for digital fritagelse og ansøge
herom. Det bemærkes i den forbindelse, at fritagelsesordningen også efter
den seneste lovændring er meget ressourcekrævende, fordi ab-solut
fritagelse kræver, at der både skal ansøges om fritagelse for Digital Post og
for hvert enkelt af de mange forskellige offentlige digitale selv-
betjeningssystemer, der kan blive aktuelle for den enkelte borger. Nogle af
fritagelserne er ovenikøbet tidsbegrænsede, hvorfor der skal ansøges flere
gange.

En sådan retstilstand medfører efter Justitias vurdering en retssikker-
hedsmæssig ulige behandling af borgerne, som også bør tages i betragt-
ning ved fortolkning af lovgivning, der indeholder dispensationsregler, som
giver mulighed for at kompensere for digitalt udsatte borgeres rin-gere
retsstilling.

I nærværende sag opfyldte borgeren betingelserne for digital fritagelse,
men havde endnu ikke ansøgt herom, fordi han hidtil havde klaret sig med
hjælp fra en pårørende og endnu ikke havde oplevet, at det var gået galt.
Samtidig var notifikationssystemet, som mange borgere i praksis sætter
deres sin lid til, ude af drift.

Efter Justitias opfattelse er der således rigtig mange omstændigheder, som
taler for at anse fristoverskridelsen for at være begrundet i ”særlige
undskyldende forhold” i sygedagpengelovens § 38, stk. 7´s forstand.

Det bemærkes afslutningsvist, at Justitia i sin forskningsrapport (s. 47) bl.a.
har en anbefaling om, at digitalt udsatte borgere, som opfylder be-
tingelserne for at opnå fritagelse for digital post og digitale selvbetje-
ningssystemer, men som alligevel forsøger at begå sig i den digitale of-
fentlige sektor med hjælp fra sit netværk, generelt ikke må stilles ringere
end borgere, som har opnået fritagelse. Det vil bl.a. indebære, at det altid
skal anses som en undskyldende omstændighed, hvis netværkspersonen



24

på grund af utilstrækkelige kompetencer eller ferie og lignende ikke får
reageret rettidigt på en henvendelse fra en myndighed. Denne anbefaling er
på ingen måde udtryk for, at en lignende retstilstand ikke kan udledes af
gældende lovgivning på de enkelte områder, hvilket Justitia ikke har
undersøgt i rapporten. Hensigten har været at skabe en klar og ensartet
retstilstand, som på tværs af lovområder yder digitalt udsatte borgere en
beskyttelse, der går videre end i nærværende sag, fordi der ikke stilles krav
om, at der skal være tale førstegangstilfælde, notifikationssystemer ude af
drift eller lignende.
…”

Ankestyrelsen har i sit påstandsdokument til støtte for påstanden gjort føl-gende
gældende:

”…
Anbringender  

Til støtte for påstanden om frifindelse gør Ankestyrelsen gældende, at
Sagsøger ikke har godtgjort et sikkert grundlag for at tilsi-

desætte Ankestyrelsens afgørelse af den 4. december 2020 om, at Sagsøger
ikke var berettiget til dispensation for overskridelse af fri-sten for at
anmode om sygedagpenge fra Fredericia Kommune.   

Stævningen indeholder ikke nye væsentlige oplysninger i forhold til
grundlaget for Ankestyrelsens afgørelse. Stævningen kan derfor ikke i
sig selv danne grundlag for at rejse tvivl om rigtigheden af Ankestyrel-sens
afgørelse.   

Ankestyrelsen gør gældende, at en lønmodtager skal anmode om syge-
dagpenge senest 8 dage efter afsendelsen af underretningsbrevet fra
NemRefusion på baggrund af arbejdsløshedskassens anmeldelse af sy-
gefraværet. Udgangspunktet i sygedagpengeloven er, at anmodning om
sygedagpenge skal ske ved digital selvbetjening.   

I den forbindelse gør Ankestyrelsen gældende, at Sagsøger den 16. juli
2020 modtog et underretningsbrev fra Fredericia Kommune i sin e-boks. I
underretningsbrevet blev Sagsøger skriftligt og utvetydigt orienteret om, at
fristen for at anmode om sygedagpenge fra Fredericia Kommune var den
24. juli 2020. På tilsvarende vis blev Sagsøger orienteret om
konsekvenserne ved, at fristen ikke blev overholdt. I underretningsbrevet
blev Sagsøger også vejledt om, at han skulle rette henvendelse til
Fredericia Kommune, såfremt han ikke kunne betjene sig digitalt.   



25

Dertil gør Ankestyrelsen gældende, at Sagsøger først anmo-dede om
sygedagpenge fra Fredericia Kommune den 26. juli 2020, hvor Sagsøger
signerede og indgav sin anmodning via den digi-tale selvbetjeningsløsning,
Mit Sygefravær.   

Det følger af sygedagpengelovens regler, at hvis anmodningen om syge-
dagpenge fra kommunen indgives senere end 8 dage efter afsendelsen af
underretningsbrevet fra NemRefusion, har lønmodtageren først ret til
sygedagpenge fra den dag, hvor anmodningen modtages i kommunen.   

Ankestyrelsen gør derfor gældende, at Sagsøger først havde ret til
sygedagpenge fra den 26. juli 2020, hvor Sagsøger ind-gav sin anmodning
om sygedagpenge til Fredericia Kommune.   

Ifølge sygedagpengelovens regler kan kommunen udbetale sygedag-
penge for tiden før anmodningsdagen, når lønmodtageren på grund af
hospitalsophold eller ophold i udlandet har været forhindret i at anmode
rettidigt, eller når andre særlige undskyldende forhold har bevirket, at
anmodningen ikke er sket rettidigt.   

Ankestyrelsen gør gældende, at vurderingen af, om der er grundlag for at
meddele dispensation fra anmodningsfristen på grund af særlige und-
skyldende forhold efter sygedagpengelovens § 38, stk. 7, 1. pkt., er en
konkret vurdering, der må bero på sagens faktiske forhold.   

I den forbindelse gør Ankestyrelsen gældende, at der ikke var tale om
særlige undskyldende forhold som bevirkede, at Sagsøger
ikke fik anmodet om sygedagpenge rettidigt. Sagsøger var
derfor ikke berettiget til dispensation fra fristen for at anmode om syge-
dagpenge.   

Ankestyrelsen bemærker, at årsagen til, at Sagsøger ikke fik
anmodet om sygedagpenge fra Fredericia Kommune inden for fristen,
var, at Sagsøger ikke havde kontrolleret sin digitale post-kasse. Sagsøger
har oplyst, at han ikke havde modtaget en SMS-advisering om, at der var
ny post i e-boks.   

Ankestyrelsen bemærker i den forbindelse, at der i nærværende sag er tale
om to forskellige digitale løsninger, som begge er gjort obligatoriske ved
lov. Til dels er der tale om en obligatorisk digital postløsning (Digital Post),
som er reguleret ved lov om Digital Post fra offentlige afsendere, jf.
dagældende lovbekendtgørelse nr. 801 af 13. juni 2016.   



26

Dertil er der tale om en obligatorisk digital selvbetjeningsløsning på sy-
gedagpengeområdet (Mit Sygefravær), som er reguleret ved sygedag-
pengeloven, jf. dagældende lovbekendtgørelse nr. 107 af 2. februar 2020.   

Ankestyrelsen gør gældende, at Sagsøger ikke var fritaget for obligatorisk
tilslutning til modtagelse af Digital Post på det tidspunkt, hvor Sagsøger
skulle anmode om sygedagpenge fra Frede-ricia Kommune. Fredericia
Kommune kunne derfor anvende Digital Post til kommunikation med
Sagsøger.   

Ifølge lov om Digital Post fra offentlige afsendere anses meddelelser, der
sendes under anvendelse af Digital Post, for at være kommet frem på det
tidspunkt, hvor meddelelsen er tilgængelig for adressaten i postløsnin-
gen. Det er uden betydning, om eller hvornår adressaten rent faktisk gør sig
bekendt med indholdet af den digitale meddelelse.   

Ankestyrelsen gør i den forbindelse gældende, at fritagelse fra obligato-risk
tilslutning til Digital Post forudsætter, at den pågældende borger
henvender sig ved personligt fremmøde i kommunen, og anmoder om
fritagelse. På baggrund af anmodningen træffer kommunalbestyrelsen
afgørelse om, hvorvidt den pågældende kan fritages fra obligatorisk til-
slutning. En fritagelse fra obligatorisk tilslutning først kan have virkning
fra den dag, hvor fritagelsen er registreret elektronisk i Digital Post, og
afgørelsen om registreringen er meddelt borgeren. Der er således ikke
hjemmel til, at en borger kan fritages fra obligatorisk tilslutning til Digital
Post med tilbagevirkende kraft.   

Ankestyrelsen gør dertil gældende, at Sagsøger var op-
mærksom på sine IT-udfordringer, idet Sagsøger hidtil
havde indrettet sig på en sådan måde, at han fik bistand af sin ægtefælle.   

Ankestyrelsen gør også gældende, at Sagsøger ikke rettede henvendelse til
Fredericia Kommune med henblik på at blive fritaget for obligatorisk
tilslutning til Digital Post, inden fristen for at anmode om sygedagpenge
udløb den 24. juli 2020.   

Derudover gør Ankestyrelsen gældende, at SMS-advisering om ny post i e-
boks er en service, som udbydes af e-boks. Under alle omstændighe-der er
det Sagsøgers eget ansvar at holde øje med, om der er ny post i e-boks. Det
kan derfor ikke føre til dispensation fra fristen for anmodning om
sygedagpenge, at Sagsøger og Sagsøgers hustru ikke havde modtaget en
SMS-notifikation om, at der var indgået ny post i Sagsøgers e-boks.   



27

Ankestyrelsen gør også gældende, at der på sygedagpengeområdet an-
vendes den obligatoriske digitale selvbetjeningsløsning ”Mit Sygefra-
vær” . Undtagelse fra kravet om obligatorisk digital selvbetjening på sy-
gedagpengeområdet forudsætter, at den sygemeldte retter forudgående
henvendelse til kommunen herom.   

I den forbindelse gør Ankestyrelsen gældende, at Sagsøger ikke rettede
henvendelse til Fredericia Kommune med henblik på at blive
undtaget fra den obligatoriske digitale selvbetjeningsløsning på syge-
dagpengeområdet inden udløbet af fristen for at anmode om sygedag-
penge.   

Det gøres i forlængelse heraf gældende, at Sagsøger på tids-punktet, hvor
fristen for at anmode om sygedagpenge udløb, endnu ikke var opmærksom
på, at han skulle anvende den obligatoriske selvbetje-ningsløsning ”Mit
Sygefravær” , idet Sagsøger ikke havde
været opmærksom på, at han havde modtaget underretningsbrevet af
den 16. juli 2020 i sin e-boks.   

Da Sagsøger hverken havde søgt om fritagelse fra obligato-risk tilslutning
til Digital Post eller kontaktet kommunen med henblik på at blive fritaget
fra digital selvbetjening inden udløbet af fristen for at anmode om
sygedagpenge, gør Ankestyrelsens gældende, at Sagsøgers manglende
digitale færdigheder ikke udgør særlige und-skyldende forhold, der kan
danne grundlag for dispensation fra fristen for at anmode om
sygedagpenge.   

Sagsøger har således ikke godtgjort et sikkert grundlag for at tilsidesætte
Ankestyrelsens afgørelse af den 4. december 2020. Anke-styrelsen skal
derfor frifindes.   

Sagsøgers hjemvisningspåstand

Ankestyrelsen har truffet afgørelse på et fuldt tilstrækkeligt oplyst
grundlag.   

Det gøres gældende, at Ankestyrelsen har særlig erfaring med at foretage
den bevisvurdering, der skal foretages ved vurderingen af, om der er
grundlag for at meddele dispensation ved for sen anmodning om syge-
dagpenge efter sygedagpengelovens § 38, stk. 7, 1. pkt. Som øverste ad-
ministrative myndighed har Ankestyrelsen særlig erfaring med at fore-tage
bevisvurderingen af, om der er grundlag for at dispensere fra fristen for
anmodning om sygedagpenge.   



28

Der henvises til U. 2000, side 645 H, hvor Højesteret i præmisserne anfø-
rer, at det ved prøvelse af Ankestyrelsens afgørelse skal tages i betragt-
ning, at de administrative myndigheder gennem behandlingen af et stort
antal sager har en særlig erfaring i at foretage de pågældende bevisvur-
deringer. Der skal derfor foreligge et sikkert grundlag, for at domstolene
kan tilsidesætte en administrativ afgørelse om førtidspension.   

Ankestyrelsens påstand over for sagsøgers hjemvisningspåstand er der-for
frifindelse.
…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Det fremgår af sygedagpengelovens § 38, stk. 1, og stk. 2, at lønmodtageren skal
ansøge kommunen om sygedagpenge indenfor den lovbestemte frist, og at an-
søgningen skal ske ved digital selvbetjening i medfør af sygedagpengelovens § 69
a. Det fremgår af sygedagpengelovens § 38, stk. 7, at kommunen kan dispen-sere
fra en fristoverskridelse, hvis bl.a. særlige undskyldende forhold har bevir-ket, at
ansøgning ikke er sket rettidigt. Det fremgår af sygedagpengelovens § 69 a, stk. 2,
at kommunen kan fritage for digital selvbetjening, hvis der foreligger særlige
forhold, der gør, at borgeren må forventes ikke at kunne anvende digital
selvbetjening.

Det kan lægges til grund, at Fredericia Kommune sendte et digitalt brev i
Sagsøgerse-boks med frist til senest den 24. juli 2020 at indgive en digi-tal
ansøgning om sygedagpenge og med vejledning om at kontakte kommunen, hvis
han ikke kunne betjene det digitale sagsbehandlingssystem, at Fredericia
Kommune lukkede sygedagpengesagen den 26. juli 2020, at
Sagsøger den 26. juli 2020 indgav ansøgningen, at han den 2. august 2020 med-
delte kommunen, at han ikke var digitalt selvhjulpen og ikke havde haft kend-skab
til, at der var sendt et digitalt brev til ham, og at Fredericia Kommune den 5. august
på den baggrund afgjorde, at der ikke kunne gives dispensation i med-før af
sygedagpengelovens § 38, stk. 7. Det kan videre lægges til grund, at

Sagsøger ikke tidligere havde haft en sygedagpengesag i kommunen,
og at han derfor ikke havde noget kendskab til sygedagpengesystemet og proce-
durerne i forbindelse med en sygedagpengesag.   

Sagsøger og Vidne har forklaret, at
Sagsøger var digitalt udfordret i en grad, hvor han kun kunne klare digital kom-
munikation og selvbetjening med hjælp fra sin hustru. At Sagsøger
var uden digitale kompetencer underbygges af, at han efter kommunens afgø-



29

relse af 5. august 2020 blev fritaget for digital selvbetjening, ligesom han blev
fritaget for digital post af Digitaliseringsstyrelsen.

Efter forklaringerne lægger retten til grund, at Sagsøgers hustru var bortrejst før
hans sygemelding og indtil den 25. juli 2020. Det er ubestridt, at Sagsøger ikke
havde modtaget en sms-notifikation om ny post i e-boks, og han var derfor ikke
advaret om, at han skulle foretage sig noget. Retten finder det på den baggrund
godtgjort, at Sagsøger, der ikke selv kunne be-tjene sin e-boks, var uden kendskab
til, at der var modtaget brev med en frist for at indgive ansøgning om
sygedagpenge, endsige at der var mulighed for at kon-takte kommunen og bede om
at måtte blive fritaget for digital selvbetjening.   

Det kan endvidere lægges til grund, at Sagsøger reagerede på Fre-dericia
Kommunes henvendelse, straks hans hustru var hjemme, og han på ny havde digital
assistance. Der er ikke grundlag for at fastslå, at fristoverskridelsen på 2 dage havde
baggrund i andet end manglende kendskab til brevet og fristen,
og retten finder under de omstændigheder ikke, at der har været noget at be-
brejde Sagsøger.   

Uanset Sagsøger ikke var fritaget for digital post og selvbetjening,
da han overskred ansøgningsfristen, finder retten under de ovenfor anførte om-
stændigheder, herunder den meget beskedne fristoverskridelse, sammenhængen
mellem sygedagpengelovens § 38, stk. 7, og § 69 a, stk. 2, og de hensyn der ligger
bag bestemmelserne, samt efter en helhedsvurdering, at der har foreligget så-
danne særlige undskyldende forhold, at betingelserne i sygedagpengelovens §
38, stk. 7, for at udbetale sygedagpenge for tiden forud for anmodningsdagen, var
opfyldt.

Retten tager herefter Sagsøgers principale påstand til følge.

Ankestyrelsen skal betale sagsomkostninger til 3F som mandatar for
Sagsøger med 27.000 kr. Beløbet er fastsat til dækning af advokatudgift med
26.250 kr. inkl. moms, og til retsafgift med 750 kr. Det er oplyst, at Sagsøger ikke er
momsregistreret. Retten har lagt vægt på sagens genstand og kompleksitet, den
oplyste sagsværdi, forberedelsens omfang, hovedforhandlin-gens varighed og
resultatet.

THI KENDES FOR RET:   

Ankestyrelsen skal anerkende, at Sagsøger var berettiget til
udbetaling af sygedagpenge fra den 16. juli 2020.   



30

Ankestyrelsen skal inden 14 dage til Fagligt Fælles Forbund som mandatar for
Sagsøger betale sagsomkostninger med 27.000 kr.   

Sagsomkostningerne bliver forrentet efter rentelovens § 8 a.



 




2