Sag om, hvorvidt sagsøgte, som er tidligere ene-anpartshaver i en virksomhed, skal beskattes i medfør af ligningslovens § 16 E af løbende hævninger og efterfølgende indsættelser af tilsvarende be... Vis mere
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Skat;

/

VESTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 25. oktober 2021

Sag BS-40313/2020-VLR
(9. afdeling)

Skatteministeriet
(advokat Sune Riisgaard)

mod

Sagsøgte
(advokat Helle Hougård Porsfelt)

Landsdommerne Henrik Bjørnager Nielsen, Dorte Jensen og Mikkel Bensby Nøhr
(kst.) har deltaget i sagens afgørelse.

Sagen er anlagt ved Retten i Horsens den 18. juni 2020. Ved kendelse af 1. okto-
ber 2020 er sagen henvist til behandling ved landsretten efter retsplejelovens §
226, stk. 1.

Sagen drejer sig om, hvorvidt Sagsøgte, som er tidligere ene-anpartshaver i
Virksomhed ApS, skal beskattes i medfør af ligningslovens § 16 E af løbende
hævninger og efterfølgende indsættelser af tilsvarende beløb bog-ført på en
mellemregningskonto mellem ham og selskabet, herunder om der ved de løbende
hævninger er etableret ét eller flere lån.

Påstande
Sagsøgeren, Skatteministeriet, har nedlagt påstand om, at Sagsøgte, skal
anerkende, at hans personlige indkomst forhøjes med 400.000 kr. i indkomståret
2013.



/

2

Over for Sagsøgtes påstande har Skatteministeriet påstået frifindelse.

Sagsøgte har principalt påstået frifindelse, samt at Skatteministeriet skal
anerkende, at hans skattepligtige personlige indkomst for 2013 skal nedsættes med
200.000 kr.

Sagsøgte har subsidiært påstået frifindelse, mere subsidiært at Skattemi-nisteriet
skal anerkende, at hans skattepligtige personlige indkomst for 2013 skal forhøjes
med et lavere beløb end 400.000 kr., og mest subsidiært, at Skatte-ministeriet skal
anerkende, at hans skattepligtige personlige indkomst for 2013 skal forhøjes med
et lavere beløb end 400.000 kr., og at sagen skal hjemvises til
skattemyndighederne for fastsættelse af beløbet.

Sagsfremstilling
Landsskatteretten har den 19. marts 2020 truffet afgørelse i sagen.

SKAT havde forud herfor truffet afgørelse blandt andet om for indkomståret 2013
at forhøje Sagsøgtes personlige indkomst med 629.768 kr., idet lån posteret på
mellemregningskontoen ansås for yderligere løn. Dette beløb blev af
Landsskatteretten nedsat til 224.714 kr. Det er oplyst, at differencen mellem de to
beløb og beløbet på 200.000 kr. i det væsentlige er de beløb på henholdsvis
400.000 kr. og 200.000 kr., som udgør påstandene i sagen.

Det fremgår af Landsskatterettens afgørelse blandt andet:

” …

Faktiske oplysninger
Klageren er eneanpartshaver i Virksomhed ApS (herefter selskabet).
Selskabet er i CVR registreret med branchekode 46 63 00 ”Engroshan-del
med maskiner til minedrift og bygge- og anlægsvirksomhed” . Af CVR
fremgår desuden, at selskabets formål er at drive virksomhed med salg og
service indenfor hydrauliske pumper samt anden i natur-lig forbindelse
hermed stående virksomhed.

Der er i sagen fremlagt kontospecifikationer for konto 5880 Kapitale-
jerlån. På kontoen er der i perioden fra 1. januar 2013 til 31. december
2013 foretaget følgende posteringer:

5880,0 Kapitalejerlån
Dato Tekst Beløb drift Saldo drift
01-01-2013 Overført saldo 16.044,31 16.044,31
04-01-2013 Hævet kontant 157,00 16.201,31
22-01-2013 Elgiganten, byttepenge 200,00 16.401,31
25-01-2013 Zap, vin 844,69 17.246,00
01-02-2013 Vand+spiritus+slik købt i tyskland 1.096,75 18.342,75



/

3

07-02-2013 Hævet kontant 200,00 18.542,75
08-02-2013 Hævet kontakt 200,00 18.742,75
11-02-2013 Initialer 200.000,00 218.742,75
11-02-2013 Hævet kontant 200,00 218.942,75
13-02-2013 Hæv et kontant 200,00 219.142,75
18-02-2013 Hæv et kontant 200,00 219.342,75
21-02-2013 Hæv et kontant 200,00 219.542,75
22-02-2013 Hæv et kontant 200,00 219.742,75
25-02-2013 Hæv et kontant 200,00 219.942,75
01-03-2013 Batte rier, betalt privat -39,00 219.903,75
01-03-2013 Vand +vin købt i fleggard 2.119,40 222.023,15
06-03-2013 Silva n, hævet kontant 366,35 222.389,50
06-03-2013 Hæv et kontant 200,00 222.589,50
11-03-2013 Hara ld nyborg, hævet kontant 1.000,00 223.589,50
19-03-2013 Hæv et kontant 200,00 223.789,50
25-03-2013 Initialer -200.000 23.789,50
02-04-2013 Brug sen Juelsminde 86,00 23.875,50
02-04-2013 Hæv et kontant 200,00 24.075,50
14-04-2013 Bilte ma, luftmasres mm 695,50 24.771,00
18-04-2013 Plus, byttepenge 200,00 24.971,00
23-04-2013 Hæv et kontant 200,00 25.171,00
03-05-2013 Hæv et kontant 200,00 25.371,00
03-05-2013 Hæv et kontant 200,00 25.571,00
03-05-2013 Hæv et kontant 200,00 25.771,00
07-05-2013 Horn syld slagter 117,60 25.888,60
07-05-2013 Hæv et kontant 200,00 26.088,60
08-05-2013 Jem & Fix, bet. Privat -197,00 25.891,60
09-05-2013 Hæv et kontant 200,00 26.091,60
12-05-2013 Bræn dstof, bet privat -553,54 25.538,06
13-05-2013 Navn 4.217,50 29.755,56
29-05-2013 Hæv et kontant 200,00 29.955,56
11-06-2013 Hæv et kontant 200,00 30.155,56
21-06-2013 Hæv et kontant 200,00 30.355,56
28-06-2013 Initialer 200.000,00 230.355,56
28-06-2013 Udby tte, modregnet i mellemreg- -20.044,00 210.311,56

ninge n
03-07-2013 Hæv et kontant 200,00 210.511,56
19-07-2013 Hæv et kontant 200,00 210.711,56
05-08-2013 Hæv et kontant 200,00 210.911,56
06-08-2013 Djurs pakke, gave, mellemregning 3.030,00 213.941,56

priva t
12-08-2013 Hæv et kontant 200,00 214.141,56
19-08-2013 Ovf -100.000 114.141,56
19-08-2013 Hæv et kontant 200,00 114.341,56
21-08-2013 Initialer -100.000 14.341,56
04-09-2013 Hæv et kontant 200,00 14.541,56
06-09-2013 Hæv et kontant 200,00 14.741,56
17-09-2013 Hæv et kontant 200,00 14.941,56
21-09-2013 Hæv et kontant 200,00 14.141,56
29-09-2013 Hæv et kontant 200,00 14.341,56
01-10-2013 Hæv et kontant 200,00 14.541,56



/

4

11-10-2013 Hævet kontant 200,00 14.741,56
15-10-2013 Hævet kontant 200,00 14.941,56
16-10-2013 Initialer 200.000 214.941,56
21-10-2013 Zap, alufolie + rødvin 438,44 216.380,00
01-11-2013 Hæv et kontant 200,00 216.580,00
06-11-2013 Kaffe vand osv. Spiritus + vin ovf til 1954,43 218.534,43
06-11-2013 Hæv et kontant 200,00 218.734,43
08-11-2013 Øl+v and mm, Tyskland 1.190,37 219.924,80
16-11-2013 4x27, taxa bet privat -490,00 219.434,80
31-12-2013 Initialer             primo tilbageført -16.044,31 203.390,49
31-12-2013 Over ført saldo 16.044,31 219.434,80
31-12-2013 Rente r af lån til Initialer 5.053,62 224.488,42

Selskabets reviso r har i årsrapporten for 2013 angivet supplerende op-
lysninger. Der fre mgår følgende af de n uafhængige revisorerklæring:

”Selskabet har i strid med selskabslovens § 21 0, stk. 1, ydet et lån til selskabets kapita-
lejer. Selskabets ledel se kan ifalde ansvar herfor.
I forbindelse med ov enstående lån har selskab et i strid med ligningslovens § 16 E, stk.
1, undladt at beregne og indberette skat af ydede lån. Selskabets ledelse kan ligeledes
ifalde ansvar herfor.”

I årsrapporten er det ulovlige aktionærlån for regnskabsåret 2013 op-
gjort til 224.488 k r.

Der er i indkomståret 2013 indberettet løn til klageren med 391.245 kr.

For indkomståret 2014 er der i sagen fremlagt kontospecifikationer for
konto 5880 Kapitalejerlån. På kontoen er der i perioden fra 1. januar
2014 til 31. december 2014 foretaget følgende posteringer:

5880,0 Kapitalejerlån
Dato Tekst Beløb drift Saldo drift
01-01-2014 Overført saldo 224.488,42 224.488,42
13-01-2014 Initialer -200.000,00 24.488,42
31-01-2014 Hævet kontant 200,00 24.688,42
06-02-2014 Cyprestræ 199,00 24.887,42
07-02-2014 Hævet kontant 200,00 25.087,42
22-03-2014 Hævet kontant 200,00 25.287,42
22-04-2014 Fakta Gmbh 2.528,01 27.815,43
22-04-2014 SKY Flensborg 2.083,97 29.899,40
02-05-2014 Strøgbageriet, hævet kontant 200,00 30.099,40
05-06-2014 Hævet kontant 200,00 30.299,40
16-06-2014 Hævet kontant 500,00 30.799,40
21-08-2014 Hævet kontant 500,00 31.299,40
22-09-2014 Fakta Gmbh 2.206,43 33.505,43
22-09-2014 Fakta Gmbh 1.640,81 35.146,64
22-09-2014 Fakta Gmbh 211,91 35.358,55
01-12-2014 Indgang Tivoli 300,00 35.658,55
01-12-2014 XL Byg -304,18 35.354,37
22-12-2014 Fleggard 2.722,47 38.076,84



/

5

30-12-2014 Rente af mellemregning 3.351,56 41.428,40
31-12-2014 Overført saldo 31/12-2014 600,00 42.028,40
31-12-2014 Rente af mellemregning 1.345,52 43.373,92
31-12-2014 Rente af mellemregning -1.345,52 42.028,40

Selskabets reviso r har i årsrapporten for 2014 angivet supplerende op-
lysninger. Der fre mgår følgende af den u afhængige revisorerklæring:

”Selskabet har i strid med selskabslovens § 210, stk. 1, ydet et lån til selskabets kapita-
lejer. Selskabets ledel se kan ifalde ansvar herfor.
I forbindelse med ovenstående lån har selskabet i strid med ligningslovens § 16 E, stk.
1, undladt at beregne og indberette skat af ydede lån. Selskabets ledelse kan ligeledes
ifalde ansvar herfor.”

Det ulovlige kapitalejerlån er i regnskabsåret 2014 opgjort til 42.028
kr. Der er i indkomståret 2014 indberettet løn til klageren med 481.743
kr.

…

Der er fremlagt kontospecifikationer for klagerens private bankkonto
i perioden fra den 11. marts 2013 til den 13. januar 2014. Der er fore-
taget følgende posteringer på klagerens konto:

Dato Tekst Indsat/hævet Saldo
11.03.13 KP 4.687,50 - 161.069,85 -
25.03.13 Initialer 200.000,00 - 361.069,85 -
27.03.13 GEBYR 20,00 - 361.089,85 -
31.03.13 RENTE AF GÆLD 4.979,01 - 366.068,86 -
11.06.13 OVERFØRSEL 6.500,00 359.568,86 -
28.06.13 FRA Initialer 4.000.00,00 355.568,86 -
28.06.13 FRA Initialer 50.000,00 305.568,86 -
28.06.13 Initialer 200.000,00 105.568,86 -
30.06.13 RENTE AF GÆLD 7.246,31 - 112.815,17 -
05.08.13 OVERFØRSEL 5.000,00 107.815,17 -
19.08.13 Initialer 100.000,00 - 207.815,17 -
21.08.13 Initialer 100.000,00 - 307.815,17 -
06.09.13 OVERFØRSEL 10.000,00 297.815,17 -
18.09.13 AFDRAG 5.000,00 292.815,17 -
30.09.13 AFDRAG AF GÆLD 3.764,78 - 296.579,95 -
02.10.13 Initialer 5.000,00 291.579,95 -
16.10.13 Initialer 200.000,00 91.579,95 -
05.11.13 Initialer 4.000,00 87.579,95 -
31.12.13 RENTE AF GÆLD 2.506,79 - 90.086,74 -
13.01.14 Initialer 200.000,00 - 290.086,74 -

Følgende fremgå r af brev fra selskabets revisor til SKAT dateret den 16.
november 201 5:

”I løbet af 2013 og 20 14 har selskabets direktør og kapitalejer hævet midler ud af
selskabet til privatfo rbrug i form af kontanter , private udgifter betalt af selskabet



/

6

og udlån. På denne måde har selskabet igennem hele perioden haft et tilgodeha-vende hos
kapitalejer.
Idet dette kan være ansvarspådragende for selskabets ledelse, er dette forhold om-talt i
revisionspåtegningen som en supplerende oplysning.

Det fremgår ligeledes af selskabets bogføring og indberetninger til skat i form af løn og
udbytte, at udlånet til kapitalejer ikke er blevet korrekt beskattet. Også dette kan være
ansvarspådragende for ledelsen, hvorfor også dette forhold nævnes som en supplerende
oplysning i selskabet årsrapporter.

Vedr. tilbagebetaling, kan det ses af vedlagte kontospecifikation fra regnskabsår 2015, at
lånet er indfriet 22.06.2015. Indfrielsen er sket ved at der i selskabet er ud-loddet
ekstraordinært udbytte, hvor nettoudbyttet er ført på mellemregningskon-toen.” .
…

SKATs afgørelse

…

Klagerens opfattelse

…

Klagerens repræsentant har gjort gældende, at klageren ikke skal be-
skattes af lån over mellemregningskontoen.

…

Klageren har desuden anført følgende:

…

I perioder i 2013 og 2014 havde selskabet overskudslikviditet stående uden forret-ning,
samtidig med at Sagsøgte havde en personlig byggekredit med en høj rente.

Selskabet og han så dermed en fordel i at selskabet flyttede midler fra sin indlåns-konto til
hans private byggekredit, da der derved kunne opnås en væsentlig rente-fordel for både
selskabet og ham personligt.

I perioderne med overskudslikviditet flyttede selskabet kr. 200.000 over på bygge-
kreditten. Når selskabet selv skulle bruge midlerne, blev pengene flyttet tilbage til
selskabets konto.

Formålet med transaktionerne var ikke at Sagsøgte skulle opnå en økono-misk fordel på
selskabets bekostning eller omvendt.

Derimod var hensigten, at selskabet og han tilsammen kunne opnå en rentefordel på
bankens bekostning. Selskabet havde dermed uafhængigt af aktionærrelationen en
selvstændig forretningsmæssig interesse i flytningen.



/

7

…

Landsskatterettens afgørelse

Det følger af ligningslovens § 16 E, stk. 1, at hvis et selskab omfattet af

selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 1 eller 2, og tilsvarende selskaber m.v.

hjemmehørende i udlandet, direkte eller indirekte yder lån til en fysisk

person, behandles lånet efter skattelovgivningens almindelige regler som

hævninger uden tilbagebetalingspligt, forudsat at der mel-lem långiver og

låntager er en forbindelse omfattet af § 2. 1. pkt., fin-der ikke anvendelse

på lån, der ydes som led i en sædvanlig forret-ningsmæssig disposition, på

sædvanlige lån fra pengeinstitutter eller på lån til selvfinansiering som

nævnt i selskabslovens § 206, stk. 2. 1. og 2. pkt. finder tilsvarende

anvendelse på sikkerhedsstillelser og på midler, der stilles til rådighed.

Bestemmelsen er indsat ved lov nr. 926 af 18. september 2012 og har
virkning for lån, der er ydet fra og med den 14. august 2012.

Klageren og selskabet er omfattet af personkredsen i ligningsloven § 16
E, stk. 1.

Af bemærkningerne til lovforslaget (L 199A, Folketinget 2011-12)
fremgår, at formålet med beskatning af aktionærlån m.v. er at fjerne
incitamentet til at udbetale løn eller udbytte i form af lån.

2 retsmedlemmer bemærker, at der over mellemregningen er hævet
200.000 kr. henholdsvis den 11. februar 2013, den 28. juni 2013 og den
16. oktober 2013. Klageren tilbagebetalte tilsvarende beløb ved indbe-
talinger den 25. marts 2013 med 200.000 kr., den 19. august 2013 med
100.000 kr., den 21. august 2013 med 100.000 kr. og den 14. januar 2014
med 200.000 kr.

Disse retsmedlemmer lægger til grund, at der ved hævningerne den 28.
juni 2013 og den 16. oktober 2016 er tale om de samme midler, der er
krediteret mellemregningskontoen henholdsvis den 25. marts 2013, den
19. august 2013 og den 21. august 2013.

Henset til formålet med ligningslovens § 16 E finder retsmedlemmer-ne,
at hævningerne med 200.000 kr. henholdsvis den 28. juni 2013 og den 16.
oktober 2013 efter en konkret vurdering ikke kan anses for omfattet af
ligningslovens § 16 E. Der er henset til, at det ikke var par-ternes hensigt
at yde et lån til klageren, som han frit kunne disponere over. Det
bemærkes herved, at klageren i overensstemmelse hermed rent faktisk
ikke har disponeret over beløbene, som efterfølgende og-så blev
tilbageført til selskabet. Klagerens forklaring om den samlede
rentebesparelse for klageren og selskabet understøtter dette.

…



/

Retsmedlemmerne finder herefter, at klagerens lån samlet kan opgøres til
224.714 kr. for indkomståret 2013 og til 14.492 kr. for indkomståret 2014.
Klageren beskattes heraf som yderligere løn, jf. statsskattelovens § 4, stk.
1, litra a.



/

8

Retsformanden bemærker, at det fremgår af bemærkningerne til lov-
forslaget (L 199A, Folketinget 2011-12), at sædvanlige forretnings-
mæssige dispositioner f.eks. er almindelige reguleringer af mellem-
regningskonti. Dog fremgår af bilag 14 til lovforslaget:

”Ligningslovens § 16 E skal fjerne incitamentet til at udbetale løn eller udbytte i form af
lån. Der kan derfor ikke gives en udtømmende beskrivelse af, hvilke dispo-sitioner, der vil
være omfattet af beskatningen. Midler stillet til rådighed vil f.eks. omfatte aftaler, hvor det
efter vilkårene kan være usikkert, om der formelt set fore-ligger et låneforhold. Der kan
også være tale om situationer, hvor det kontrolleren-de selskab på anden måde end ved
egentlige udlån eller sikkerhedsstillelse med-virker til, at aktionæren får udbetalt løn eller
udbytte i anden form.

(….) det kan ikke bekræftes, at alle reguleringer via en mellemregningskonto er undtaget
fra beskatning af lån. Det afhænger af hvad de enkelte reguleringer dæk-ker over.”
Af bemærkningerne til det oprindelige lovforslag (L 199 af 14. august
2012) fremgår bl.a.:

”(….) Der foreligger ikke et aktionærlån, der skal beskattes efter den foreslåede be-
stemmelse i ligningslovens § 16 E, hvis betalingsforpligtelsen er på taget i forbin-delse
med samhandel mellem aktionæren og selskabet inden for selskabets sæd-vanlige
forretningsområde.

(….)

Bestemmelsen finder ikke anvendelse på lån m.v., der ydes som led i en sædvanlig
forretningsmæssig disposition. Det vil f.eks. være lån, der opstår som led i aktio-nærens
almindelige samhandel med selskabet på sædvanlige kreditvilkår.” Enhver postering på
mellemregningskontoen, hvorved der opstår et lån til klageren eller et lån til klageren
forøges, anses for et lån omfat-tet af ligningslovens § 16 E, jf. Landsskatterettens afgørelse
af 11. ok-tober 2017, offentliggjort som SKM2018.10.LSR.

En kreditering på mellemregningskontoen, når selskabet har et tilgo-
dehavende, anses for en tilbagebetaling, der ikke har betydning for
opgørelse af lånet, jf. Landsskatterettens afgørelse af 18. december 2017,
offentliggjort som SKM2018.23.LSR.

Det anses ikke for godtgjort, at posteringerne på 200.000 kr. hen-holdsvis
den 11. februar 2013, den 28. juni 2013 og den 16. oktober 2013 udgør
sædvanlige forretningsmæssige dispositioner.

Det forhold, at betalingerne er bogført på mellemregningskontoen, kan
ikke i sig selv føre til, at der er tale om sædvanlige forretnings-mæssige
dispositioner.

Ved at betalingerne er bogført på mellemregningskontoen, har par-terne
herved tilkendegivet, at beløbene vedrører klageren privat. Sel-skabets lån
til klageren i den forbindelse anses ikke for en sædvanlig



/

9

forretningsmæssig disposition, jf. ligningslovens § 16 E, stk. 1, 2. pkt.
Der er herved henset til, at udlån ikke er omfattet af selskabets for-mål, at
selskabet ikke tidligere har ydet lån til en uafhængig part, og at det ikke er
påvist, at selskabet ville have ydet et tilsvarende lån til en uafhængig part.

Klagerens repræsentant har gjort gældende, at der ved betalingerne er tale
om selskabets tilbagebetaling af lån til klageren. Det er hverken
dokumenteret eller tilstrækkeligt sandsynliggjort, at klageren har et
tilgodehavende hos selskabet. Det kan til gengæld konstateres, at sel-
skabets lån til klageren øges ved debiteringerne, jf. ligningslovens § 16 E.

Krediteringerne på 200.000 kr. den 25. marts 2013, på 100.000 kr. den 19.
august 2013 og den 21. august 2013 samt på 200.000 kr. den 13. ja-nuar
2014 anses at udgøre tilbagebetalinger, der ikke har betydning for
opgørelsen af lånet. Det er herved uden betydning, om det rent faktisk
måtte være de samme midler, som tidligere var blevet debite-ret på
mellemregningskontoen.

…

Retsformanden finder derfor, at klagerens lån samlet kan opgøres til
624.714 kr. for indkomståret 2013 og til 14.492 kr. for indkomståret 2014.

Der træffes afgørelse efter stemmeflertallet, således at klagerens lån
samlet kan opgøres til 224.714 kr. for indkomståret 2013 og til 14.492 kr.
for indkomståret 2014. Klageren beskattes heraf som yderligere løn, jf.
statsskattelovens § 4, stk. 1, litra a.

…

Landsskatteretten ændrer SKATs afgørelse, således at forhøjelserne af
klagerens personlige indkomst nedsættes med henholdsvis 405.054 kr. i
2013 og med 3.352 kr. i 2014.”

Af en posteringsoversigt for Sagsøgtes private bankkonto i Spar Nord Bank A/S
fremgår det, at der forud den periode, som er omfattet af den konto-specifikation,
der er medtaget i Landsskatterettens afgørelse, den 11. februar 2013 blev indsat
200.000 kr.

Spar Nord Bank A/S har i en mail af 30. marts 2017 oplyst, at rentebesparelsen på
Sagsøgtes konto som følge af indsættelserne af 3 gange 200.000 kr. i perioden fra
11. februar 2013 til 13. januar 2014 udgjorde i alt 7.006,72 kr.

Anbringender
Skatteministeriet har anført, at Sagsøgtes tre hævninger på selskabets
konto på hver 200.000 kr. alle udgør kapitalejerlån omfattet af ligningslovens §



/

10

16 E, stk. 1, 1. pkt . Det følger af forarbejderne, at hensigten med bestemmelsen
var at fjerne det skattemæssige incitament til at optage sådanne lån, og at be-
stemmelsen således skulle imødegå, at kapitalejerlån anvendes som et skattefrit
alternativ til hævning af skattepligtigt udbytte eller løn.

Et lån til en kapitalejer med bestemmende indflydelse i det långivende selskab skal
derfor i skattemæssig henseende behandles som en hævning uden tilbage-
betalingspligt på udbetalingstidspunktet, uanset at lånet fortsat består civilret-ligt,
og uanset at kapitalejeren selskabsretligt er forpligtet til at tilbagebetale lånet.
Hver gang, Sagsøgte hævede beløbene i selskabet, og de i alt 600.000 kr. derved
blev debiteret ifølge posteringerne på mellemregningskonto-en, medførte det, at
selskabets tilgodehavende hos ham blev forøget svarende til den hævning, som
blev foretaget.

Han har dermed ved hver af hævningerne etableret et kapitalejerlån, der er om-
fattet af ligningslovens § 16 E, stk. 1. Alle tre hævninger blev ubestridt overført til
Sagsøgtes private byggekreditkonto, og han opnåede derved privat rådighed over
midlerne. Sagsøgte opnåede også personligt en rentebesparel-se.

Det kan også konstateres, at posteringerne på mellemregningskontoen medførte
supplerende oplysninger i årsrapporterne om låneforholdet mellem Sagsøgte og
selskabet. Det er uden betydning, hvad hensigten med overførslerne måtte være.
Ligningslovens § 16 E, stk. 1, 1. pkt. er en objektiv beskatningsregel, og det er
derfor ikke afgørende, hvad parternes subjektive opfattelse af disposi-tionen har
været. Det er kun sædvanlige forretningsmæssige dispositioner, som kan undtage
et lån fra bestemmelsens anvendelsesområde, og det er der ube-stridt ikke tale om.

Sagsøgtes tilbagebetaling af de tre tilsvarende beløb på hver 200.000 kr. er uden
betydning for beskatningen. Det følger direkte af bemærkningerne til
ligningslovens § 16 E, stk. 2, at der i dette tilfælde i skattemæssig henseende er
tale om tilskud til selskabet. Sagsøgte er ikke blevet beskattet af samme
disposition flere gange, og der foreligger derfor hverken dobbelt- eller trippel-
beskatning. Det er i øvrigt klart forudsat i forarbejderne, at der vil ske beskat-ning,
sådan som Skatteministeriet påberåber sig.

Beskatningen af Sagsøgte er en konsekvens af, at hver enkelt hævning i
skattemæssig henseende betragtes som en endelig udbytteudlodning eller
lønudbetaling, og at løbende tilbagebetaling derfor ikke har nogen betydning for
beskatningen. Tilbagebetaling kan ikke føre til genoptagelse af beskatnin-gen, og
selv om det kan siges at være de samme midler, som Sagsøgte anvendte til at
tilbagebetale med, ændrer det ikke herved.



/

11

Det bestrides, at tilbagebetaling i skattemæssig henseendeskaber et tilgodeha-
vende hos selskabet, som frit kan hæves. Derved ville formålet med bestemmel-
sen være forspildt, da der i så fald de facto kunne opnås den skattemæssige
genoptagelse, som lovens forarbejder netop fastslår ikke skal kunne ske.

Sagsøgte har anført, at formålet med flytningen af pengene ikke var, at
han skulle råde privat over midlerne, hvilket heller ikke skete, men at opnå en
rentefordel på bankens bekostning. Rentefordelen var udelukkende til selska-bets
fordel. Årsagen til, at midlerne blev flyttet frem og tilbage tre gange i stedet for
kun én gang, var, at selskabet i perioder havde behov for at anvende mid-lerne.
Det var ikke hans private forhold, der begrundede dispositionerne. Sel-skabets
placering af midler på hans konto udløser ikke pr. definition beskatning efter
ligningslovens § 16 E. Det kræver en hensigt til, at overførslen har til for-mål at
yde et lån til ham med en egentlig dispositionsret. Er denne hensigt ikke til stede,
finder ligningslovens § 16 E ikke anvendelse. Der skal ved vurderin-gen heraf
skeles til den praksis, der gælder for maskeret udlodning. Det for-hold, at
selskabets aktiver befinder sig på en lokalitet tilhørende kapitalejeren, kan ikke i
sig selv tages som udtryk for, at kapitalejeren har lånt eller rådet pri-vat over
selskabets aktiver.

Hvis vurderingen af overførslen sker uden skelen til hensigten med placerin-gen,
opnås formålet med at indføre ligningslovens § 16 E ikke. Formålet varne-top at
undgå, at kapitalejere benytter selskabets midler som skattefri kredit, dvs. i egen
interesse. Hvis overførslen sker i selskabets interesse, f.eks. for at selskabet opnår
en bedre placering af sine midler og ikke for at stille midlerne til privat rådighed
for kapitalejeren, er der ikke tale en disposition omfattet af ligningslovens § 16 E.

Selskabet har ikke stillet kontante midler til rådighed for ham til privat brug.
Landsskatteretten har da også fastslået, at selskabets overførsel af midler til hans
konto pr. 28. juni 2013 og 16. oktober 2013 ikke omfattes af ligningslovens § 16
E, da det ikke var selskabets hensigt at yde et lån til ham.

I forhold til de subsidiære påstande er det gjort gældende, at der ikke i lignings-
lovens § 16 E er hjemmel til at gennemføre trippelbeskatning og dermed beskat-te
Sagsøgte af 3 gange 200.000 kr. Det kan konstateres, at der ikke fra hverken den
daværende eller nuværende skatteministers side har været et poli-tisk ønske om, at
reglerne skal føre til dobbeltbeskatning. Han kan derfor i overensstemmelse med
Landsskatterettens afgørelse maksimalt beskattes af den første overførsel.

Ligningsloven og forarbejderne hertil bygger på den fiktion, at et kapitalejerlån
ikke eksisterer i skattemæssig forstand. I alle skattemæssige relationer skal et
selskabsretligt kapitalejerlån i stedet behandles som enten løn eller udbytte. Det



/

12

må følge af denne juridiske konstruktion, at kapitalejeren i skattemæssig hense-
ende erhverver en ejers ret over det hævede beløb, da løn og udbytte dækker over
beløb, som tilkommer kapitalejeren. Hvis kapitalejeren efterfølgende ind-betaler et
beløb til selskabet, vil der i skatteretlig forstand ikke kunne være tale om indfrielse
af et lån. Hans indbetaling til selskabet kan derfor ikke i skatte-mæssig forstand
være en indfrielse af et lån, og det har formodningen imod sig, at der skulle være
tale om en gave. Bevisbyrden for, at der skulle foreligge en gavedisposition,
påhviler Skatteministeriet.

Det bestrides, at ligningslovens § 16 E, stk. 2, indeholder hjemmel til at anse
kapitalejerens indbetaling til selskabet for et tilskud eller en gave fra kapitaleje-ren
til selskabet. En sådan retsstilling ville stride imod formålet med ligningslo-vens §
16 E, som netop er at sidestille kapitalejerlån med løn og udbytte. Deru-dover ville
en sådan retsstilling stride imod ordlyden af stk. 2. Den skattemæs-sige
bedømmelse af kapitalejerens indbetaling må i mangel af klart lovgrundlag baseres
på almindelige skattemæssige principper. Da der ikke skatteretligt er tale om
tilbagebetaling af lånet, må udgangspunktet være, at han ved indbeta-lingen til
selskabet har fået et skatteretligt tilgodehavende mod selskabet eller med andre ord
foretager et udlån til selskabet, som han i skattemæssig forstand frit kan hæve igen
uden en ny beskatning.

Retsgrundlaget
Ligningslovens § 16 E, har følgende ordlyd:

”§ 16 E. Hvis et selskab m.v. omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1,
nr. 1 eller 2, og tilsvarende selskaber m.v. hjemmehørende i udlandet
direkte eller indirekte yder lån til en fysisk person, behandles lånet efter
skattelovgivningens almindelige regler om hævninger uden tilbagebe-
talingspligt, forudsat at der mellem långiver og låntager er en forbin-delse
omfattet af § 2. 1. pkt. finder ikke anvendelse på lån, der ydes som led i
en sædvanlig forretningsmæssig disposition, på sædvanlige lån fra
pengeinstitutter eller på lån til selvfinansiering som nævnt i selskabs-
loven § 206, stk. 2. 1. og 2. pkt. finder tilsvarende anvendelse på sikker-
hedsstillelser og på midler, der stilles til rådighed.

Stk. 2. Ved tilbagebetaling af lån m.v., der er beskattet efter stk. 1, med-
regnes det tilbagebetalte ikke ved opgørelsen af selskabets skattepligti-ge
indkomst.

Bestemmelsen blev indsat ved lov nr. 926 af 18. september 2012 om ændring af
ligningsloven mv. I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (L 199 af 14.
august 2012) fremgår blandt andet:

” …

3.1. Beskatning af aktionærlån



/

13

Lovforslaget har til formål at fjerne de eksisterende skattemæssige inci-
tamenter til at optage aktionærlån som skattefrit alternativ til at hæve løn
eller udbytte i selskabet. SKATs compliance-undersøgelser og ind-
satsprojekter har vist, at optagelse af ulovlige aktionærlån ofte anven-des
til finansiering af privatforbrug. De ulovlige aktionærlån træder re-elt i
stedet for løn eller udbytte, fordi det ikke har været hensigten at
tilbagebetale lånene. Det foreslås derfor, at aktionærlån skal beskattes
allerede ved optagelsen af lånet, således at der ikke opnås en skatte-
mæssig fordel ved at omdøbe sådanne hævninger, der reelt er løn eller
udbytte, til lån.

…

3.1.2.2. Forslagets indhold

Det foreslås, at aktionærlån beskattes på udbetalingstidspunktet for
dermed at fjerne de skattemæssige fordele ved at omdøbe løn og udbyt-ter
til lån. Aktionærlånet skal ved indkomstopgørelsen behandles efter
skattelovgivningens almindelige regler om hævninger uden tilbagebe-
talingspligt. En hævning uden tilbagebetalingspligt vil alt efter de kon-
krete omstændigheder være skattepligtig som løn, udbytte eller tilskud
m.v. Dette medfører, at beskatningen skal ske efter de eksisterende reg-ler
for den type indkomst, der i den konkrete situation vil være tale om.

Hvis et aktionærlån er omfattet af den foreslåede bestemmelse i lig-
ningslovens § 16 E, vil det i alle skattemæssige relationer blive lagt til
grund, at der foreligger en hævning uden tilbagebetalingspligt. Ved
anvendelsen af skattelovgivningen vil der ikke være tale om en for-dring
henholdsvis gæld.

For at undgå dobbeltbeskatning ved en eventuel tilbagebetaling af lånet til
selskabet foreslås det, at det tilbagebetalte beløb ikke skal medregnes ved
opgørelsen af selskabets skattepligtige indkomst. En tilbagebetaling vil
dog ikke ophæve beskatningen af låntager.

Det foreslås, at der generelt skal ske beskatning, hvis en aktionær med
bestemmende indflydelse i selskabet ydes et lån. Det er således ikke af-
gørende for beskatningen, om der er tale om et ulovligt aktionærlån.
F.eks. er lån ulovlige efter selskabsloven, uanset om låntager har be-
stemmende indflydelse over selskabet eller ej, ligesom lån til ledelses-
medlemmer er ulovlige efter selskabsloven, men ikke nødvendigvis
skattepligtige efter den forslåede § 16 E.

Tilsvarende findes der en række lande, hvor aktionærlån ikke er ulovli-ge.
Det bør ikke være afgørende, om lånet er ydet af et dansk eller et
udenlandsk selskab.

Det foreslås, at beskatning skal ske i de situationer, hvor der ydes lån,
stilles sikkerhed eller på anden måde stilles midler til rådighed for per-
soner, der har bestemmende indflydelse over selskaber og andre juridi-ske
personer. Den skattepligtige personkreds er afgrænset til dem, der har den
i ligningslovens § 2 beskrevne interesseforbindelse med det



/

14

långivende selskab. Herved sikres, at der sker beskatning i de situatio-ner,
hvor aktionæren har mulighed for at vælge, om selskabet skal yde et lån i
stedet for udbetaling af løn eller udbytte. Der skal dog ikke ske
beskatning i de tilfælde, hvor lånet udgør en sædvanlig forretnings-
mæssig situation f.eks. via almindelige reguleringer af mellemreg-
ningskonti.

…

Af de specielle bemærkninger til bestemmelsen, der er § 1, nr. 2, i lovforslaget,
fremgår blandt andet:

Til nr. 2

Det foreslås at beskatte lån m.v. til aktionærer, der har bestemmende
indflydelse i det långivende selskab. Formålet hermed er at fjerne det
skattemæssige incitament til at optage sådanne lån. Den foreslåede be-
stemmelse i ligningslovens § 16 E skal således imødegå, at aktionærlån
anvendes som skattefrit alternativ til hævning af skattepligtigt udbytte
eller løn.

Det foreslås, at låneforholdet i skattemæssig henseende behandles efter
skattelovgivningens almindelige regler om hævninger uden tilbagebe-
talingspligt. Forslaget medfører, at aktionærlånet beskattes allerede på
udbetalingstidspunktet.

….

Den omstændighed, at ydelse af et lån behandles som en hævning i sel-
skabet uden tilbagebetalingspligt, medfører endvidere, at de gældende
regler om indeholdelse af A-skat eller udbytteskat i beløbet og reglerne
om indberetning til SKAT om udbetaling og vedtagelse af løn og udbyt-te
m.v. finder anvendelse.

Hvis et lån er omfattet af den foreslåede bestemmelse i ligningslovens §
16 E, vil det i alle skattemæssige relationer blive lagt til grund, at der
hverken hos långiver eller låntager foreligger et lån. Udover at lånebe-
løbet beskattes som en hævning, betyder det, at låntager ikke vil kunne
fradrage sine eventuelle renteudgifter på lånet, ligesom eventuelle ren-
teindtægter vil blive beskattet som et skattepligtigt tilskud hos selska-bet.

Selv om der civilretligt fortsat kan være tale om et ulovligt aktionærlån,
der skal tilbagebetales, vil en tilbagebetaling af det ulovlige lån ikke fø-re
til en genoptagelse af beskatningen af lånet hos aktionæren. Dette svarer
til, at det ikke er muligt at ophæve beskatningen ved tilbagebeta-ling af
løn eller udbytte.

…

Til § 16 E, stk. 1



/

15

Efter den foreslåede § 16 E, stk. 1, skal der ske beskatning i de tilfælde,
hvor et selskab direkte eller indirekte stiller midler til rådighed for, yder
lån til eller stiller sikkerhed for en fysisk eller juridisk person, der har den
i ligningslovens § 2 nævnte forbindelse til selskabet.

Det gælder, uanset om lånet m.v. sker på markedsvilkår, og uanset om der
stilles betryggende sikkerhed for lånet.

Beskatning efter den foreslåede § 16 E, stk. 1, omfatter således en del af
de lån, der er i strid med selskabslovens § 210, stk. 1. Det gælder f.eks.
lån til hovedaktionærer, mens f.eks. lån til mindretalsaktionærer og le-
delsesmedlemmer ikke nødvendigvis vil være omfattet af den foreslåe-de
§ 16 E.

…

Til § 16 E, stk. 2

Lån, der er beskattet efter den foreslåede bestemmelse i § 16 E, anses som
nævnt ikke for et lån i skattemæssig forstand. Tilbagebetaling af lån, der
er beskattet efter den foreslåede bestemmelse i § 16 E, stk.1, skal derfor
skattemæssigt behandles som et tilskud til selskabet, idet der ik-ke
skattemæssigt anses at foreligge et lån. For at undgå dobbeltbeskat-ning
foreslås det, at en eventuel tilbagebetaling ikke skal medregnes ved
opgørelsen af selskabets skattepligtige indkomst.

…”

Skatteministeriet har til brug for lovforslagets behandling i Folketinget udar-bejdet
et høringsskema, bilag 2 til lovforslaget, hvoraf fremgår blandt andet:

”
Organisation Bemærkninger Kommentarer
Advokatrådet Aktionærlån Lovforslaget er ændret såle-

Advokatrådet finder det des, at beskatningen ikke er
betænkeligt, at afhængig af, om der er tale
nisteriet tilsyneladende om et ulovligt aktionærlån,
har til hensigt alene at men om aktionæren har be-
søge problemet med ulov- stemmende indflydelse over
lige aktionærlån løst gen- det långivende selskab. Lov-
nem en ændring af skatte- forslagets formål er dog fort-
lovgivningen, da den af sat at fjerne det skattemæssi-
Skatteministeriet ønskede ge incitament til at omdøbe
løsning ikke blot resulterer hævning af skattepligtig løn
i en fuldstændig mangel eller udbytte til skattefri lån.
på sammenhæng mellem
henholdsvis det selskabs- De påpegede økonomiske
retlige og det skatteretlige konsekvenser indtræder kun,
regelsæt om ulovlige ak- hvis de pågældende optager
tionærlån, men tillige lån i selskabet. Aktionæren
medfører sådanne øko- er således selv herre over
nomiske konsekvenser for konsekvenserne.



/

16

modtageren af det ulovli-
ge aktionærlån, at der reelt Det er i bemærkninger tyde-
er tale om pålæggelse af liggjort, at der er mulighed
straf, uden at dette dog for omgørelse, hvis den skat-
sker i et strafferetligt regi tep ligtige kan godtgøre, at
med de deri indeholdte vedkommende ikke var vi-
retssikkerhedsmæssige de nde om de skattemæssige
garantier for "tiltalte". konsekvenser af låneoptagel-

se n. Endvidere er ikrafttræ-
Efter forslaget skal aktio- de lsesreglerne ændret, såle-
nærlån betragtes som ud- de s at beskatningen af aktio-
lodninger uden tilbagebe- næ rlån ikke omfatter lån, der
talingspligt, uanset at der er optaget før lovforslagets
efter det selskabsretlige fremsættelse. Der ses heref-
regelsæt ubetinget påhvi- ter ikke at være tilfælde,
ler modtageren af de ulov- hv or nogen uforskyldt bliver
lige aktionærer en tilbage- om fattet af den foreslåede
betalingspligt. Følges det beskatning.
selskabsretlige regelsæt vil
modtageren af det ulovli-
ge aktionærlån ende med
at tilbagebetale lånet, men
denne tilbagebetaling vil
være uden skattemæssig
effekt.

Advokatrådet finder det
retssikkerhedsmæssigt
betænkeligt, at omfanget
af ulovlige aktionærlån
søges begrænset gennem
en form for strafpålæggel-
se, der sker i ly af et civil-
retligt skattesystem og
ikke en strafferetlig
idømmelse af en bøde for
en overtrædelse af sel-
skabslovgivningens for-
bud mod at yde et sådant
lån. Efter Advokatrådets
opfattelse bør antallet af
ulovlige aktionærlån som
udgangspunkt søges re-
duceret via en ændring af
det selskabsretlige regel-
sæt.

…

FSR - danske
revisorer

… …
Den påpegede dobbeltbe-
skatning kan undgås ved
at undlade at optage lån i



/

                                                                                selskabet. Aktionæren er

17

Det synes forudsat i de
foreslåede regler, at ak-
tionæren skal dobbelt-
beskattes. Aktionæren
beskattes jo ved etable-
ringen af det ulovlige
aktionærlån. Aktionæ-
ren vil herefter – for at
overholde selskabsloven
tilbagebetale lånet til
selskabet. Når aktionæ-
ren senere på korrekt
måde hæver det beløb,
der blev tilbagebetalt til
selskabet, vil der så vidt
ses ske beskatning end-
nu en gang af samme
beløb.

Det fremgår ikke af lov-
bestemmelsen, hvordan
tilbagebetalingen af lå-
net skal behandles hos
låntager. Det fremgår
blot (side 53), at beskat-
ningen ikke kan ophæ-
ves ved tilbagebetaling.
Hvis der ikke skal ske
dobbeltbeskatning af
aktionæren, bør det ef-
terfølgende være muligt
at udlodde et beløb sva-
rende til det beskattede
beløb uden beskatning.
Alternativt bør tilbage-
betalingen af lånet anses
som yderligere anskaf-
felsessum for aktierne i
selskabet.

således selv herre over
konsekvenserne.

Se bemærkningerne oven-
fo r om undgåelse af dob-
beltbeskatning.

…

…

…

SRF – Skattefag-
lig Forening

Aktionærlån
…

Det følger af lovforsla-

…

get, at ulovlige aktio-



/

                                                                                Den påpegede dobbeltbe-

18

nærlån skattemæssigt
skal behandles som en
hævning uden tilbage-
betalingspligt og skal
betragtes som enten løn
eller udbytte. Da lånet
imidlertid civilretligt
fortsat betragtes som et
lån, skal lånet forrentes i
henhold til selskabslo-
ven, ligesom lånet skal
tilbagebetales. Skatte-
mæssigt vil aktionæren
ikke få fradrag for ren-
teudgiften, medens sel-
skabet skal beskattes af
renteindtægten som til-
skud. Tilbagebetaling af
lånet vil ikke have skat-
temæssig betydning for
aktionær og selskab.

Når aktionæren senere
hæver det tilbagebetalte
lån, vil hævningen på
ny blive beskattet som
enten løn eller udbytte.
På denne måde bliver
der reelt tale om en
dobbeltbeskatning.
Derudover må det anses
som en urimelig forskel-
sbehandling af den ak-
tionær, der tilbagebeta-
ler lånet, og den aktio-
nær der undlader dette.
Aktionæren, der undla-
der at tilbagebetale (selv
om han civilretligt er
forpligtet hertil) undgår
dobbeltbeskatningen af
hævningen. 

skatning kan undgås ved
at undlade at optage lån i
selskabet. Aktionæren er
så ledes selv herre over
konsekvenserne.

Det er i bemærkningerne
ty deliggjort, at der er mu-
lighed for omgørelse, hvis
aktionæren ikke var vi-
de nde om de skattemæs-
sige konsekvenser af låne-
op tagelsen. Endvidere er
ik rafttrædelsesreglerne
æn dret, således at beskat-
ni ngen af aktionærlån ikke
om fatter lån, der er opta-
get før lovforslagets frem-
sættelse. Der ses herefter
ik ke at være tilfælde, hvor
nogen uforskyldt bliver
om fattet af den foreslåede
beskatning.

…

…

Af skatteministerens ko mmentar af 30. august 2012 til e n henvendelse fra Corit
Advisory P/S, som indg år som bilag 14 til lovforslaget, fremgår blandt andet:

”Corit Advisory har stillet en række spørgsmål vedrørende L 199. Disse
er gengivet i bo ksene nedenfor og kommentere s efterfølgende.

…



/

19

Dobbeltbeskatning:
Vi skal bede Skatteministeren om at genoverveje sit svar til FSR’s høringssvar,
hvorefter det fremgår, at den mulige dobbeltbeskatning i forbindelse med
beskatning af aktionærlån og efterfølgende udbyttebeskatning kan undgås
blot ved at undlade at optage aktionærlån. Dette svar forekommer unødigt
ufleksibelt.

Efter den foreslåe de LL § 16 E, stk. 2 følger det allerede, at det långivende sel-
skab ikke skal be skattes ved tilbagebetalingen. Det synes ikke i strid med for-
målet og forhind rer ej heller opfyldelsen heraf, hvis en tilsvarende passus ind-
sættes med henbl ik på at undgå dobbeltbeskatning på aktionærniveau.

Kommentar:
Formålet med b eskatningen af aktionærlån m.v. er at fjerne incitamen-tet
til at udbetal e løn eller udbytte i form af lån. Dette formål vil i vidt
omfang forspild es, hvis beskatningen uden videre kan ophæves ved til-
bagebetaling, f.e ks. i tilfælde af at SKAT forhøjer aktionærens indkomst
med lånet. Hvis lånet er opstået ved en ekspeditionsfejl, eller hvis be-
tingelserne for o mgørelse efter skatteforvaltningslovens § 29 er opfyldt,
kan beskatning efter ligningslovens § 16 E undgås ved tilbagebetaling af
lånet.”

I skatteministerens svar af 5. april 2019 til Folketingets Skatteudvalg på spørgsmål
nr. 331 er blandt andet anført:

”Spørgsmål
Ministeren bedes kommentere henvendelsen af 18. marts 2019 fra Hejm
Vilsgaard Advokater vedrørende foretræde om dobbeltbeskatning af
aktionærlån, …

Svar
Advokat Helle Porsfelt, …, har henvendt sig til Skatteudvalget om be-
skatning af aktionærer, der optager lån i eget selskab. … Hun finder det
urimeligt, at aktionærer, der har optaget lån i eget selskab, i mange til-
fælde bliver dobbeltbeskattet.

Dobbeltbeskatningen opstår i forbindelse med, at aktionæren forsøger at
rette op på situationen ved at tilbagebetale lånet til selskabet. Helle
Porsfelt finder, at skattemyndighederne bør give tilladelse til omgørelse af
den disposition, der giver anledning til dobbeltbeskatning, så det sik-res,
at lånet kun beskattes én gang.

Hertil bemærkes:
Indledningsvist vil jeg gerne slå fast, at det aldrig må være hensigten med
lovgivningen at gennemføre dobbeltbeskatning. Samme indkomst bør kun
beskattes én gang. Det er efter min mening ikke hensigten med reglerne,
at en borger skal komme i den situation at blive udsat for
dobbeltbeskatning.



/

20

Nogle gange har borgeren selv bragt sig i den uheldige situation ved at
foretage uhensigtsmæssige dispositioner, men andre gange kan det
skyldes, at reglerne er for bøvlede og komplicerede.

Det er imidlertid vigtigt at holde fast i, at hensigten med værnsreglen om
beskatning af aktionærlån er, at det ikke skal være muligt for en ak-tionær
at tage midler ud af selskabet uden beskatning. De gældende regler sikrer
derfor, at aktionæren beskattes af hævninger i eget selskab enten som løn
eller udbytte. Det gælder, selv om de hævede beløb be-tegnes som lån.

Der er dog grundlag for se reglerne efter i sømmene og få analyseret, om
det er muligt at undgå den dobbeltbeskatning, som advokat Helle Porsfelt
forståeligt nok retter fokus på. Som skatteminister sætter jeg
retssikkerheden på skatteområdet meget højt, og jeg mener, det vil være et
skridt i den rigtige retning, hvis vi kan nå frem til en løsning på dob-
beltbeskatningsproblemet. Jeg har derfor også allerede igangsat en un-
dersøgelse af området. Advokat Helle Porsfelts forslag vil indgå i disse
overvejelser.”

Landsrettens begrundelse og resultat
Der er mellem parterne enighed om, at Sagsøgtes forbindelse til Virksomhed ApS
er omfattet af ligningslovens § 2, og at der i overensstemmelse med opgørelsen på
mellemregningskontoen er hævet blandt andet de tre gange 200.000 kr. i
indkomståret 2013 på selskabets konto.

Overførslerne skete til Sagsøgtes private konto i Spar Nord Bank A/S og
nedbragte den negative saldo på kontoen, hvorved hans private renteforpligtel-se
blev reduceret. På trods af, at det ikke var hensigten, at Sagsøgte i for-længelse af
overførslerne skulle beholde beløbene, og at det var meningen, at pengene skulle
tilbagebetales til Virksomhed ApS, finder landsretten, at der var tale om lån, der er
omfattet af ligningslovens § 16 E. Det forhold, at Sagsøgte efter det oplyste ikke
havde til hensigt i øvrigt at disponere over de overførte beløb, og at han samtidig
fik en forpligtelse til at betale renter til Virksomhed ApS, kan ikke føre til et andet
resultat.

Det følger af ligningslovens § 16 E, stk. 1, at lån, der ydes af et selskab til en ka-
pitalejer med bestemmende indflydelse i selskabet, skattemæssigt anses som
hævninger uden tilbagebetalingspligt. Dette indebærer, at kapitalejeren skal
beskattes allerede på udbetalingstidspunktet, og at tilbagebetaling af lånet ikke
medfører genoptagelse af skatteansættelsen hos kapitalejeren. Formålet med
indførelsen af bestemmelsen var ifølge forarbejderne at fjerne de dengang eksi-
sterende skattemæssige incitamenter til at optage kapitalejerlån som skattefrit
alternativ til at hæve skattepligtig løn eller udbytte i selskabet.



/

21

Det fremgår af bilagene til lovforslaget, herunder det høringsskema, som Skat-
teministeriet har udarbejdet til brug for lovforslagets behandling i Folketinget, at
det var en forudset og accepteret konsekvens af forslaget til ligningslovens § 16 E,
stk. 1 og 2, at kapitalejeren ville kunne risikere dobbeltbeskatning i forbin-delse
med tilbagebetaling af kapitalejerlån og efterfølgende hævning af tilsva-rende
beløb i selskabet. Der er således ikke i lovens ordlyd eller forarbejder støt-te for, at
de efterfølgende indbetalinger og hævninger har kunnet foretages uden
skattemæssige konsekvenser som påstået af Sagsøgte.

Landsretten finder på denne baggrund, at de tre hævninger på hver 200.000 kr.
udgør lån omfattet af ligningslovens § 16 E, stk. 1, og at de enkelte hævninger
derfor alle skattemæssigt skal behandles som hævninger uden tilbagebetalings-
pligt med den virkning, at der skal ske beskatning på udbetalingstidspunktet.

Landsretten tager derfor Skatteministeriets påstand om, at Sagsøgtes personlige
indkomst skal forhøjes med 400.000 kr. i indkomståret 2013, til følge, og
Skatteministeriet frifindes for Sagsøgtes påstande.

Under hensyn til sagens principielle karakter og forløb skal ingen af parterne
betale sagsomkostninger til den anden part.

THI KENDES FOR RET:

Sagsøgte skal anerkende, at hans personlige indkomst forhøjes med 400.000 kr. i
indkomståret 2013.

Skatteministeriet frifindes for Sagsøgtes påstande.

Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.



/