Landsretten ændrede byrettens afgørelse i sag om deling af pensionsrettigheder i forbindelse med deling af fællesboet ved skilsmisse samt fællesskabskompensation og rimelighedskompensati... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Skifteretlige tvister
Sagsemner: Ægtefællers økonomiske forhold prøvelse;

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

D O M

Afsagt den 22. december 2011 af Østre Landsrets 17. afdeling

(landsdommerne Lone Kerrn-Jespersen, Lene Jensen og Lise Leth-Nissen (kst.)).

17. afd. a.s. nr. B-352-11:

Appellant, tidligere Sagsøger

(advokat Lone Nielsen Mazanti, besk.)

mod

Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte

(advokat Peter Bang-Olsen)

Svendborg Rets dom af 18. januar 2011 (BS R5-1404/2009) er anket af Appellant, tidligere

Sagsøger med påstand om, at Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte skal anerkende, at hans

kapitalpension i PFA Konto nr. 2 skal indgå i delingen af fællesboet. Appellant, tidligere

Sagsøger har endvidere nedlagt påstand om, at Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte skal

betale 500.000 kr., subsidiært et mindre beløb efter rettens skøn.   

Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte har påstået stadfæstelse, subsidiært betaling af et
mindre beløb end 500.000 kr.   

Appellant, tidligere Sagsøger har fri proces, men ingen retshjælpsdækning.

Supplerende sagsfremstilling

I landsretten er der vedrørende Appelindstævntes, tidligere Sagsøgte supplerende

pensionsordning i PFA-pension fremlagt chefaftale af 10. juli 2006 mellem Kommunernes

Landsforening og en række or-



- 2 -

ganisationer, herunder Foreningen af Kommunale Chefer. Sidstnævnte har ved brev af 17.

januar 2007 til Nyborg Kommune godkendt lønaftale med Appelindstævnte, tidligere

Sagsøgte i henhold til chefaf-talen. Af chefaftalens § 17, stk. 1, fremgår følgende:

”For tjenestemandsansatte chefer indbetales 16,8 % (med virkning fra 1. april 2006:
17,3 % og med virkning fra 1. januar 2007: 18 %) supplerende pensions-bidrag af:

1. særlige tillæg, som er indeholdt i grundlønningerne,
2. yderligere tillæg (topcheftillæg), som er indeholdt i grundlønningerne, 3.
funktions- og kvalifikationstillæg, jf. §§ 13 og 14, og
4. overgangstillæg, jf. § 15.

Bemærkning:
Der indbetales ikke supplerende pensionsbidrag af de ikke-pensionsgivende til-læg,
som knyttes til en række grundlønninger, medmindre andet aftales. Med virkning fra
1. april 2006 er disse tillæg pensionsgivende.”

Det fremgår af Appelindstævntes, tidligere Sagsøgte lønsedler, at der indbetales 18 % i

supplerende pensionsord-ning.   

Appellant, tidligere Sagsøger har i landsretten fremlagt bilag til brug for beregninger af

fællesskabskom-pensation og rimelighedskompensation.

Retsgrundlag

Sagen omhandler egne rimelige pensionsrettigheder efter retsvirkningslovens § 16 b, fæl-

lesskabskompensation efter lovens § 16 d og rimelighedskompensation efter lovens § 16 e.

Retsvirkningslovens § 16 b har følgende ordlyd:

”§16 b. Ved skifte i anledning af separation, skilsmisse eller bosondring udta -ger
ægtefællerne egne rimelige pensionsrettigheder forlods af fællesboet. Stk. 2. …
Stk. 3. …”

Af forslag til lov om ændring af lov om ægteskabets retsvirkninger og lov om skifte af fæl-

lesbo mv. (LFF 2006-01-26 nr. 146) fremgår følgende under forslagets bemærkninger til

bestemmelsen (side 15):



- 3 -

”Til § 16 b:
…
Alle sædvanlige arbejdsmarkedspensioner er rimelige. Ordninger aftalt mellem
arbejdsmarkedets parter, f.eks. aftalt ved overenskomst, lokal overenskomst el-ler
fastlagt ved firmaaftale, må anses som udtryk for det pensionsopsparings-niveau, der
er almindeligt accepteret som svarende til de pågældendes uddan-nelses- eller
arbejdsmæssige situation.
…”

Retsvirkningslovens § 16 d har følgende ordlyd:

”§ 16 d. Skifteretten kan ved skifte af fællesboet i anledning af separation, skilsmisse
eller bosondring bestemme, at en ægtefælle skal betale et beløb til den anden
ægtefælle, hvis
1) sidstnævnte ægtefælle under ægteskabet har foretaget en mindre pensions-
opsparing, end hvad der svarer til en rimelig pensionsordning for den pågæl-dende,
og
2) dette skyldes, at denne ægtefælle af hensyn til familien eller den anden ægte-fælle
helt eller delvist har været uden for arbejdsmarkedet, haft orlov eller ar-bejdet på
nedsat tid.
Stk. 2. Beløbet kan højst udgøre halvdelen af forskellen mellem værdien af den
pensionsopsparing, hver af ægtefællerne har foretaget under ægteskabet af mid-ler fra
fællesejet.”

Af lovforslaget fremgår følgende under bemærkningerne til bestemmelsen (side 16):

”Til § 16 d:
…
Manglende pensionsopsparing, der skyldes fravær fra arbejdsmarkedet på grund af
sygdom eller arbejdsløshed m.v., kan derimod ikke begrunde kom-pensation efter
denne bestemmelse. Om eventuel kompensation i sådanne til-fælde henvises til § 16
e og bemærkningerne til denne bestemmelse.
…
Kompensationsbestemmelsen er en erstatningslignende regel. Det er derfor som
udgangspunkt uden betydning, hvordan ægtefællerne i øvrigt er stillet pensions- eller
formuemæssigt…”

Retsvirkningslovens § 16 e har følgende ordlyd:

”§ 16 e. Skifteretten kan ved skifte af fællesboet i anledning af separation, skilsmisse
eller bosondring bestemme, at en ægtefælle skal betale et beløb til den anden
ægtefælle for at sikre, at denne ikke stilles urimeligt i pensionsmæs-sig henseende,
hvis
1) ægteskabet har været af længere varighed og
2) der er stor forskel i værdierne af ægtefællernes pensionsrettigheder. Stk. 2. Ved
afgørelsen skal der tages hensyn til ægteskabets varighed, ægtefæl-lernes
formueforhold og omstændighederne i øvrigt.” .



- 4 -

Af lovforslaget fremgår følgende under bemærkningerne til bestemmelsen (side 16-17):

”Til § 16 e:

…
Bestemmelsen har til formål at forhindre, at en ægtefælle, der enten slet ikke har en
pensionsordning eller kun har en beskeden pensionsordning, efter et længerevarende
ægteskab bliver stillet urimeligt i pensionsmæssig henseende, fordi den anden
ægtefælle har pensionsrettigheder, der vil kunne udtages for-lods ved skifte af
fællesboet.
…
Det er en betingelse for at anvende bestemmelsen, at ægteskabet har været af længere
varighed. Dette vil normalt være tilfældet, når ægteskabet har varet 15 år eller
længere.
…
Der skal herudover være stor forskel i værdierne af ægtefællernes pensionsret-
tigheder. For at vurdere, om dette er tilfældet, er det nødvendigt at sammen-ligne
pensionsværdierne både på skiftetidspunktet og på ægtefællernes sæd-vanlige
pensionstidspunkter.
…
I dag vil en årlig forskel i de løbende udbetalinger på op til ca. 50.000 kr. mel-lem
ægtefællernes to pensionsordninger fremskrevet til det sædvanlige pensio-
neringstidspunkt normalt ikke kunne anses for stor. Kompensation vil derfor normalt
ikke blive givet, hvis der ikke er en forskel på ca. 50.000 kr., ligesom der heller ikke
skal kompenseres i videre omfang, end at der altid er en forskel på ca. 50.000 kr. i de
årlige løbende udbetalinger. Grænsen er ikke absolut og vil også med tiden skulle
tilpasses.
…
Betalingen af et beløb til en ægtefælle skal sikre, at denne ikke stilles urimeligt i
pensionsmæssig henseende. Et kompensationsbeløb bør således ikke bringe en
ægtefælles pensionsrettigheder over, hvad der svarer til den til enhver tid gældende
årlige pension som en faglært tjenestemand med fuld pensionsalder, der fratræder på
grund af alder ved det 62. år ville kunne opnå ved sit 65. år, altså fra det tidspunkt,
hvor den pågældende yderligere kan få folkepension. Har den pensionsmæssigt
dårligst stillede ægtefælle – bortset fra folkepension mv. – således en
pensionsrettighed, der ved et sædvanligt indbetalingsforløb frem til den normale
pensionsalder årligt udgør ca. 135.000 kr., kan den pågæl-dende ægtefælle i
almindelighed ikke anses for at være urimeligt stillet i pensi-onsmæssig henseende.
Et kompensationsbeløb bør heller ikke bringe en ægte-fælles pensionsrettigheder
over, hvad der svarer til ca. 135.000 kr. årligt. Dette udgangspunkt for vurderingen er
ikke absolut og vil til enhver tid skulle tilpas-ses.
…
Efter stk.2…
Den pensionsmæssigt ringest stillede ægtefælle bør heller ikke have noget be-løb,
hvis den pågældende i forbindelse med skiftet modtager en betydelig boslod fra den
anden ægtefælle, herunder en andel af den anden ægtefælles pensionsordning, der
ikke kan udtages forlods, eller hvis den pågældende mod-tager kompensation i
medfør af lovforslagets § 16 d, der i tilstrækkeligt omfang kompenserer for dennes
pensionsmæssige ringe stilling.
…



- 5 -

Det vil ligeledes indgå i vurderingen af, om en ægtefælle er stillet urimeligt i
pensionsmæssig henseende, om den pågældende er berettiget til ægtefællebi-drag og
ægtefællepension uden tidsbegrænsning.

Størrelsen af det beløb, en ægtefælle skal betale, for at den anden ægtefælle ik-ke
bliver stillet urimeligt pensionsmæssigt, fastsættes skønsmæssigt. I vurde-ringen
indgår udover de oven for omtalte forhold vedrørende ægtefællernes formueforhold
og ægteskabets varighed, også omstændigheder i øvrigt. Der kan f.eks. lægges vægt
på ægtefællernes alder, deres helbredsforhold og ar-bejdsevne. Beløbet, der skal
betales, bør normalt ikke være større, end at det svarer til ca. 25 % af forskellen
mellem værdien af ægtefællernes pensionsop-sparing under ægteskabet. Anvendelsen
af dette maksimum vil som udgangs-punkt forudsætte, at ægteskabet har varet noget
længere end 15 år, og at ægte-fællen med den mindste pension stort set ikke har andet
end sin folkepension. Hertil kommer, at beløbet i almindelighed ikke bør bringe den
pågældende æg-tefælles samlede pensionsniveau (bortset fra folkepension mv.) over
ca.
135.000 kr. årligt i løbende udbetalinger, og at forskellen mellem ægtefæller-nes
løbende pensionsudbetalinger også efter kompensationen kan være op til 50.000 kr.
…”

Forklaringer

Der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af parterne.

Appellant, tidligere Sagsøger har supplerende forklaret blandt andet, at det var en

nødvendighed, at hun arbejdede på deltid, da børnene var små, idet de ikke havde familie

på Fyn til at hjælpe. I 1996 var den yngste 11 år, hvorfor hun godt kunne arbejde på fuld

tid. De havde ikke råd til, at også hun indbetalte på en pensionsordning. Appelindstævnte,

tidligere Sagsøgte indbetalte ca. 4 % af sin løn til en pensionsordning i Danske Bank. I

2006 bad hun Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte om en ægtepagt, men Appelindstævnte,

tidligere Sagsøgte mente, at de kunne stole på hinanden, hvorfor den aldrig blev oprettet.   

Hun er nu i et midlertidigt løntilskudsjob frem til den 30. maj 2012. Lønnen svarer til dag-

penge. Hun kan ikke forvente at få ansættelsen forlænget. Hun håber at kunne finde et nyt

job, men det bliver svært. Hun søger arbejde både på Fyn og Sjælland. Hun har pligt til at

søge to arbejder om ugen. Hun søger skriftligt og uopfordret og har været til nogle samta-

ler, men fået afslag på alle sine ansøgninger. Hun kan kun fortsætte på dagpenge indtil ud-

gangen af 2012. Hun kan herefter kun få kontanthjælp, hvis hun sælger huset. Hendes ar-

bejdsgiver indbetaler 3.200 kr. pr. måned til en pensionsordning. Inden hun fik dette job,

betalte hun ikke til en pensionsordning, idet hun ikke havde råd.   



- 6 -

Fysisk har hun det fint, men hun er i behandling for en depression. Hun har fortsat 2.500

kr. at leve for om måneden. Hun har ikke mere af sin boslod tilbage, men har hævet sit

indestående i Lønmodtagernes Dyrtidsfond på ca. 40.000 kr.   

Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte har supplerende forklaret blandt andet, at han sidst i

1980’erne og i begyndel-sen af 1990’erne foreslog Appellant, tidligere Sagsøger at gå op i

tid, men det var Appellant, tidligere Sagsøger ikke interesseret i. Hans kapitalpension i

PFA var en aftale mellem Kommunernes Landsforening og organisationer, hvorfor han

ikke har haft indflydelse på indbetalingen på 18 % til kapitalpensionen i PFA. Han er nu

Stilling 5 i miljø- og teknikafdelingen, men lønnen er den samme. Han sparer fortsat 4 %

op på pensionen i Danske Bank.  

Procedure

Appellant, tidligere Sagsøger har for landsretten gjort gældende, at selv om der nu er

fremlagt chefaftale vedrørende Appelindstævntes, tidligere Sagsøgte kapitalpension i PFA,

og sagen derfor stiller sig anderledes be-vismæssigt, opretholdes påstanden om, at

Appelindstævntes, tidligere Sagsøgte kapitalpension skal indgå i delingen af fællesboet.

Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte har for landsretten gjort gældende, at selv om der er

mulighed for at anlægge en sag om pensionsrettigheder ved de almindelige domstole,

burde vurderingen om kom-pensation efter retsvirkningslovens § 16 d og § 16 e foretages

af skifteretten, der i modsæt-ning til de almindelige domstole kan foretage vurderingen ud

fra en helhedsbedømmelse i forbindelse med et skifte. Det bør indgå i bedømmelsen af

denne sag, at retten ikke har den samme mulighed for en helhedsbedømmelse som

skifteretten i forbindelse med et skifte.

Parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har pro-

cederet i overensstemmelse hermed.

Landsrettens begrundelse og resultat

Egne rimelige pensionsrettigheder efter retsvirkningslovens § 16 b

Efter chefaftalen, hvorefter Appelindstævntes, tidligere Sagsøgte kapitalpension i PFA-

pension er oprettet som led i hans ansættelsesforhold som en supplerende pensionsordning



til hans tjenestemandspen-sion og forhandlet på organisationsniveau, tiltrædes det, at

pensionsordningen er en sæd-



- 7 -

vanlig arbejdsmarkedspension og en rimelig pensionsrettighed, som kan udtages forlods af

fællesboet, jf. retsvirkningslovens § 16 b, stk. 1.

Fællesskabskompensation efter retsvirkningslovens § 16 d

Efter det oplyste om Appellants, tidligere Sagsøger pensionsforhold må Appellant,

tidligere Sagsøger anses for under æg-teskabet at have foretaget en mindre

pensionsopsparing, end hvad der svarer til en rimelig pensionsordning for hende, jf.

retsvirkningslovens § 16 d, stk. 1, nr. 1.

Det lægges efter parternes samstemmende forklaringer til grund, at Appellant, tidligere

Sagsøger, efter de fik børn i henholdsvis 1981 og 1985, arbejdede på deltid af hensyn til

familien. Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte har forklaret, at han sidst i 1980’erne og i

begyndelsen af 1990’erne foreslog Appellant, tidligere Sagsøger at gå op i tid, hvilket hun

ikke var interesseret i. Det fremgår af sagen, at Appellant, tidligere Sagsøger i en lang

årrække efter at have født børnene har været ansat på deltid, og at hun ikke indtil 2000

havde en arbejdsgiverbetalt pensionsordning som en del af sin ansættelse.

På denne baggrund kan hensynet til familien ikke anses for at have været årsag til den

manglende pensionsindbetaling og dermed til det af Appellant, tidligere Sagsøger lidte

pensionstab. Det tiltrædes derfor, at Appellant, tidligere Sagsøger ikke er berettiget til

fællesskabskompensation efter rets-virkningslovens § 16 d.

Rimelighedskompensation efter retsvirkningslovens § 16 e

Parterne, der blev separeret i december 2007 og som har været gift i 28 år, har haft et læn-

gerevarende ægteskab som anført i retsvirkningslovens § 16 e, stk. 1, nr. 1.   

Det fremgår af sagen, at Appellant, tidligere Sagsøger har foretaget pensionsindbetalinger

med en samlet værdi af 156.002 kr. pr. 31. december 2007. Appelindstævnte, tidligere

Sagsøgte har en tjenestemandspension, der omregnet til fri kapital med pensionsudbetaling

fra det 65. år med en rentetilskrivning på 3 % og efter fradrag af indkomstskat på 37,5 %

vil have en værdi på 1.247.292 kr. Endvidere har han en supplerende pensionsordning, som

den 31. december 2007 havde en værdi af 186.545 kr.   

Det lægges efter disse oplysninger om parternes pensionsordninger til grund, at der i over-

ensstemmelse med retsvirkningslovens § 16 e, stk. 1, nr. 2, og bemærkningerne til be-



stemmelsen i lovforslaget om pensionsforskel og pensionsloft, er tale om stor forskel i

værdierne af parternes pensionsrettigheder.



- 8 -

Henset til at der er en betydelig forskel i værdierne af parternes pensionsrettigheder, til

ægteskabets varighed, parternes alder og til det for landsretten oplyste om ægtefællernes

formueforhold, finder landsretten, at Appellant, tidligere Sagsøger bør have en

rimelighedskompensation, jf. retsvirkningslovens § 16 e.

Kompensationen fastsættes skønsmæssigt til 200.000 kr. Der er ved udmålingen lagt vægt

på de ovennævnte forhold, samt at Appellant, tidligere Sagsøger i forbindelse med

ægtefælleskiftet har modtaget 399.781 kr. i boslod, og at Appelindstævntes, tidligere

Sagsøgte kapitalpension i Danske Bank, der pr. 31. december 2007 havde en værdi af

283.838 kr., indgår i delingen af fællesboet.

Sagens omkostninger

Efter sagens resultat og principielle karakter skal ingen af parterne hverken for byretten

eller landsretten betale sagsomkostninger til den anden part eller statskassen.

T h i  k e n d e s  f o r  r e t:

Byrettens dom ændres således, at Appelindstævnte, tidligere Sagsøgte skal betale 200.000
kr. til Appellant, tidligere Sagsøger.

Ingen af parterne skal hverken for byretten eller landsretten betale sagsomkostninger til

den anden part eller statskassen.