Byrettens kendelse om dørlukning ved indenretligt forhør i medfør af retsplejelovens § 747 i sag om manddrab stadfæstet
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Øvrige straffesager
Sagsemner: Efterforskning og straffeproces;
Liv og legeme;

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS RETSBOG
____________

Lukkede døre

Den 10. september 2021 holdt Østre Landsret møde i retsbygningen, Bredgade 59,

København.

Som dommere fungerede landsdommerne Kaspar Linkis, Peter Mortensen og Britta Moll

Bown (kst.), førstnævnte som rettens formand.

Der foretoges

2. afd. nr. S-2332-21:

TV 2 og Ritzaus Bureau kærer kendelse om dørlukning i sagen

Anklagemyndigheden

mod

Sigtede

(CPR nr. (Født 1976))

(advokat Jesper Storm Thygesen, besk.)

Og

2. afd. nr. S-2333-21:

Ekstrabladet kærer kendelse om dørlukning i sagen

Anklagemyndigheden

mod

Sigtede

(CPR nr. (Født 1976))



- 2 -

(advokat Jesper Storm Thygesen, besk.)

Ingen var indkaldt eller mødt.

Der fremlagdes udskrift af retsbogen fra Retten i Hillerød (9-2630/2021) med bilag, rettens

fremsendelsesbreve af 17. og 18. august 2021, kæreskrift af 17. august 2021 fra TV 2 og

Ritzaus Bureau samt kæreskrift af 16. august 2021 fra Ekstra Bladet.

TV 2 og Ritzaus Bureau har kæret Hillerød Rets kendelse af 3. august 2021 om dørlukning

under det indenretlige forhør af Sigtede med påstand om, at kendelsen om dørlukning

ophæves.

Ekstra Bladet har kæret Hillerød Rets kendelse af 3. august 2021 om dørlukning under det

indenretlige forhør af Sigtede med påstand om, at kendelsen om dørlukning ophæves.

Det fremgår af udskriften af retsbogen for den 3. august 2021, at kendelsen om dørlukning

blev truffet under et retsmøde, hvor der blev gennemført indenretligt forhør i medfør af

retsplejelovens § 747. Forhøret blev gennemført fra kl. 9.15 til kl. 16.00, hvor dørene blev

åbnet, og retten blev hævet. Herefter gennemførtes samme dag fra kl. 16.15 et offentligt

retsmøde, hvor Sigtede blev gjort bekendt med sigtelsen, erkendte sig skyldig, og retten

afsagde dom. Sagen blev sluttet, og retten blev hævet kl. 18.55. Sigtedes forklaring afgivet

under det indenretlige forhør er gengivet i retsbogen vedrørende det offentlige retsmøde, og

det er anført, at han i det offentlige retsmøde vedstod indholdet af forklaringen.

TV 2 og Ritzaus Bureau har til støtte for deres påstand navnlig anført, at retsmøder efter

Grundlovens § 65 i videst muligt omfang skal være offentlige. Dette er afgørende for, at

offentligheden kan forstå rettens afgørelser, og det er grundlaget for vores retssystem. Der

kan træffes bestemmelse om dørlukning, når sagens behandling i et offentligt retsmøde må

antages på afgørende måde at hindre sagens oplysning. I denne sag imødekom byretten

imidlertid ikke anklagemyndighedens påstand om dørlukning begrundet i, at det var

afgørende for sagens oplysning. Det er – på baggrund af, at der allerede i april 2021 blev

rejst tiltale i sagen, og anklagemyndigheden dermed må have vurderet, at der var beviser,



- 3 -

der kunne føre til domfældelse, og at Sigtede i juni 2021 tilstod drabet – svært at forstå, at et

offentligt retsmøde på afgørende måde ville hindre sagens oplysning. Hensynet til Sigtede

eller til det offentliges interesse i at fremme straffesagen som en tilståelsessag kan ikke

begrunde dørlukning, og det ændrer ikke på dette, at den afgivne tilståelse blev læst op fra

retsbogen under tilståelsesagen. Den konkrete sag havde og har i høj grad offentlighedens

interesse.

Reglerne om dørlukning i retsplejeloven blev ændret på baggrund af betænkning nr. 1330 fra

1997 vedrørende samarbejdet mellem retterne og pressen. Det fremgår af denne betænkning,

at flertallet i Justitsministeriets udvalg var imod en model, hvor dørlukning kunne ske på

baggrund af, at en sigtet afviser at ville udtale sig i et offentligt retsmøde – men gerne vil

afgive forklaring i et lukket retsmøde, og hvor offentligheden efterfølgende kan få adgang til

forklaringen. Det ville give sigtede mulighed for at spekulere i at nægte at udtale sig og

derved opnå lukkede døre, fuldstændig som det skete i nærværende sag. Der henvises til

Østre Landsrets kendelse af 17. oktober 2000 i sag S-3543-00, Anklagemyndigheden mod

Person 1, hvor landsrettens tilsluttede sig byrettens vurdering af, at der ikke skulle ske

dørlukning. Landsretten stadfæstede byrettens kendelse, hvor det var anført, at den

omstændighed, at Person 1 ikke ønskede at afgive forklaring i et offentligt retsmøde, ikke

kunne begrunde dørlukning, idet det ville betyde, at en siget kunne råde over reglerne om

retsmøders offentlighed. Efter sagens karakter kunne der ikke ske dørlukning af hensyn til

Person 1 selv. Det indgik i vurderingen, at retsmødet, der gennemførtes efter retsplejelovens

§ 747, havde karakter af foregrebet bevisførelse, og at politiet kunne vælge at fortsætte

efterforskningen uden retsmøde.

Ekstra Bladet har til støtte for påstanden om ophævelse af byrettens kendelse navnlig

anført, at sagen har stor offentlig interesse, da der er tale om et drab begået af Stilling. Det

fremgår af Grundlovens § 65, at offentlighed skal gennemføres i videst muligt omfang.

Anklagemyndigheden rejste allerede i foråret tiltale mod Sigtede, og anklagemyndigheden

må derfor have ment, at sagen var tilstrækkeligt belyst, således at den kunne føres til dom.

Sigtede havde forud for retsmødet i et vist omfang til politiet erkendt drabet og usømmelig

behandling af liget, og offentlighedens adgang til retsmødet ville derfor ikke afgørende

hindre sagens oplysning. Sigtedes forklaring var også forud for retsmødet via politiet

formidlet til hans familie. Med de lukkede døre fik Sigtede lov til at styre

informationsstrømmen til offentligheden.



- 4 -

Det var udelukkende den del, han selv kunne nikke til, der i den efterfølgende tilståelsessag

blev læst op fra.

Det blev i Østre Landsrets kendelse af 17. oktober 2000 i sag S-3543-00,

Anklagemyndigheden mod Person 1, fastslået, at en sigtet ikke skal kunne råde over

reglerne om retsmøders offentlighed. Landsretten stadfæstede byrettens kendelse, hvor det

var anført, at den omstændighed, at Person 1 ikke ønskede at afgive forklaring i et offentligt

retsmøde, ikke kunne begrunde dørlukning, idet det ville betyde, at en siget kunne råde over

reglerne om retsmøders offentlighed. Efter sagens karakter kunne der ikke ske dørlukning af

hensyn til Person 1 selv.

Konsekvensen af byrettens kendelse er, at en tiltalt til enhver tid kan meddele, at denne ser

sig ude af stand til at afgive fuld forklaring. Sigtede fik lov til at styre informationerne til

offentligheden, da det udelukkende var den del, som han selv kunne acceptere, der i den

efterfølgende tilståelsessag blev læst op. Byretten gav ikke anklagemyndigheden medhold i,

at dørene skulle lukkes, da der ikke var konkrete omstændigheder, der gjorde det påkrævet at

holde retsmødet for lukkede døre af hensyn til sagens oplysning, og det er derfor ikke

begrundet, hvorfor en manglende forklaring fra Sigtede må antages afgørende at hindre

sagens oplysning. Der er ikke lægelige eller andre faktuelle oplysninger om, hvorfor Sigtede

ikke kunne afgive forklaring i offentlighedens påhør.

Byretten har ikke haft bemærkninger til kæremålene.

Efter votering afsagdes

k e n d e l s e :

Efter det i den påkærede kendelse anførte lægger landsretten til grund, at sigtede ved

retsmødets begyndelse den 3. august 2021 var ude af stand til at afgive en fuld forklaring, og

at det var udelukket at opnå en forklaring fra ham, såfremt offentligheden, herunder pressen

og familiemedlemmer, var til stede. På denne baggrund og under hensyn til, at sagen drejede

sig om drab i nær familie, tiltræder landsretten, at betingelserne for dørlukning, jf.

retsplejelovens § 29, stk. 3, nr. 4, var opfyldt.



- 5 -

Landsretten stadfæster derfor byrettens kendelse.

T h i b e s t e m m e s :

Byrettens kendelse stadfæstes.

Sagen sluttet.

Retten hævet.