Byrettens afgørelse stadfæstet med den ændring, at advokaten ikke pålægges nogen sanktion
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Øvrige sager
Sagsemner: Retspleje og civilproces;
Rådgiveransvar og disciplinærsager;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG












Afsagt den 28. januar 2016 af Østre Landsrets 3. afdeling
(landsdommerne Ejler Bruun; Anne Birgitte Fisker og Annette Dam Ryt-Hansen (kst.)).


3. afd. nr. B-46-15:
Fagligt Fælles Forbund som mandatar for

(advokat Jesper Schäfer Munk)
mod
Advokatnævnet
(advokat Jakob Skaarup Arrevad)




Københavns Byrets dom af 11.juli 2014 (BS 44C-204/2014) er med Procesbevillingsnæv-
nets tilladelse af 11. december 2014 anket af Fagligt Fælles Forbund som mandatar for
 med påstand om ophævelse af Advokatnævnets kendelse af 20. december
2013, subsidiært at sanktionen bortfalder eller formildes til en irettesættelse eller en efter
rettens skøn fastsat bøde mindre end 10.000 kr.


Indstævnte, Advokatnævnet, har påstået stadfæstelse.

Supplerende sagsfremstilling


 var ikke anført som vidne i hverken stævning eller svarskrift indgi-
vet til Københavns Byret i tilknytning til den anlagte arbejdsskadesag forud for den mail,
som advokat  sendte til ham den 6. juni 2012.

Procedure


Parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten og har i det væsentli-
ge procederet i overensstemmelse hermed.


 har for landsretten yderligere gjort gældende; at såfremt begrebet god advo -
katskik skal kunne udvides væsentligt udover, hvad der gælder af de advokatetiske regler
og hidtidig praksis, må der stilles særligt skærpende krav til karakteren af overtrædelsen,
således at overtrædelsen 0g den deraf følgende sank-tion var åbenbar for advokaten. Det
var alene medarbejderens arbejdsgiver, der var repræ-senteret af advokat. Det vil være i
strid med de advokatetiske regler, såfremt det blev lagt til grund, at advokaten skulle re-
præsentere eller på anden måde have en advokatfunktion over for medarbejderen uden
medarbejderens udtrykkelige anmodning 0g samtykke. Begrebet "modpartens retlige sfæ -
re? har ikke hjemmel i de advokatetiske regler eller i retspraksis. Begrebet kan alene om-
fatte vidner, der allerede er påberåbt under en retssag.


Advokatnævnet har for landsretten yderligere gjort gældende; at de advokatetiske regler
ikke udgør et hjemmelsgrundlag, da bestemmelserne alene er vejledende. Det er ikke afgø-
rende; om klagers advokat er advokat for samtlige medarbejdere; eller om den konkrete
medarbejder, der har været involveret i den verserende konflikt; er udpeget som vidne eller
skal indkaldes som vidne. Det er for sagen afgørende, at den pågældende medarbejder, der
blev rettet henvendelse til, har været involveret i kraft af sin ansættelse hos klager 0g på
vegne klager har optrådt i sagen. Der påhvilede derfor modpartens advokat en pligt til at
underrette klagers advokat om henvendelsen til den pågældende medarbejder.

Landsrettens begrundelse og resultat


Af de af Advokatnævnet anførte grunde tiltræder landsretten; at advokat  har
tilsidesat god advokatskik; jf. retsplejelovens $ 126, stk. 1.


Da der er tale om et spørgsmål, der hidtil har været uafklaret i praksis, finder landsretten
ikke anledning til at pålægge advokat  nogen sanktion.


Af samme grund ophæves omkostningerne for byret og landsret som nedenfor nævnt.


Thi kendes for ret:


Byrettens dom stadfæstes med den ændring, at advokat  ikke pålægges nogen
sanktion.


Ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part for byret eller landsret.











Udskriftens rigtighed bekræftes. Østre Landsret, den