Landsretten stadfæstede byrettens dom i sag om fortolkning af de skriftlige aftaler mellem appelindstævnte bank og appellant (tidligere sagsøgte), og hvorvidt appelindstævnte bank hav... Vis mere
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Aftaler;
Erstatning uden for kontrakt;
Pengevæsen og kredit;

afsagt den 17. apri] 2013 af Vestre Landsrets 8 afdeling (dommerne Marie S. Mikkelsen,
Karen Foldager og Hanne Aagaard samt 
1 ankesag


VL. B-1298 /1





(advokat Dennis Feyling Serup, Viborg)
mod

(tidligerd  Cancaner 1TS
(advokat Claes Wildfang; Aarhus)





Retten i Århus har den 6. maj 20/1 afsagt dom i 1.instans (rettens nr. BS 3-2579 2009).


Påstande


For landsretten har  gentaget sine påstande for byretten:.


 har påstået dommen stadfæstet.


Supplerende sagsfremstilling


Finansrådet har den 5. november 2012 afgivet et responsum med en besvarelse af parternes
spørgetema således:



4. Finansrådets bedes oplyse; om sædvanlig pengeinstitutpraksis i perioden
oktober 2007 til oktober 2008 indeholdt kontrol og overvågning af inve-
steringsengagementer? Finansrådet bedes supplerende oplyse; om davæ-
rende pengeinstitutpraksis indeholdt en kontrolpligt og i givet fald ud-
strækningen heraf når kundens investeringer var lånefinansierede i
pengeinstituttet?

Finansrådets svar;

Det var også i den nævnte periode oktober 2007 til oktober 2008 sæd-
vanlig pengeinstitutpraksis at foretage overvågning af kunder mcd låne-
finansierede investeringsengagementer.

Der har ikke efter daværende pengeinstitutpraksis været nogen kontrol -
pligt i den forbindelse.

5 Finansrådet bedcs supplerende oplyse; om det cr i overensstemmelse
med sædvanlig pengeinstitutpraksis at Iade en kunde kautionere for in-
vesteringsengagementer; når der er tale om erhvervskaution; såfremt in-
vesteringerne sker gennem ct af kunden helejet investeringssclskab 0g
den samlede kautionsforpligtelse måtte overstige kundens formue?

Finansrådets svar:

6 Finansrådet bedes endvidere oplyse; om det er i overensstemmelse med
sædvanlig pengeinstitutpraksis at forlænge investeringskreditter samt fo-
retage lånebevillinger uden at anmode om aktuelle formueoplysninger?

Finansrådets svar:

Det er ikke i overensstemmelsc mcd sædvanlig pengcinstitutpraksis at
forlænge investeringskreditter samt foretage lånebevillinger uden at an-
mode om aktuelle formucoplysninger. Nybevillingcr og forlængelser af
investeringsinfonmation 0g deraf følgende kreditvurdering

Forklaringer


 har afgivet supplerende forklaring for
landsretten. Der cr cndvidcre afgivet forklaring af 
0g 


 har supplerende forklaret, at han ikke har udarbejdet formueopgørelser til
banken med henblik på kreditvurdering; Han oplyste alene  om værdien på
ejendomme mv. Han er helt sikker på, at han ikke har indtastet oplysningerne; der fremgår
af profilen i bilag 83. Hans ægtefælle var souschef og ikke leder i en børneinstitution. Hans
akticinvesteringcr begyndte i 2005, hvor han investerede i nogle mindre ejendomsaktier

med en investeringskredit i banken. Handlen med valuta 0g derivater begyndte i midten af
2007, hvor han fik bevilget en ramme hertil . Han havde et værdipapirdepot med bl.a. obli-
gationer. Det var ikke ham, der bestemte; at afregninger 0g træk vedrørende engagemen-
teme foregik over de samme konti. Det var et lukket kredsløb; hvori også værdien af hans
depot indgik, Han kunne ikke tage pengene ud, 0g såfremt han havde villet det, skulle det
særskilt bevilges. Renten i Schweiz var lavere; hvorfor valutalånene var schweizer franc,
der også var en forholdsvis sikker valuta. Hans tab skulle gerne kunne indeholdes i de vær-
dier; der var. Det var aftalt fra starten; at han og  skulle være en enhed.
Det var egentlig tanken; at han skulle opgive det, han kørte i personligt rcgi, og føre alle
spekulationsforretninger over i selskabet.


Han havde et vist råderum og overdækning, 0g  kendte hans aktiver og be-
vilgede alle Iån. Han huskcr ikke; at han skulle aflevere årsopgørelser ; forbindelse med
låneansøgninger, og han har under sin ansættelse i banken alene skullet oplyse om sine
aktivers værdi. Han husker ikke at have afleveret noget på papir. Han oplyste kun om vær-
dieme på de faste ejendomme 0g sagde til  selv måtte ind -
hente cventuelle oplysninger om kundeforhıoldet i øvrigt banken. Han havde et boliglån i
 var fuldt bekendt med. ] midten af 2008
blev hans engagementer fomyet. Han blev bedt om at oplyse; hvad huset og sommerhuset
var værd, ikke andet. Provenuet fra salget af sommerhus nr. 2 fik  overført til
investeringskreditten. Han blev ikke bedt om at give oplysninger om selskabet i forbindel-
se med fomyelsen af kreditten; Han var faktisk ikke vidende om, at engagementere skulle
fornyes i midten af 2008.


Foreholdt personprofilen, ekstraktens side 279, har han forklaret, at han ikke har indtastet
de tal, der fremgår heraf. Han havde på dette tidspunkt i sommeren 2008 både sommerhus
og ferielejlighed og kan godt genkende nogle af tallene. Huset kunne godt være 4 mio. kr.
værd, men han ejede kun halvdelen af det, idet det hørte til hans 0g ægtefællens fælleseje.
Hans løn er angivet med 650.000 kr, i 2006, hvilket ikke er korrekt. Han har først set talle -
ne i forbindelse med sagen.  er selv kommet med nogle af tallene, der ikke er
rigtige. Han har sclv udarbejdet pcrsonprofilen; dcr fremgår af ekstraktens sidc 323,i for -
bindelse med sagen:. Han har taget udgangspunkt i sin 0g ægtefællens reelle lønindtægter.
Han vil ikke afvise; at han muligt over for  har anslået ægtefællens løn. Han
har selv regnet rådighedsbeløbet ud til 16.000 kr. og ved ikke, hvor  har fået
et beløb på 26,000 kr. fra. Han mener ikke; at han på noget tidspunkt har oplyst noget om

sit rådighedsbeløb. Han har opgjort ejendommenes værdier til det halve af; hvad 
har opgjort dem til, da de var fælleseje For selskabet har han beregnet egenkapita -
len til -283.000 kr. Han har til denne beregning brugt bankens egne tal. Han har opgjort en
faktisk overdækning på sit private engagcment til 288.000 kr. pr. 25.juni 2008, ekstraktens
side 324.Det er en underdækning i forhold til det faktiske. Havde banken lukket hans cn-
gagementer den dag ville han have haft disse 288.000 kr. Samlet set for ham personligt og
selskabet ville der have været en samlet manglende overdækning på 1.168.800 kr., hvis
man havde lukket på det tidspunkt. Dog kunne beløbet have været mindre på grund afbl.a.
kurssvingninger. Dette beløb svarer nogenlunde til hans eget indskud.


 rådgav ham ikke på noget tidspunkt og således heller ikke i sommeren
2008 til at stoppe investeringsforretningerne. Han fulgte i starten selv med i, hvordan
hans aktiviteter udviklede sig Han fik efterhånden for travlt til at fortsætte decrmed. Det
ville have krævet enorm megen tid, hvis han skulle have fulgt med. Der var ikke et pro-
gram banken; der gjorde det nemt. Han kunne have bedt andre i banken om at tjekke det,
men gik ud fra; at det var; som det skulle være. Det var hans vurdering; at banken ellers
ville have reageret. Han er ikke bekendt med den "kigge- adgang' som  har
forklaret om. Han var faktisk ikke klar over; at der blev kørt lister ud over engagementer;
0g at banken reagerede på eventuel underdækning; Alt vedrørende hans engagementer Jå
hos  og han troede; at det hele var i orden;


Han udarbejdede redegørelsen den 1. oktober 2008 i et forsøg på at redde sit job. Redegø-
relsen blev ikke diskuteret på mødet den følgende dag På mødet blev der kørt meget på, at
han skulle komme med pengene; hvilket var helt urealistisk. Han havde accepteret at sælge
sine aktier, men ville gerne have beholdt dem, til verden så bedre ud. Han gik nok lidt i
baglås over meldingen om, at aktiere skulle sælges her og nu. Han var på arbejde igen
dagen efter, hvor der var rigtig travlt. Han gik ned med stress og blev sygemeldt: Først
dercfter oplyste han banken om sit engagement i Salling Bank Han blev sagt op, da han
ikke kunne betale. Der blev også fremdraget 3 klagesager; han aldrig tidligere havde hørt
om. Han har først i forbindelse med sagen hørt, at opsigelsen også skulle skyldes hans en-
gagement i Salling Bank.


Forud for sin ansættelse i banken tilkendegav han; at han ville fortsætte med sine engage -
menter. Det var genstand for en meget kort drøftelse; hvorefter der ikke senere blev stillet
spørgsmål om det.

Selv om han ikke var ansat i  var han mcd ; ledcrgruppen 0g havde cn masse med
beslutningerne at gøre. Han refererede direkte til investeringsdirektøren i  Teknisk
set ville det have været muligt at blande egne personlige interesser og bankens interesser
sammen: Han handlede generelt meget. Han har opfattelsen af, at der muligt blev taget
lettcre på tingene med hans cngagementer; fordi han var investeringschef. De overordnede
krav til hans overdækning var dog de samme som til øvrige kunders .


Han kendte generelt ikke meget til bankens kreditbevillinger 0g havde ofte en kreditmand
med på sidelinjen: Han kunne via sin stilling ikke disponere over bankens midler, kun over
kunderes og sine egne midler i privat = regi. Han har ikke afleveret formueopgørelser til
 Isin egen opgørelse; ekstraktens side 323, har han delt den private formue
op i sin 0g ægtefællens. Han husker ikke; hvorfor han ikke gjorde det i redcgørelsen af 1.
oktober 2008.  vidste; at han var gift. Han tog schweizer franc lånet med ind
i sin opgørelse mcd en overdækning på 10 %, hvilket var aftalt:. Han havde kundcr, der
havde tilsvarendc cngagementer som han selv. Han havde ikke noget med disse kunders
kreditbevillinger at gøre. Det var en mundtlig aftale, han havde med  at der
skulle være en overdækning på 10 % på valutalånet . Han fik oplyst; at det skulle være så -
dan ifølge bankens kreditpolitik. Sommerhus nr. 2 blev købt for et af disse valutalån. I for-
bindelse med Lehmann Brothers krak blev han opmærksom på, at det var galt med hans
egne engagementer. På det tidspunkt handlede han nok gennemsnitligt to gange om dagen.
Han havde formentlig et overblik over; om han tabte eller tjente på de enkelte handler. [
januar 2008 havde han viden om, hvorvidt det var en god eller dårlig dag men han havde
ikke noget samlet billede af, hvordan det gik. Det hele blev meget stresset for ham allerede
før sommeren 2008, 0g han havde ikke overblik over sine egne engagementer.


Engagementet i Salling Bank var på 2 mio. kr., som var Jånt til investering i Bankinvest
Højrente; der er en investeringsforening


 fra 2005 til 2010. Han startede som
dealer; men endte med at blive markedschef på Handelsbordet i banken  De havde
en række investeringsrådgivere, der handlede for kunderne, mens Handelsbordet i 
eksekverede handlerne. Rådgiveme kunne selv lave aktiehandler af en vis størrelse; mens
handler med derivater skulle omkring Handelsbordet i  handlede også
gennem Handelsbordet. Der skulle være en overdækning på typisk 10 % Det blev senere

forhøjet. Der blev holdt øje med, at kravene til overdækning blev overholdt:. Der blev ned-
sat en styregruppe; der skulle udvikle et overvågningssystem; idet de fra starten af handel
med derivater ikke havde et sådant. Kreditkontoret overvågede investeringskreditterne via
nogle lister; der blev sendt ud dagligt. Derivater kunne ikke overvåges med dette system.
Der kunne trækkes lister over aktier 0g obligationer; men ikke derivater. Han var med til at
udvikle systemet. Arbejdet hermed blev påbegyndt før krisen i 2008; han vil tro; det var i
2007. De gik i luften med en del af programmet i starten af 2008. De forskellige produkter
blev efterhånden bygget på systemet, der var færdigt ; 2009. De kunne dermed også over-
våge handler med derivater. Programmet reagerede ved tab på 50 % af rammen. Han var
som markedschef omfattet af bankens spckulationsforbud. Dct var et krav fra bankens side
Det var for at undgå en sammenblanding af interesserne Han sad med bankens egenbe-
holdning Det gjorde  ikke, han sad med kundernes. Alle ansatte i vidnets
afdeling var omfattet af spekulationsforbuddet . De måtte dog godt købe aktier for egne
midler. 1juli 2008 blev der sendt meddelelse ud om en øget overvågning; og de arbejdede
på at ff overvågningssystemet færdigt så hurtigt som muligt. Det var de enkelte rådgivere;
der selv sad og lavede regneark, indtil systemet var færdigt , Han havde kendskab til, at
 havde et engagement. Han fik først efterfølgende kendskab til, at det gik galt.
Dcr er cfter hans opfattelse mange elementer; der har haft indflydelse herpå.


Det var kreditafdelingen; der tog sig af kreditbevillingeme; Kreditafdclingen var adskilt fra
hans afdeling: Overvågningen var ikke hans bord, selv om han var med til at udvikle sy-
stemet. Han stod for cksckvering af cgenbeholdningen:


 fra 2001 til 2010, senest
som erhvervsrådgiver i  Han sad med
bankens erhvervskunder med tilhørende privatforretninger og privatkunder med store inve -
steringsengagementer. Der blev som regel investeret dels med egne penge; dels med Iån fra
banken. Der blev købt investeringsbeviscr; der blev kombineret med lån ofte i schweizer
franc.


Til brug for kreditgivning blev der af kundeme krævet årsopgørelser 0g beskrivelser af
formueforholdenc. En købsaftale på en cjendom kunne bruges som dokumcntation af for-
mucforholdene. Rådighedsbeløbet for en gift kunde blev udregnet på baggrund af både
kundens 0g dennes ægtefælles indtægter. Han kunne yde lån op til 2 mio. kr. til investerin -
ger. Kundeme så ikke de indstillinger vedrørende Jån, som blev lavet. En afregningskonto

var inde i et lukket system; hvorfra kunden ikke kunne tage pengene ud. Det var normalt,
at der var en aftale om overdækning på engagementerne Det var fast hvor stor overdæk-
ning, der skulle være. Han har aldrig lavet en aftale uden krav om overdækning; Banken
fik hver dag en overtræksliste på kontiene; og der blev på et tidspunkt udviklet et system;
hvormed man dagligt kunne se, om kunderne var i underdækning 1 investeringsafdelingen
sad de med regneark, indtil der kom et egentligt overvågningssystem til brug for handler
med derivater. Han fik dagligt lister fra kreditkontoret på aktiekreditter. Lister over finan -
sielle instrumenter kom sporadisk fira 2008.


Forcholdt mailen af 3.juli 2008, ekstraktens side 288, hvori ckstra bevågenhed blev ind-
skærpet; har vidnet forklaret; at de gennemgik listerne med henblik på at finde ud afhvilke
derivater; der skulle lukkes


Han kunne selv bevilge kreditter op til 2 mio. kr. Det var kundens indkomst- og formue-
forhold, han brugte som grundlag for sin kreditvurdering. Han var bekendt med bankens
kreditpolitik og brugte den som et redskab til at vurdere sine kunder. Han skulle udvise
forsigtighed over for kunderne og undgå unødig risiko. Han var ikke inde i 
engagementer. Han har ud over investeringskreditter ogsà lavet andre kreditter; der ikke
gik ind i det kredsløb, hvor der var aflalt overdækning; Der blev vedrørende derivater sendt
lister ud, der viste, hvor stor rammebelastningen var. Det var ikke regelmæssigt. De første
lister kom i 2008, hvor det begyndte at gå galt. Der blev udsendt almindelige daglige over-
træksłister; der ikke havde med derivater at gøre. Han havde ikke så meget med aktieinve-
steringer at gøre.


 har supplerende forklaret, at han ikke har haft med erhvervsom-
rådet at gøre. Han var ansat i stabsfunktionen i investeringsafdelingen i  12008 hav-
dc han  sad
den daværende administrerende direktør  Alle bankens investeringsafde-
linger var bygget op på samme måde som i  var chef. Chefeme
for de enkelte investeringsafdelinger arbejdede på samme vilkår. Han var medlem af ban-
kens bestyrelse fra 2008. Han er bekendt med $ 77 i lov om finansiel virksomhed og var
selv omfattet heraf via sin plads i bestyrelsen.  var ikke på listen over ansatte
omfattet af $ 77.


Han deltog i mødet med  i oktober 2008, hvor de skulle se  i øjnene og se

på, hvordan hans investeringer havde udviklet sig. Han fik ikke på det møde indtryk af, at
havde fuldt ovcrblik over; hvordan det havde udviklet sig hvilket  ellers havde haft
ned i den mindste detalje tidligere.  var en rystet mand på mødet, hvilket han også selv
gav udtryk for.  havde ellers aldrig givet udtryk for at være belastet eller presset. Han
fik indtrykket; at  havde mistet overblikket; hvilket var noget nyt; som han ikke havde
sct signaler på tidligere; selv om de havde haft møder med hinanden hen over foråret og
forsommeren 2008. Han husker ikke; hvilken kontakt de havde hen over sommerferien i
2008. Han talte normalt med  en gang om ugen; og han var noralt i  Rı	Jafdelingen
en gang om måncden; hvor de mødtes.


Det var hans indtryk, at  var opdateret med hensyn til kursudviklingen i det finansielle
marked . De drøftede ikke så meget  egne investeringer.  var en kapacitet 0g gik
meget op i sit arbejde.


Banken havde ikke krav til overdækning for investeringsrammer til brug for handel med
derivater. Dct var tabenc, der skulle ses i forhold til rammen. Aktieinvesteringskreditter
skulle være et lukket kredsløb, 0g der kunne ikke ske aktiehandler over nettet. Afregnings-
konti for aktieinvesteringsaftaler kunne ikke bruges til afregning af aktiekøb uden for det
lukkede kredsløb. Det var udgangspunktet, Lån og sikkerhedsdepotet for en aktieinveste-
ringsaftale skulle være koblet sammen.


Der skete hen over 2007 og 2008 en udvikling af systemet til overvågning af udlandslån og
handel med derivater . Han var ikke med i projektgruppen; der udviklede systemet. Inden
systemet var færdigt; var handel med derivater meget begrænset; og han vil tro, at det var
 der gennemførte de første.


 har supplerende forklaret; at banken i 2008 havde de almindelige banksy-
stemer til at overvåge kundernes totale engagementer. Aktiekreditteme blev overvåget sær-
skilt centralt, og der blev på daglig basis sendt regneark ud til filialcme; der derved kunne
overvåge dissc kreditter , Der var for rammer til derivater et andet system frem til novem-
ber 2007. Det var ikke tidssvarende; hvorfor der slutningen af 2007 blev påbegyndt ud -
vikling af et nyt system; der var delvist færdigt i den første halvdel af 2008. Det var et reg-
nearksystem. Han fik de første udtræk fra dette system i april 2008, hvorefter han centralt
kunne overvåge overskridelse af line eller tab. Han gav i givet fald besked ud til filialeme
herom. Han orienterede kun filialerne om de rammer, hvor der var overskridelser 0g tab.

Det var hans opgave at informere filialerne; der selv skulle agere på hans meddelelser. Der
blev sendt informationer ud, når der var behov for det. Det var ikke dagligt. ] løbet af maj
2008 kaldte de alle rammeaftaler ind for at tjckkc; om aftalegrundlaget var i orden. Hvis
der var noget; der ikke var i orden; skulle filialerne kalde kunderne ind med henblik på at
få bragt tingene i orden. Banken havde ikke et system; hvorefter banken på en gang kunne
overvåge kundernes samlede engagement. Ved at sammenholde de oplysninger og enga -
gemcntsoversigter; som han har forklaret om i byretten; var det muligt at fà et samlet over-
blik.


Et blankoelement svarer til en manglende sikkerhed. Han var ikke mcd i projektgruppen,
der udviklede det udvidede overvågningssystem.


Det var bankens kreditkontor; der overvågede aktieinvesteringsaftaleme. [ løbet af 2008
sendte han lister ud til brug for overvågning af kreditrammerne til de kundeansvarlige i
filialere. Han er ret sikker på, at han har sendt mails om sin overvågning af  investe -
ringsrammer til  selv. De fleste mails herom blev sendt ud september oktober 2008.
Han cr så sikker; som han kan være, på, at  vidste, hvordan hans cngagement havde
udviklet sig.  var meget vidende på området. Listerne blev ikke sendt ud til kundeme,
kun til de kundeansvarlige i filialerne.


Afregninger fra investeringer som for eksempel valutaterminsforretninger kunne teknisk
set godt køre ind på aktieinvesteringsattalernes afregningskonti i det lukkede kredsløb,
men han ved ikke, om det var tilladt. Der skulle være tale om et lukket kredsløb vedrøren -
de aktieinvesteringsaftalerne.


Han husker at have set bevillinger til 
og derfra videresendt til banken i  til bevilling:


Aktiekreditterne kørte i deres eget lukkede system; og han havdc ikke med dette at gøre.
Filialcrne gav i nogle tilfælde; når han havde givet besked om en rammeoverskridelse,
kunden en yderligere bevilling:


 har forklaret, at han blev ansat i banken i 2005 på kreditkontoret.
Fra 2008 har han været erhvervskundechef og er i dag afdelingsdirektør. 1 2007-2008 var
han ansat til at bevilge kreditter og lån til kunderne i  Han var med i direktionen ind-

til fusionen. Afdelingsdirektørerne havde en bevillingsbeføjelse, der kunne uddelegeres .
Hvis medarbejdere skulle låne penge, blev dct i 2008 sådan, at afdclingsdircktørcn kunne
bevilge kreditter; dog ikke til spekulationer.


Foreholdt engagementsændringen for  pr, 3.juli 2008, ekstraktens side 274,
har vidnet forklaret; at det er den kundeansvarlige; der beskriver engagementet. En sådan
indstilling skulle sendes videre til afdelingsdirektøren; her  og derfra vi-
dere til kreditkontoret, der har bevilget kredittcn. Det er sædvanligt med et blankoelement.
Et blankoelement som det angivne på 1.613.000 kr. ville ikke falde ham i øjnene, heller
ikke selv om dct rettelig var 2.082.000 kr. Der er ct rigeligt rådighedsbeløb og en pæn for-
mue, hvor et blankoelement af denne størrelse ikke er usædvanligt .


Foreholdt bankens kreditpolitik, ekstraktens side 232, har han forklaret, at bankens ønsker
om at anlægge en velatbalanceret risikoprotil er af hensyn til banken. Det er bankens tab,
der sigtes til. Denne politik var tilgængelig for alle bankens medarbejdere; og man havde
pligt til at sætte sig ind i politikken. Kreditkontoret foretog ikke daglige kontroller af enga-
gementerne. På kreditkontoret skulle de sikre; at kontrollen blev foretaget på aktiekredit-
terne; og at der blev fulgt op herpå. De fik nogle lister fra backoffice, der var en del af
økonomikontorct. Andre havde også ansvaret for overvågning af 'investeringsrammerne,
men kreditkontoret skulle følge op herpå.


Foreholdt privatprofilen; ekstraktens side 279, har vidnet forklaret, at hvis formuen kun var
det halve og rådighedsbeløbet ca, 16.,000 kI. ville det have givet anledning til, at man ville
have set nærmere på det. Man ville have testet værdiansættelsen i formueopgørelsen; Det
cr ikke usædvanligt at medregne kundens ægtefælles indtægt 0g formue, selv om ægtefæl-
len ikke har tiltrådt engagemenet. Han forstår denne specifikke personprofil som en opgø-
relse over den samlede formue inkluderende ægtefællens formue.


Foreholdt engagementsændring; ekstraktens side 263, har vidnet forklaret; at opgørelsen
ikke er usædvanlig med hensyn til, at det omfatter et regnskab fira 30. september 2007. Han
ville dog nok selv have spurgt efter supplerende oplysninger.


Han er i sin nuværende 'stilling ikke omfattet af spekulationsforbuddet i $ 77.


Han havde ikke ansvaret for overvågningen af investeringsrammer; og han var ikke med til

at udvikle systemet til overvågningen.


Procedure


 har for landsretten frafaldet sine anbringender om, at banken ikke kan rejse
noget krav mod ham på grundlag af kautionsforpligtelsen; før sikkerhederne stillet af
 er realiseret; og at MiFid reglerne ikke skulle være overholdt


Parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har pro -
cederet i overensstemmelse hermed.


 har yderligere gjort gældende; at han var omfattet af forbuddet i $ 77 i lov
om finansiel virksomhed. Han måtte derfor ikke indgå i de engagementer, som sagen drejer
sig om;, og banken har fortabt sit krav mod ham, idet kravet alene er opstået som følge af
bankens egen skyld ved at give ham lov til at foretage investeringcr i banken for lånte mid-
ler. Banken har under alle omstændigheder pådraget sig et ansvar ved i strid med sædvan -
lig pengeinstitutpraksis at give en ansat i banken lov til at forctage invcstcringerne; |
 har yderligere gjort gældende; at banken har handlet ansvarspådragende ved at
fomy bevillingerne til ham 0g selskabet medio 2008, hvor de samlede cngagcmcnter var i
klar underdækning; 0g på et ufyldestgørende 0g forkert grundlag


Banken har heroverfor gjort gældende, at bestemmelseme i $$ 71 0g 77 i lov om finansiel
virksomhed under alle omstændigheder ikke ændrer ved den kendsgerning at
 'bærer det fulde ansvar for tabene på investeringeme foretaget personligt 0g i
selskabet. Banken har videre gjort gældende, at banken hverken ud fra egen skyld- eller
rådgiveransvarsbetragtninger er afskåret fra at gøre kravet gældende mod 
eller selskabet.


Landsrettens begrundelsc og resultat


Formålet med spekulationsforbuddet i $ 77 i lov om finansiel virksomhed er at hindre kon-
flikter mellem den finansielle virksomheds interesser 0g egeninteresser hos den ansatte
person, der er omfattet af forbuddet. Forbuddet er rettet mod personer; der er ansat af be-
styrelsen i den finansielle virksomhed, 0g ansatte; for hvem der foreligger en væsentlig
risiko for sådanne konflikter.

 var ikke ansat af bankens bestyrelse; 0g det har derfor påhvilet bankens be-
styrelse at forctage en konkret vurdcring af, om der for ham som investeringschef forelå en
væsentlig risiko for de konflikter, som forbuddet skulle hindre.


 har som lokal investeringschef ikke haft adgang til at disponcre over bankens
egenbeholdning; og der er efler indholdet af hans stilling i øvrigt ikke grundlag for at anta -
ge, at der for ham forelå en væsentlig risiko for sammenblanding af hans egne interesser
med bankens. Der er herefter 0g efter en formålsfortolkning ikke grundlag for at fastslå, at
bankens bestyrelse har handlet i strid med forbuddet i $ 77 ; lov om finansiel virksomhed
eller mod sædvanlig pengeinstitutpraksis i 2007 og 2008 ved at have tilladt 
at foretage de omhandlede investeringcr for lånte midler i banken.


Der er mellem  herunder hans selskab, og banken indgået særskilte aftaler
om aktieinvesteringer; valutalån og rammeaftaler med henblik på investering i finansielle
instrumenter; 0g det er hverken efter ordlyden af de enkelte aftaler eller på andet grundlag
dokumenterct, at det krav om overdækning; der var aftalt vedrørende akticinvesteringeme;
skulle gælde for samtlige engagementer; 0g at der skulle være aftalt en generel overdæk-
ning på 10 % som påstået af 


Dct kan cftcr de foreliggende oplysningcr lægges til grund, at  i forhold til sin
økonomiske fonåen havde et meget stort 0g særdeles risikofyldt engagement med banken
med hensyn til navnlig investering i udenlandsk valuta 0g derivater. Det kan videre lægges
til grund, at den kreditvurdering; der blev foretaget vedrørende ham, herunder i sommeren
2008,i et vist omfang beroede på oplysninger; der var utilstrækkelige og ikke fuldt under-
byggede.


Det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at banken i 2007 og frem til efteråret 2008
havde systemer; der gjorde det muligt dagligt at overvåge kundernes aktieinvesteringer,
men at der ikke var systemer; der gjorde det muligt at foretage en daglig overvågning af
kunderenes samlede engagementer; 0g at der navnlig ikke var fyldestgørende systemer til
overvågning afhandlerne med derivater. Det bemærkes i den forbindelse; at Finansrådet i
sit responsum har oplyst; at der på daværende tidspunkt ikke var nogen kontrolpligt i for-
hold til kunder med lånefinansierede investeringsengagementer.

De omhandlede investcringsengagementer var alle etableret på  eget initia-
tiv, nogle forud hans ansættelse i banken som investeringschef:  traf selv alle
beslutningcr om de investeringer; der blev foretaget; 0g det kan lægges til grund, at han
både gennem sin mangeårige erfaring inden for investeringsområdet og sit arbejde som
investeringschef, hvor han rådgav kunder om tilsvarende finansielle investeringer; var fuldt
bekendt med, at der bestod en væsentlig risiko for tab, 0g at denne risiko ikke var begræn-
set som påstået. Han burde også have vidst, at den stop loss klausul, der fremgik af ram-
mebevillingere; i overensstemmelse med ordlyden var indsat af hensyn til at begrænse
bankens tab. Det lægges videre til grund; at  gennem sit arbejde i banken
havde adgang til oplysninger; der ville have gjort ham i stand til at skabe en daglig oversigt
over sine engagementer, ligesom han to gange i juli 2008 fra centralt hold i banken modtog
mails om skærpet fokus på bl.a. investeringsrammer. Det lægges endeligt til grund; at ]
 selv kunne have lukket sine engagementer for at begrænse sit tab, men at han
ifølge sin egen forklaring i stedet forsøgte at redde situationen ved at intensivere sine spe-
kulationsforretninger.


Under disse foreliggende omstændigheder; 0g uanset om banken måtte have handlet i strid
med sin egen kreditpolitik i forbindelse med den fortsatte kreditgivning og eventuelt $ 71 i
lov om finansicl virksomhed, er der ikke grundlag for at pålægge banken et medansvar for
det tab,  og hans selskab har lidt i forbindelse med investeringsforretningerne;
ligesom der ikke er grundlag for at lade bankens tilgodehavende bortfalde helt eller delvist
som følge af egen skyld.


Landsretten stadfæster dcrfor byrettens dom.


Efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal  betale sags -
omkostninger for landsretten til  med i alt 175.000 kr. Beløbet omfat-
ter udgifter til advokatbistand.


Beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da 
ikke er momsregistreret . Landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens
økonomiskc værdi og dens omfang

Ihikendes for_ Lct:


Byrettens dom stadfæstes.


 med
175.000 kr.


Det idømte skal betales inden /4 dage.


Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens $ 8 a.




Marie $. Mikkelsen