Tiltale for overtrædelse af gødningsanvendelseslovens § 5, jf. § 29, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 1
Ret: Retten i Holstebro (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Bødesag
Sagsemner: Fiskeri, miljø, landbrug og jagt;
Strafferetlige sanktioner og andre foranstaltninger;

RETTEN HOLSTEBRO





DO M

afsagt den 8. september 2016

Rettens nr. 2-1475/2015
Politiets nr. 4200-84990-00091-11

Anklagemyndigheden
mod




Anklageskrift er modtaget den 16. juni 2015.

 er efter berigtigelse af tiltalen under sagens hovedforhand-
ling tiltalt for overtrædelse af

1 _

gødningsanvendelseslovens $ 5,jf. 8 29, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 1, ved i
planperioden 2006/2007, i landbrugsvirksomheden beliggende 
1 Nykøbing Mors ,  at have gennemført gødskning
med tilførsel af 62.256 kg kvælstof, hvilket oversteg virksomhedens tilladte
beregnede kvote på 55.247 kg kvælstof med 7.008 kg ,

2
gødningsanvendelseslovens $ 5,jf. $ 29, ved i planperioden 2008/2009,i
landbrugsvirksomheden beliggende  1 Nykøbing Mors,
 at have gennemført gødskning med tilførsel af 67.187
kg kvælstof, hvilket oversteg virksomhedens tilladte beregnede kvote på
61.594 kg kvælstof med 5.593 kg.

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.

Tiltalte har påstået frifindelse. Det erkendes; at tiltalte i de omhandlede plan-
perioder har indkøbt kvælstofgødning i et sådant omfang, at der ville have
været tale om overgødskning som anført i tiltalen; hvis den indkøbte gød-
ning havde været anvendt til gødskning, hvilket imidlertid ikke er sket; idet
gødningen har været anvendt til opbygning af et lager.

Endvidere har tiltalte henvist til, at strafansvaret er forældet, samt til, at an-
vendelse af straffelovens 8 3, stk. 1, må føre til frifindelse.

Sagens oplysninger

 har forklaret; at han siden 1996/1997 har drevet landbrugs -
virksomheden på  Han drev først virksomheden i interes-
sentskab med sin far og mor, men fra 2006/2007 har han drevet virksom-
heden alene Der gik nogen tid, vist 3 år, inden skiftet fra interessentskabs-
drift til enkeltmandsdrift blev registreret i gødningsregistret. Der var pro-
blemer med at få registreringen igennem. Der er tale om en grisegård med
søer 0g salg af 30-kilos grise. Han har nu 1.230 søer. Han har nu ca. 350 ha
Det er rigtigt, at han to gange, 0g første gang i begyndelsen af 2007, har købt
handelsgødning af  Han købte vist der, fordi det
var et godt tilbud. På daværende tidspunkt købte han normalt sin handels -
gødning fra  hos Agri Nord eller hos DLG. Han
husker ikke; hvordan han kom i kontakt med  men han har
handlet forskellige andre ting end gødning med  og hans
samhandel med 
annoncerede i landsbladet. Han gik ud fra, at  var registreret
til salg af handelsgødning, men han vidste på daværende tidspunkt ikke; at
gødningshandlere skulle være registreret Den handelsgødning, han fik fra
 kom i bigbags med 1.000 kg i hver. Det kan godt passe, at han i
2007 fik 25-26 af sådanne bigbags Gødningen blev vist leveret udenfor hans
maskinhuset; og han sørgede vist selv for, at den blev kørt ind i
maskinhuset. Gødningen blev placeret i et hjørne ved en gavl i maskinhuset
modsat indkørslen til maskinhuset i den anden gavl. Der opmagasinerede
han normalt sådanne ting. Han gøder med handelsgødning om foråret. Den
gødning han fik i 2007, spredte han ikke i foråret 2007. Gødningen stod på
lager i en årrække. Han købte idet planår også handelsgødning hos 
selvom gødningen var billigere hos  Årsagen var, at han
hos  fik gødningen leveret i en gødningsspreder, som han straks
kunne bruge til at sprede den leverede gødning. Han havde ikke selv en
gødningsspreder. Foreholdt de i bilag 1/5, under bilag J og K; fremlagte
fakturaer af 6. 0g 7. februar 2007, vil han ikke bestride; at det er disse
fakturaer, der blev udstedt for hans køb af gødningen. Det er et "godt 99
spørgsmål" , hvorfor gødningen er faktureret som foderhvede. Det var hans
mor, der dengang stod for det administrative; herunder betaling af regninger.
De købte også korn ind, og hans mor er åbenbart ikke faldet over det.
Foreholdt den som bilag 2/12, e, fremlagte faktura; vil han ikke bestride; at
det er den, der blev udstedt i forbindelse med hans køb af gødning i 2009_
Han ved ikke; hvad patent patentkali er. Han ved generelt ikke, hvorfor
regningerne er udstedt på andre produkter end dem; der er leveret. Han
begyndte at bruge af sit lager af handelsgødning, da han ifølge sit gødnings-
regnskab havde plads til det. Han husker ikke; hvornår han begyndte at
bruge af den gødning, der var leveret i 2007.Det var hans daværende plante-
avlskonsulent;  der da lavede hans gødningsregnskaber. Når
han brugte gødning fra sit lager, fortalte han det til  i forbin-
delse med, at han og  holdt møder, når gødningsregnskabet
skulle aflægges. Han ved; at han i et program; som hans landboforening har,

har slutlagere af handelsgødning for de omhandlede planår. Han ved ikke;
hvorfor korrektionerne i gødningsregnskabet først kom den 22. februar
2011. Han har ikke selv haft løs gødning liggende på lager. Den gødning,
han havde på lager;, viste sig, på grund af fugt, at være helt hård, da den
skulle tages ud af bigbagsene og bringes ud. Det var derfor besværligt at
bruge gødningen.  hjalp ham; da gødningen skulle bruges.
Hans egen foderhvede slog ikke til. Han køber foderhvede hvert år. Det var
ham; der stod for det praktiske; herunder at bestille varer hjem. Det var hans
mor; der betalte regningerne dengang. En regning for foderhvede ville være
helt normal. Han tror, at det meste af den gødning; han fik fra 
stod i måske 3 år, inden den blev brugt. Han fortalte  at der
var et gødningslager.  har efterfølgende fået en
hjerneblødning. Han er blevet trukket ca. 160.000 kr. i landbrugsstøtte i
forbindelse med denne sag. Han husker ikke; om det primolager; som blev
anført i gødningsregnskabet for 2009/2010, var den handelsgødning, han
havde købt i  Den gødning; der var svær at køre ud, må have
været den fra  men han kan ikke sige hvorfor. Han har dog aldrig
haft handelsgødning fra andre leverandører liggende på lager. De sække
som han ellers har haft liggende, har været med andet end gødning. Det
lager af husdyrgødning som det er anført i gødningsregnskabet; beror på et
skøn baseret på det anslåede indehold af gylletanken. Der er dog husdyr -
gødning mange andre steder end i gylletanken; såsom i fortanken og i
gyllekanaler. Der kan således måske være op til 3.000 kubikmeter; som ikke
er i gylletanken.



1 mange år, når  har brug for hjælp. Han husker leve-
ring af gødningen i sække. Han har også læsset gødning fra sække i en gød -
ningsspreder, når en sådan spreder har været lejet ind. Han husker noget
gødning, der stod i maskinhusets hjørne. Gødningen var meget klumpet; da
den skulle bruges. Han måtte stå med en skovl og skille det ad, da det skulle
køres ud. Det har han aldrig været ude for før, og derfor husker han det. Der
blev flyttet rundt på gødningen; mens den stod i maskinhuset. Han har selv
været med til at flytte rundt på gødningen. Han tror; at gødningen måske
stod i maskinhuset i ca. 3 år.  har altid haft bigbags i stort
antal, for eksempel i form af kalk, mineraler eller sædekorn. Han kan ikke
sikkert sige, at den fugtige gødning, som han var med til at køre ud, var den
gødning, der blev leveret i 2007 og 2009.

 har som vidne forklaret, at han i 11 år har arbejdet som
planteavlskonsulent hos Landbo Limfjord i Skive.  er en af
hans kunder. Han overtog 
som fik en blodprop i 2011. Når man laver et gødningsregnskab, tager man
for så vidt angår handelsgødningen dels et træk fra indberetningerne; dels
spørger man landmanden om, hvorvidt der er købt yderligere. Produktionen
af husdyrgødning udregnes efter standarder i forhold til besætningens

størrelse og sammensætning. I relation til lagerbeholdningen af husdyrgød-
ning spørger man landmanden; hvornår gylletanken er blevet tømt, 0g man
sætter så lageret til 0 ved den skete tømning. Hvis landmanden ikke har tømt
gylletanken helt, så skønner man i forhold til landmandens oplysninger om,
hvor meget der var 'tilbage i gylletanken. For så vidt angår handelsgødningen
får han typisk af landmanden at vide, hvor meget der er på lager. Han har
lavet bilag 0 ud fra de for ham foreliggende oplysninger "Landbrugsindbe-
retning DK" som er dertil, hvor gødningsregnskaber indberettes
"DBLRITIBedriftløsning/MarkOnline? er landbrugsforeningernes gødnings -
program. I 2006/2007 er der i gødningsprogrammet et slutlager på 7.020 kg.
Han ved ikke, hvad forskellen i forhold til gødningsregnskabet skyldes . Han
har set den brevveksling, der har været vedrørende tilmeldingen af 
til gødningsregnskabet. Måske skyldes uoverensstemmelsen noget i
forhold til det. Tallet på de 7.020 kg. må  have fået at vide
og han kan kun forestille sig, at tallet stammer fra  De 7.020
kg går igen som slutlager for 2007/2008. Faldet i lageret af husdyrgødning
til 2008/2009 kan skyldes, at gyllen var kørt senere ud. Det kan også
skyldes; at der har været færre dyr. Han kan ikke af faldet i lageret udlede; at
der har været brugt fra et lager af handelsgødning, men det kan også være en
forklaring. Han ved ikke, hvorfor der er blevet lavet to gødningsregnskaber
for 2009/2010. Der kan være kommet nye oplysninger til efter indgivelsen af
det første. Begge gødningsregnskaberne er indgivet indenfor fristen. Der
skal foreligge en forklaring fra landmanden; før man indgiver et nyt
regnskab. Der er nok også her kommet nye oplysninger til. I 2006 2008
kunne man meget let ændre i gødningsregnskabet, også efter fristudløb.
Senere er man begyndt at se mere strikst på ændringer af
gødningsregnskabet. Han kan ikke afvise; at det skyldes en fejl fra 
at de 7.020 kg. slutlager ikke er indberettet i gødningsregnskabet.
Han bekendt fremgår tallet på de 7.020 kg. af tal fra 2008. Foreholdt at bilag
B med landboforeningens tal for 2006/2007 er udskrevet i 2015, har vidnet
forklaret; at tallene blev trukket fra et gammelt edb-system. Han ved ikke;
hvorfor indberetningen af slutlageret først skete i februar 2011, hvis tallene
har ligget hos landboforeningen siden 2008. Han kan ikke udelukke; at tallet
fra 2008 for slutlageret først er sat ind i landboforeningens program i 2011.
Han ved ikke, om det via en log kan afklares, hvornår de 7.020 kg er plottet
ind i systemet. Der foreligger ikke en fysisk mappe med noget tilsvarende.
Foreholdt at det af gødningsregnskabet for 2008/2009, bilag 2/5, punkt 3.7
sammenholdt med punkt 3.4 fremgår, at gødningsregnskabet stort set "går
op selv om der ikke er noget slutlager, har vidnet forklaret; at man ikke
sender et gødningsregnskab ind med overgødskning med mindre
landmanden siger, at man må, i forhold til den elastik; der ligger i tallet for
husdyrgødningen.

Rettens begrundelse 0g afgørelse

Frem til gennemførelsen af fødevare- og landbrugspakken var kvælstofnor-
merne, som for hvert planår finder nærmere udtryk i de årlige bekendtgørel-

side 5
ser om jordbrugets anvendelse af gødning, på et niv eau, der var reduceret 
med omkring 20 procent under den økonomisk optimale  anvendelse. 
På gødskningsområdet gik fødevare- og landbrugspakk en ud på, at der 
skulle ske udfasning af de reducerede kvælstofnorme r forhold til økonomisk 
optimal anvendelse, idet udfasningen blev planlagt til at ske med 2/3 i 
dyrkningssæsonen 2015/2016 og 1/3 i dyrkningssæsone n 2016/2017. 
For at sikre overholdelse af de EU-retlige forpligt elser, skulle forøgelsen af 
kvælstofnormerne i nødvendigt omfang modsvares af m iljøkompenserende 
foranstaltninger. 
På gødskningsområdet skete implementeringen af føde vare- og 
landsbrugspakken ved en ændring af affattelsen af l ov om jordbrugets 
anvendelse af gødning og om plantedække § 6, stk. 3 , som med 
ikrafttrædelse den  4. marts 2016 blev gennemført v ed lov nr. 186 af 2. 
marts 2016. 
Første del af udfasningen af de reducerede kvælstof normer i forhold til 
økonomisk optimal anvendelse skete herefter med uds tedelsen af 
bekendtgørelse nr. 280 af 16. marts 2016 om jordbru gets anvendelse af 
gødning i planperioden 2015/2016, som med ikrafttræ delse den 18. marts 
2016 afløste den hidtil gældende bekendtgørelse for  det gældende planår, og 
anden del af udfasningen skete med udstedelsen af b ekendtgørelse nr. 1055 
af 1. juli 2016 om jordbrugets anvendelse af gødnin g i planperioden 2016/ 
2017, som trådte i kraft den 1. august 2016. 
Efter parternes oplysninger tillader de nugældende regler gødskning i det 
omfang, som tiltalte i denne sag er tiltalt for at have foretaget. 
Spørgsmålet bliver herefter - som omtalt i lovforsl aget (lovforslag L 68 
2015-2016) til lov nr. 186 af 2. marts 2016 - om sa gen skal vurderes ud fra 
de nugældende regler med den følge, at der skal ske  frifindelse, allerede 
fordi der nu ikke er tale om strafbare forhold, ell er om der skal ske en 
nærmere vurdering af forholdene ud fra de gødskning regler, der var 
gældende på de angivne gerningstidspunkter, jf. her ved straffelovens § 3, 
stk. 1. 
I lovforslaget var der herom anført: 
"Det er Miljø- og Fødevareministeriets vurdering, a t håndhævelsen af 
overtrædelser af reglerne for det maksimale brug af  kvælstofholdig 
gødning (overgødskning) i tidligere planperioder ik ke bliver påvirket 
af ændringen af reglerne, jf. U1998. 736 V. 
.... 
Den omfordeling af kvælstofreduktionsindsatsen, der  sker ved 
udfasningen af reduktionen af kvælstofnormerne foru dsætter, at det på 
et fagligt grundlag vurderes, at natur, overfladeva nd, grundvand og 
klima ikke forringes ved tilførsel af den forøgende  mængde kvælstof.

Der er med andre ord ikke tale om, at regelændringerne skyldes en
ændret opfattelse af forholdets strafværdighed; men skyldes ydre,
strafskylden uvedkommende forhold, jf. straffelovens $ 3, stk. 1, 2
pkt.
Som følge af ovenstående vil NaturErhvervstyrelsen; også efter
lovforslagets fremsættelse og vedtagelse; kontrollere 0g anmelde
overtrædelser af reglerne på det grundlag; der var gældende i den
pågældende planperiode.
Den endelige afgørelse af spørgsmålet om, hvorvidt en overtrædelse
skal bedømmes på baggrund af reglerne for den pågældende
planperiode; hvori brugen af den kvælstofholdig gødning har fundet
sted, eller efter den ændrede regulering fastsat i medfør af den
ændrede bemyndigelse i lovforslagets $ 1, stk. 1, henhører under
domstolene

Retten deler ikke den anførte vurdering angående straffelovens $ 3, stk. 1.

Med de gennemførte ændringer bortfalder således adskillige års regulering
med reducerede kvælstofnormer i forhold til økonomisk optimal anvendelse;
og der kan herefter 'gødes betydeligt mere end hidtil.

De kompenserende miljøtiltag påtænkes endvidere ikke gennemført som
indgreb; der rammer de enkelte landbrugere på en sådan måde; at den
økonomiske fordel ved øget tilladt gødskning modsvares af andre nye
omkostninger. Tværtimod ses de kompenserende miljøtiltag påtænkt
gennemført baseret på frivillighed og mod kompensation.

Hertil kommer; at det i forarbejderne til loven anført, at fjernelsen af de
reducerede gødskningsnormer vil have en negativ klimaeffekt.

På den anførte baggrund finder retten; at fastsættelsen af de nugældende
kvælstofnormer ikke beror på ydre, strafskylden uvedkommende forhold,
men på en ændret samfundsmæssig vurdering af normerne, 0g *  Vauu?
frifindes herefter i medfør af straffelovens $ 3, stk. 1_

Thi kendes for ret:

 frifindes.

Statskassen skal betale sagens omkostninger.







4 Berigtiges i medfør af retsplejelovens $ 221, stk. 1, således at 7 

ændres til 

Holstebro, den 2 november 2016