Byrettens kendelse om godkendelse og opretholdelse af en hemmelig beslaglæggelse af et brev stadfæstes med den ændring, at arrestanterne ikke gøres bekendt med den skete besl... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Straffesag — Sag under efterforskning
Sagsemner: Efterforskning og straffeproces;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

K E N D E L S E

Afsagt den 27. januar 2012 af Østre Landsrets 3. afdeling

(landsdommerne Ejler Bruun, Norman E. Cleaver og Morten Nielsen (kst.)).

3. afd. kære nr. S-167-12:

Foranstaltning under efterforskning

(advokat Kim Steen, besk.)

Anklagemyndigheden har ved kæreskrift af 12. januar 2012 kæret Næstved Rets kendelse af

9. januar 2012 (5092/2011), hvorved retten nægtede hemmeligholdelse i forbindelse med

godkendelse af beslaglæggelse af et brev fra Arrestant 1 og et brev fra Arrestant 2.   

Den beskikkede advokat har ved telefax af 17. januar 2012 modkæret kendelsen.

Af de grunde, der er anført i byrettens kendelse, tiltrædes det, at betingelserne for beslag-

læggelse af kopierne af de to breve, der er kommet til politiets kundskab i forbindelse med

brevkontrol, er opfyldt, jf. retsplejelovens § 802, stk. 1, jf. § 801, stk. 1, nr. 1, og at be-

slaglæggelsen opretholdes.

I forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. 54 af 10. november 2010 besvarede

justitsministeren et spørgsmål fra Retsudvalget således:

”Ministeren bedes redegøre for, hvordan en hemmelig beslaglæggelse af f.eks. en
medlemsliste vil foregå, hvis det ikke sker i forbindelse med en hemmelig ransag-ning.
Hvordan kommer politiet så i besiddelse af medlemslisten?



- 2 -

Svar:
Rigsadvokaten har oplyst, at hemmelig beslaglæggelse uden for hemmelig ransag-ning
i praksis f.eks. kan ske ved, at en varetægtsarrestant er underlagt brevkontrol, og at
politiet i forbindelse med denne kontrol hemmeligt beslaglægger (tager) en kopi af et
brev til eller fra den pågældende. Et andet eksempel kan være, at politiet møder op på
en mistænkt persons adresse og på døren eller dørmåtten finder beskeder eller
genstande, som beslaglægges hemmeligt. Det kan endvidere i forbindelse med ikke
hemmelige ransagninger af f.eks. mistænktes bopæl forekomme, at politiet får lejlig-
hed til at beslaglægge en kopi af f.eks. en medlemsliste, uden at mistænkte eller an-dre
bemærker det.”

Det fremgår af sagen, at politiet efterforsker banderelateret kriminalitet i Område, og at

beslaglæggelsen af de to breve skal ske for at klarlægge og dokumentere de pågæl-dende

arrestanters og andres tilknytning til den pågældende bande.

Oplysning til de pågældende arrestanter om beslaglæggelse af brevene må antages at gøre

dem bekendt med den igangværende kortlægning af bandemiljøet og vil medføre risiko for,

at det ikke vil være muligt for politiet at fortsætte sin kortlægning.

På den baggrund findes det af afgørende betydning for efterforskningen, at der i medfør af

retsplejelovens § 807 e, jf. § 788, stk. 4, foretages beslaglæggelse, uden at de mistænkte

arrestanter eller andre gøres bekendt med indgrebet, hvorfor

b e s t e m m e s :

Byrettens kendelse stadfæstes med den ændring, at Arrestant 1 og Arrestant 2 ikke gøres

bekendt med den skete beslaglæggelse, og at underretning herom und-lades.