Sagen omhandler fastsættelse af afregningspris for hjemmepleje omfattet af frit valg efter servicelovens § 83, jf. § 91
Ret: Vestre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Forvaltningsret;

VESTRE LANDSRET
DOM

afsagt den 5. juli 2021

Sag BS-3786/2020-VLR
(8. afdeling)

Kristelig Arbejdsgiverforening Pleje (KA Pleje)
som mandatar for
Blæksprutten ApS
(advokat Helle Lorentsen Bøgeskov
og advokat Rikke Lange Slavensky)

mod

Brønderslev Kommune
(advokat Jens Preben Søndergaard
og advokat Carsten Jacobsen)

Landsdommerne Claus Rohde, Torben Geneser og Jakob O. Ebbensgaard har
deltaget i sagens afgørelse.

Sagen er anlagt ved Retten i Hjørring den 4. juli 2019. Ved kendelse af 27. januar
2020 har byretten henvist sagen til behandling ved Vestre Landsret, jf. retspleje-
lovens § 226, stk. 1.

Blæksprutten ApS har ifølge aftale med Brønderslev Kommune som godkendt
privat leverandør leveret hjemmehjælp til borgere i kommunen. Sagen angår, om
Brønderslev Kommune har fastsat forkerte afregningspriser for de leverede
ydelser, og om Blæksprutten ApS i så fald har krav på yderligere betaling fra
kommunen vedrørende perioden fra den 1. juni 2016 til den 30. november 2020.



2

Påstande

Sagsøgeren, Kristelig Arbejdsgiverforening Pleje (KA Pleje) som mandatar for
Blæksprutten ApS, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Brønderslev Kommu-ne,
skal betale Blæksprutten ApS 22.662.500 kr., subsidiært et mindre beløb, med
procesrente af 3.539.281,76 kr. fra den 10. december 2018, af 1.088.169,51 kr. fra
den 4. juli 2019, af 14.227.864,23 kr. fra den 14. maj 2020, af 782.184,50 kr. fra
den 18. september 2020 og af 3.025.000 kr. fra den 1. februar 2021.

Brønderslev Kommune har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod beta-ling
af et mindre beløb.

Blæksprutten ApS har vedrørende størrelsen af sit krav henvist til en ”Opdate-ret
estimeret tabsopgørelse – Brønderslev Kommune” af 30. marts 2021 fra
statsautoriseret revisor Vidne 1, revisionsfirmaet Beierholm. Ifølge denne
opgørelse kan Blæksprutten ApS´ tab i perioden 1. juni 2016 – 30. november 2020
estimeres til 22.662.500 kr. inkl. moms, heraf estimeret tab ved-rørende løn
13.875.000 kr. og estimeret tab vedrørende øvrige omkostninger 8.787.500 kr.

Sagsfremstilling

Efter servicelovens § 91 skal kommunalbestyrelsen skabe grundlag for, at mod-
tagere af hjemmehjælp efter servicelovens § 83 kan vælge mellem to eller flere
leverandører af denne hjælp, hvoraf den ene leverandør kan være kommunal.

Brønderslev Kommune har ved indkøb af hjemmehjælp hos private leverandø-rer
anvendt en såkaldt ”godkendelsesordning” , hvorefter kommunen skal fast-sætte
afregningsprisen til private leverandører, så prisen svarer til de omkost-ninger, som
den kommunale leverandør har ved at levere tilsvarende ydelser.

Blæksprutten ApS har som godkendt privat leverandør leveret hjemmehjælp til
borgere i Brønderslev Kommune og har under denne sag fremsat krav mod
kommunen om efterbetaling for ydelser leveret i perioden fra den 1. juni 2016 til
den 30. november 2020, idet Blæksprutten ApS er af den opfattelse, at kom-munen
har fastsat forkerte afregningspriser.

Ydelserne blev leveret i henhold til en kontrakt af 11. december 2015 mellem
Brønderslev Kommune og Blæksprutten ApS og to allonger om forlængelse, der
blev underskrevet af Blæksprutten ApS henholdsvis den 30. november 2018 og
den 30. oktober 2019. Ifølge den oprindelige kontrakt var der ”Kontraktstart” den
17. december 2015, og kontrakten var gældende til den 30. november 2018. Den
første allonge angik en forlængelse til den 30. november 2019, og den an-den
allonge angik en forlængelse til den 30. november 2020.



3

Kontrakten af 11. december 2015 indeholder blandt andet følgende bestemmel-ser:

”2 KONTRAKTENS BAGGRUND (LOVGRUNDLAG) Lovgrundlaget
for indeværende kontrakt er Bekendtgørelse af Lov om Social Service
(SEL), LBK nr. 150 af 16/02/2015 med senere ændringer.

Indeværende kontrakt omhandler ydelser leveret jf. SEL § 83 og § 83a,
dvs. personlig pleje og praktisk hjælp samt rehabiliteringsforløb.

….

3 KONTRAKTGRUNDLAG
Denne kontrakt er indgået efter bestemmelserne om frit valg af leve-
randør af personlig og praktisk hjælp (godkendelsesordningen), jf. § 91 i
SEL LBK nr. 150 af 16/02/2015 med senere ændringer.

….

4 KONTRAKTENS OMFANG
Leverandører af personlig pleje, praktisk hjælp samt rehabilitering er
forpligtet til at kunne levere personlig pleje og/eller praktisk hjælp samt
rehabilitering til de borgere, bosiddende i kommunen, som vælger den
pågældende leverandør. Godkendelse som leverandør medfører, at le-
verandøren på sigt vil være forpligtet til at kunne levere den pågæl-dende
service hos alle visiterede borgere, som er omfattet af frit valg.
Leverandøren kan ikke fravælge borgere.

….

Kommunen forpligter sig ikke til at garantere et bestemt antal borgere
eller et antal visiterede timer. Antal borgere er alene bestemt af borger-nes
valg af leverandør. Antallet af visiterede timer følger den konkrete
visitationsafgørelse pr. borger.

….

5 KONTRAKTPERIODE OG UDLØB
Kontrakten er gældende fra den 1. december 2015 indtil den 30.
november 2018. Herudover har kommunen mulighed for at forlænge
kontrakten i op til 12 måneder i alt op til 2 gange. Forlængelse sker i gi-
vet fald på uændrede kontraktvilkår. Meddelelse herom skal gives til
leverandøren senest 6 måneder før kontraktudløb, i modsat fald ophø-rer
kontrakten uden særskilt opsigelse.

Kontrakten kan til enhver tid opsiges af begge parter med 6 måneders
forudgående skriftligt varsel.

Leverandøren er ved væsentlige ændringer i lovgivning, serviceniveau,
visitationsredskab, håndbog vedr. rehabilitering m.v. og dermed kra-



4

vene til ydelserne berettiget til at opsige kontrakten med kommunen med
3 måneders varsel.

Leverandøren påtager sig i henhold til denne kontrakt at udføre de be-
skrevne opgaver i kontraktperioden.

….

6 VILKÅR FOR ARBEJDETS TILRETTELÆGGELSE

….

6.1.2 ÆNDRINGER, OPDATERINGER MV. AF SERVICENIVEAU

….

Kommunen forbeholder sig ret til at ændre timeprisen med udgangen af
marts, juni, september og december, hvis der kan dokumenters årsa-ger,
der har betydning for timeprisen – både i opadgående og nedadgå-ende
retning.

….

10 OPHÆVELSE OG ERSTATNING
Såfremt en part i væsentlig grad misligholder sine forpligtelser, kan den
anden part ophæve kontrakten med øjeblikkelig virkning eller – efter eget
valg – opsige kontrakten med forkortet varsel.

….

19 PRIS OG HONORAR
Den fastsatte timepris dækker det gældende serviceniveau i Brønders-lev
Kommune, som fremgår af kvalitetsstandarderne samt visitations-
redskabet.

Alle krav nævnt i nærværende kontraktgrundlag er indeholdt i timepri-
sen.

Der visiteres og afregnes i Brønderslev Kommune efter ydelsespakker.
Den definerede tid er baseret på gennemsnitstider for levering af ydel-
sespakkerne hos den enkelte borger. Dette betyder, at hos nogle borgere
kan ydelsespakken tage lidt længere tid og hos andre brugere lidt kor-tere
tid. Yderligere beskrivelse heraf findes i visitationsredskabet.

Der afregnes på baggrund af de visiterede timer – minus hjælp aflyst
rettidigt af borger + hjælp ikke aflyst rettidigt/indlagt.

….

Afregning til leverandøren finder sted senest den 28. i måneden under
forudsætning af, at korrekt udfyldt faktura er modtaget senest den 8. i
samme måned til det pengeinstitut, girokonto eller andet, som leveran-
døren har angivet. Hvis der er uenighed om fakturaens grundlag, tager



5

Visitationen kontakt til leverandøren med henblik på en afklaring af
problemstillingen.

20 ÆNDRINGER I KONTRAKTEN – TILPASNING Ændringer i
kontrakten udover det i afsnit 6.1.2 anførte kan kun ske med kommunens
og leverandørens skriftlige samtykke.

Parterne er berettiget til at forlange sådanne ændringer i kontrakten, som
er nødvendige for at tilpasse kontrakten til ændrede myndigheds-krav.
Såfremt en part finder, at ændrede forhold berettiger til ændrin-ger, skal
den anden part orienteres herom bilagt fornøden dokumenta-tion for de
påberåbte ændringer.

Parterne er herefter forpligtede til at gennemføre gensidigt imødekom-
mende forhandlinger med henblik på at tilpasse kontrakten i overens-
stemmelse med de ændrede forhold.”

Efter anmodning fra Brønderslev Kommune udarbejdede revisionsfirmaet PWC en
”Analyse af fritvalgsområdet – Brønderslev Kommune” dateret 30. novem-ber
2017. Det anføres blandt andet heri:

”Baggrund
Brønderslev Kommune har et ønske om at analysere fritvalgsområdet for
at få belyst mulighederne for en bedre styring af området – såvel på
myndigheds- som på udførerområdet.

Ifølge regnskabet for 2016 overholder myndighedsområdets bestille-
renhed sin budgetramme på 77,7 mio. kr., mens den kommunale leve-
randør generelt er udfordret på sine timepriser. Der var således en
uoverensstemmelse mellem afregningen for leverede ydelser og de fak-
tiske udgifter på ca. 4,7 mio. kr. i 2016.

På et møde den 5. maj 2017 er det aftalt at gennemføre en hurtig analyse
og på baggrund heraf udarbejde en handleplan, der skal fokusere på
styringsmuligheder i forbindelse med fritvalgsområdet; såvel på myn-
digheds- som udførerområdet.”

Analysen fra PWC indeholdt en række observationer, konklusioner og anbefa-
linger, herunder af styringsmæssige hensyn en anbefaling om en årlig genbe-
regning af BTP (brugertidsprocenten), som kunne danne grundlag for budget-
lægningen på fritvalgsområdet. Bilag 2 i analysen indeholdt en beregning af BTP
(brugertidsprocent) baseret på maj måned 2017. Ifølge bilaget er normeret tid for
en fuldtidsansat 1.924 timer, der er ”Fraværstid” på 464 timer (ferie, kur-ser,
sygdom m.v.) og dermed ”Fremmødetid” på 1.460 timer. Fremmødetiden er
fratrukket ”Indirekte tid og øvrig tid” på 562 timer (frokost, møder, vejtid,
beredskabstid m.v.), hvorved fremkommer en ”Direkte brugertid” på 897 timer.
Brugertidsprocenten er i bilaget beregnet som en direkte brugertid 897 timer : en
normeret tid 1.924 timer x 100 = 46,6. Det anføres blandt andet i analysen:



6

”BTP er med 46,6% væsentlig lavere end det budgetterede niveau på
53,3% som gennemsnit. Dette forhold er den største enkeltstående årsag
til de aktuelle budgetoverskrivelser.”

Kommunen er af den opfattelse, at der er fejl i PWC´s beregning af brugertids-
procenten, idet kommunen blandt andet har anført, at kurser (30 timer) ikke er
”Fraværstid” men ”Indirekte tid og øvrig tid” , således at fremmødetiden er på
1490 timer, og at BTP skal beregnes som en ”Direkte brugertid” på 897 timer
divideret med en ”Fremmødetid” på 1490 timer gange 100, hvilket fører til en BTP
på 60,2.

Analysen fra PWC blev behandlet på et møde i kommunens ældreomsorgsud-valg
den 7. december 2017, hvor den blev taget til efterretning. I referatet fra
udvalgsmødet anføres det under ”Sagsfremstilling” blandt andet:

”På baggrund af en merudgift på ca. 4,7 mio. kr. i regnskab 2016 for Frit
Valg områdets kommunale leverandør og en forventning om en mer-
udgift også i 2017 har Brønderslev Kommune indledt et samarbejde med
PwC om at analysere Frit Valg området. Analysen skal belyse mu-
lighederne for en bedre styring af Frit Valg området på såvel myndig-
heds- som udførerniveau.

Analysen påbegyndtes i maj 2017 og peger foreløbigt på et provenu på
4,5 mio. kr. på baggrund af følgende observationer og foreløbige anbe-
falinger fordelt på fire forskellige temaer:

1. Tid og pris i pakkerne

Her retter observationerne sig mod, at beregningen af BTP (brugertids-
procenten) er udarbejdet tilbage i den tidligere Brønderslev Kommune,
hvor mønsteret i opgaveløsningen var centreret omkring Brønderslev by
(hvor ca. 60 procent af borgerne boede i Brønderslev by og ca. 40 procent
i de mindre byer på landet), og derfor ikke er tilpasset forhol-dene i den
ny Brønderslev Kommune efter kommunalreformen.

Den af PwC opgjorte BTP er således lavere end den, der budgetteres med,
og er ifølge PwC en væsentlig årsag til merforbruget.

PwC har desuden oplyst, at Brønderslev Kommunes BTP er høj i for-hold
til andre kommuner, de har lavet analyser hos.

Herudover er der sket en forskydning fra 2016 til 2017 mod relativt flere
små pakker, og tolerancen på 25 procent giver kun et lille råderum til
fleksibilitet i de små pakker.

Foreløbige anbefalinger:

PwC anbefaler en årlig genberegning af BTP som grundlag for budget-
lægningen på Frit Valg området. Herudover er der behov for en mere
anvendelig registrering af fremmødetid, køretid og øvrigt tid i vagt-



7

plansystemet som forudsætning for at kunne genberegne BTP. Generelt
understreges, at en daglig registrering af arbejdstid er afgørende for
styringsmulighederne i Frit Valg.

For at sikre større fleksibilitet i tidsanvendelsen anbefaler PwC, at tole-
rancen i de små pakker øges til +25/-50 procent.

…”

Den 15. februar 2018 blev der afholdt et samarbejdsmøde mellem Person 1, Vidne
2 og Vidne 3 fra Blæksprutten ApS og repræsentanter for kommunen, herunder
”Chef Visitationen” Vidne 4. Efter mødet sendte Blæksprutten ApS ved mail af 24.
februar 2018 et brev til kommunen, hvori det anføres:

”Tak for et godt møde på kommunens kontor i Dronninglund den 15.
februar 2018.

Kan vi forvente et referat fra mødet?

Det blev på mødet oplyst, at afregningspriserne for Brønderslev Kom-
mune i 2018 foreløbig er beregnet med udgangspunkt i de samlede
langfristede omkostninger som faktisk er realiseret i 2016, indekseret til
2018-niveau.

Det blev imidlertid også oplyst, at der ved timeprisberegningerne er
anvendt samme BTP (brugertidsprocent) som tidligere år på 53,3%, på
trods af at Brønderslev Kommune via den udleverede PWC-rapport er
bekendt med, at den offentlige leverandør ikke lever op til denne BTP,
som jf. rapporten alene udgør 46,6%.

Det betyder at de afregningspriser pr. faktureret time de private leve-
randører har modtaget i 2016 og 2017 og fortsat modtager i 2018, er væ-
sentligt lavere end de betalinger der er tilgået og p.t. tilgår den offentli-ge
leverandør, hvilket er i strid med lovgrundlaget som foreskriver, at der
skal være ligestilling mellem den offentlige og de private leveran-dører.

Det er Blækspruttens opfattelse, at Brønderslev Kommune er forpligtet til
at afregne med timepriser der beregnes med udgangspunkt i den faktisk
realiserede BTP der fremgår af PWC rapporten, og som forven-teligt
tager udgangspunkt i det faktisk registrerede antal fakturerbare timer i
2016.

Alene effektiviseringer der dokumenterbart er iværksat kan indregnes i
kommunens afregningspriser, hvorfor effektiviseringer som planlægges
iværksat senere på året, ikke kan indgå i de nugældende priser. Kom-
munen må foretage en ny regulering af priserne når disse evt. iværk-
sættes og dokumenterbart medfører en besparelse som kan påvirke af-
regningspriserne.



8

Jvf. den lovgivning der har været gældende siden 2013, så er kommu-
nerne forpligtet til løbende at foretage regulering af priserne, når de bliver
bekendt med, at der er forhold som begrunder en prisændring, herunder
foretage kontrolberegninger som sikrer, at afregning af den offentlige og
de private leverandører ligestilles.

Det følger af lovgivningen at det ikke behøver at ske pr. faste terminer og
lovændringen i 2013 var netop begrundet i, at der derefter ikke skete
efterbetaling til de private leverandører, hvis de budgetterede afregnin-ger
viste sig at være for lave. Dette skærper kommunens forpligtelse til
løbende at sikre, at priserne reguleres når kommunen bliver bekendt med
forhold der viser, at priserne ikke længere er dækkende for den of-fentlige
leverandørs udgift pr. fakturerbar time.

Det er således i strid med lovgivningen når Brønderslev Kommune ikke
tilpasser timepriserne det udgiftsniveau som kontrolberegningen viser, at
den offentlige leverandør har.

Blæksprutten skal på den baggrund opfordre Brønderslev Kommune til
straks at ændre timepriserne gældende fra den 1. januar 2018, således de
beregnes på baggrund af den faktiske BTP der er konstateret ved
kontrolberegningen.

Blæksprutten er naturligvis opmærksom på, at Brønderslev Kommune
kan ændre timepriserne igen, hvis der senere iværksættes effektivise-
ringer som dokumenterbart nedsætter den offentlig leverandørs om-
kostninger pr. fakturerbar time.

Vi håber at Brønderslev Kommune er enig i at den nuværende situation
ikke er rimelig og i overensstemmelse med lovgivningen og accepterer at
foretage den ønskede ændring snarest og med tilbagevirkende kraft, som
minimum til 1/1 2018.

Blæksprutten forbeholder sig at gøre krav på ekstrabetaling også for 2016
og 2017, hvor afregningspriserne jf. rapporten heller ikke har levet op til
lovgivningens krav om ligestilling med den offentlige og de pri-vate
leverandører.”

I kommunens referat af mødet den 15. februar 2018, der er udarbejdet af Vidne 4,
og som blev sendt med mail til Blæksprutten ApS den 28. februar 2018, anføres
det blandt andet:

”1. Orientering om proces om ”Omstilling og effektivisering af Frit
Valg området”
Materialet i form af rapport udarbejdet af PwC og kommissorium gen-
nemgået og drøftet. Efterhånden som arbejdsgrupper kommer med for-
slag/resultater meddeles dette.

….

6. Eventuelt
….



9

Blæksprutten påpeger, at der er udfordringer med den måde hvorpå der
afregnes. Der er fra Visitations side stillet krav om afregning på hhv. § 83
og § 83a, så der kan følges op på om indsatsen i § 83a virker. Dette
udfordrer.
Vidne 4 oplyser, at der pågår møder med vores leverandør af IT i forhold
til udfordringer med ”ud-data” . Det aftales at følge op på dette.”

Efter modtagelsen af referatet af mødet den 15. februar 2018 sendte Blæksprut-ten
ApS den 28. februar 2018 en mail til kommunen, hvori det anføres:

”Tak for det tilsendte referat.
Der blev såvel under punkt 1 som under punktet evt. drøftet vedrøren-de
kommunens beregning af afregningspriserne for 2018 og vi skal på den
baggrund anmode om at følgende tilføres referatet:

”Under punkt 1:
På Person 1's forespørgsel vedrørende beregning af afregnings-priserne
for 2018 blev det oplyst, at afregningspriserne for 2018 er be-regnet ved
at priserne for 2017 er fremskrevet med det forventede løn-og prisskøn.
Det blev oplyst at kommunen på baggrund af de faktiske oplysninger om
udgifter og leverede timer i hjemmeplejen i 2017, vil fo-retage en
kontrolberegning af priserne, som kunne medføre en tilpas-ning af
afregningspriserne for 2018. Brønderslev Kommune ville ikke love, at en
sådan prisændring blev gennemført med tilbagevirkende kraft fra 1/1
2018. Kommunen oplyste endvidere, at rapportens oplys-ninger
vedrørende den faldende effektivitet i den offentlige hjemmeple-je, som
den fremgår af den fremsendte rapport udfærdiget af PWC, medfører at
Brønderslev Kommune senere på året vil iværksætte nogle
effektiviseringstiltag.

Under punktet evt.:
I fortsættelse af det under punkt 1 anførte vedrørende afregningspri-serne
for 2018, gjorde Blæksprutten opmærksom på, at det ikke er kor-rekt blot
at fremskrive priserne på baggrund af 2017-priserne, når man konkret er
bekendt med at den BTP-procent der ligger til grund for denne beregning
ikke er gældende og at priserne derfor må beregnes med den aktuelle
BTP-procent og at de tilrettede priser bør have virk-ning fra 1/1 2018.
Blæksprutten gjorde endvidere opmærksom på, at eventuelle
effektiviseringer, som evt. iværksættes ved den offentlige le-verandør,
først kan indgå i beregningerne når disse er vedtaget og do-kumenteret.
Kommunen kunne ikke oplyse hvornår man kunne bereg-ne de tilrettede
priser og fastholdt at man ikke ville love at foretage prisændringer med
tilbagevirkende kraft.”

Jeg ser frem til svar på tidligere fremsendte mail og uddyber selvfølge-lig
meget gerne denne henvendelse ved et møde, såfremt vi snarest og i
gensidig forståelse kan finde en afklaring på uenigheden.”



10

Blæksprutten ApS´ brev 24. februar 2018 blev besvaret af kommunen ved et brev
af 9. april 2018, hvori det anføres:

”Hermed fremsendes svar på jeres anmodning om aktindsigt samt be-
svarelse på din forespørgsel omhandlende BTP dateret d. 24. feb. 2018.

Brønderslev Kommuner imødekommer jeres anmodning om aktindsigt og
fremsender de kalkulationer som kommunen har lagt til grund for taksten
i 2016, 2017 og 2018. Omkostningskalkuler er vedlagt denne skrivelse.

Taksten er beregnet på baggrund af de gennemsnitlige langsigtet om-
kostninger og er løbende blevet justeret i form af en indeksfremskriv-
ning. Brønderslev Kommune har overholdt gældende lovgivning idet
afregningsprisen er fastsat på baggrund af de gennemsnitlige, langsig-tede
omkostninger og prisfremskrevet på baggrund af et skøn. Brøn-derslev
Kommune må gøre Blæksprutten opmærksom på, at der er for-skel på
omkostninger og udgifter i det enkelte år. Der kan derfor ikke
nødvendigvis alene ud fra de tal, der figurerer i årets budget/regnskab
udarbejdes en omkostningskalkule for en specifik opgave. Det skal der-
udover bemærkes, at de samlede omkostninger udgør en beregnet og ikke
en direkte konstaterbar størrelse. Omkostningsberegningen kan så-ledes
indeholde en række kalkulatoriske poster, der ikke på noget tids-punkt
figurer i kommunernes budgetter/regnskaber, jfr. Budget- og
regnskabssystemer for Kommuner kap. 9 vejledning og omkostnings-
kalkulationer.

Vi skal endvidere gøre jer opmærksom på, at Bekendtgørelse nr. 299 af
25/3/2010 blev ophævet d. 17. april 2013, hvoraf det fremgik, at afreg-
ningsprisen skulle kontrolleres ved årsregnskabet og efterregulering af
denne.

Brønderslev Kommune er ikke enige i jeres antagelse af, at BTP er ikke
svare til det budgetteret. I henviser til en rapport udarbejdet af PWC,
hvoraf det fremgår, at den offentlige leverandør skulle levere mindre end
det budgetterede BTP svarende til 46,6 % fremfor 53,3 %. Brønderslev
Kommune skal oplyse jer om, at omtalte PWC rapport er udarbejdet som
en analyse af frit valg området og herunder sygeplejen med afsæt i en
omstilling og effektvisering af områderne. Formålet med rapporten var
dels at belyse en bedre styring af området og dels belyse områder hvor der
kunne realiseres et økonomisk potentiale.
I rapporten er der udtaget en stikprøve af brugertidsprocenten (2017).
Stikprøven er udtaget i maj 2017 men stikprøven er desværre ikke kor-
rekt udtaget og er derfor ikke repræsentativ for området. I rapporten er der
taget forbehold for denne opgørelse og følgende fremgår rapporten side
16, at

” Det er ikke muligt at opgøre BTP på paragraf-niveau, da
tidsregisteringen heraf ikke er valid”

Ydermere er stikprøven ikke korrekt udtaget idet denne skal bestå af
mindst 800 gyldige observationer for pågældende ydelseskategori.



11

PWC stikprøve indeholder alle ydelseskategorier i sammen stikprøve og
rapporten tager således ikke hensyn til hverken særlige ordninger el-ler
delegerende ydelser, hvilket giver et fejlagtigt billede af den direkte
brugertid. Der er således ikke tale om en isoleret § 83 stikprøve.
Stikprøven er endvidere fejlbehæftet, idet den direkte brugertid ikke
indeholder opgaver uden for opgørelsen.
 
Så-fremt Stikprøven skulle anses for repræsentativ skal vi oplyse om, at
beregningen af BTP er foretaget forkert idet PWC har medregnet kur-
susdage som fravær frem for indirekte brugertid. Indregnes kursusdage
som indirekte brugertid vil BTP i stikprøven blive 60,2 %.

Brønderslev Kommune kan oplyse Blæksprutten om, at kommunale le-
veret BTP udgør følgende:
Praktisk hjælp – dag 60 %
Personlig pleje – dag 55 %
Personlig pleje – øvrigt 51 %

Brønderslev Kommune kan endvidere oplyse, at der er nedsat en ar-
bejdsgruppe, som netop arbejder på korrekt beregning af BTP i forlæn-
gelse af PWC-rapporten. Formålet med arbejdet er, at få fastlagt en me-
tode til beregning af BTP samt fastsættelse af en procedure for en årlig
genberegning af BPT.

Brønderslev Kommune skal endvidere oplyse, at der er konstateret fejl
ved de delegerede sygeplejeydelser fra sygeplejen til den kommunale frit
valgs leverandør. Den kommunale frit valgs leverandør har modta-get
afregninger pr. time svarende til 30 kr. under afregning til private
leverandøre, hvilket betyder, at de kommunale leverandører har mod-taget
en mindre afregningstakst end de private leverandører. Dette af-
stedkommer et skævt vilkårsgrundlag for levering af ydelser for den
kommunale leverandører. Idet den private leverandør har været bedre
stillet rent takst og deraf konkurrencemæssigt på markedet. Vi kan op-lyse
jer om, at der arbejdes på en genopretning af dette.”

Der blev den 1. november 2018 afholdt et ”leverandørmøde” mellem Blæksp-
rutten ApS og kommunen.

Ved brev af 9. november 2018 rettede Blæksprutten ApS på ny henvendelse til
kommunen. I brevet fra Blæksprutten ApS anføres det blandt andet:

”Aktindsigt og prisberegning

Brønderslev Kommune har som svar på vores henvendelse og anmod-
ning om aktindsigt af 24. februar 2018 fremsendt de kalkulationer, som
kommunen har lagt til grund for beregning af afregningspriserne i 2016,
2017 og 2018.

De fremsendte oplysninger er ikke fyldestgørende i forhold til, at vur-dere
rigtigheden af kalkulationerne. Vi skal bede om at modtage do-
kumentation for de omkostninger der indgår i beregningerne, herunder
blandt andet en specifikation af lønudgiften, antal årsværk der har ar-
bejdet i hjemmeplejen de pågældende år samt specifikation af, hvordan



12

BTP satserne er fastsat. Der ønskes indsigt i retningslinjerne for hvor-dan
BTP er beregnet og hvornår de stikprøver der danne grundlag for de
anvendte BTP er foretaget. Herudover ønskes dokumentation for
sygefravær, kursus/uddannelsestid, pauser m.m. for de enkelte år, og
hvordan disse indgår i BTP.

De fremsendte kalkulationer giver indtryk af, at det er fremskrevne tal og
ikke faktiske tal der indgår i beregningerne, det gælder både i for-hold til
de omkostninger og det antal timer der indgår i beregningerne.

Brønderslev Kommune skriver i Leverandørkrav, side 18, at der hvert år i
april udfærdiges en efterberegning af timepriserne ved en omkost-
ningskalkulation. Jeg skal bede om at få fremsendt disse efterberegnin-ger
for de seneste 3 år.

Kommunen gør i besvarelsen meget ud af at forklare, at BTP beregnin-
gen i PWC rapporten ikke er korrekt, men forholder sig ikke til, om den
BTP der anvendes i prisberegningen er retvisende.

Meget tyder på at det ikke er tilfældet.

Det fremgår således af referat fra udvalgsmøde den 7/12 2017, hvor der
på baggrund af PWC rapporten gøres status på analysen, at den BTP
beregning som kommunen anvender i prisberegningerne er lavet på
baggrund af en stikprøve, lavet i den tidligere Brønderslev kommune, og
ikke er tilpasset forholdene i den nye Brønderslev Kommune. Bereg-
ningen er altså fra før 2007.

Det fremgår endvidere, at PWC har oplyst, at de BTP procenter Brøn-
derslev Kommune anvender ligger højere end andre de har lavet analy-ser
hos.

At den anvendte BTP ikke er retvisende understøttes også af det for-hold,
at den kommunale leverandør både i 2016 og 2017 har haft et væ-sentlig
driftsunderskud, som i 2016 udgjorde kr. 4,7 mio. og i 2017 an-slås til ca.
kr. 8,9 mio. for året og som iflg. PWC skyldes, at der er en
uoverensstemmelse mellem afregningen for leverede ydelser og de fak-
tiske udgifter ved den kommunale leverandør og at BTP er væsentligt
lavere end det gennemsnitlige budgetterede niveau.

Alt sammen forhold der bekræfter, at de af Brønderslev Kommune an-
førte BTP er for høje, og afregningspriserne dermed for lave, og således
ikke dækker den kommunale leverandørs udgifter ved levering af ydel-
serne.

Ved dækning af den kommunale leverandørs underskud, betaler Brøn-
derslev Kommune, får den offentlige leverandør en højere afregning end
det der betales til de private leverandører. Det er klart i strid med den
gældende lovgivning på området, som foreskriver, at der skal være en
ligestilling mellem den offentlige og private leverandør.

Vi er ærgerlige over at Brønderslev Kommune ikke på den baggrund er
indstillet på at foretage en genberegning af priserne for 2018, således



13

som vi har efterspurgt og som kommunen jf. lovgrundlaget er forpligtet
til, når de bliver bekendt med forhold, som begrunder en prisændring.

Blæksprutten fastholder, at Brønderslev Kommunes prisberegning for
2018 og tidligere år er forkert.

Den forskel der er mellem den BTP kommunen bruger, som angiveligt
bygger på en stikprøve fra før 2007 og den BTP, PWC nu er kommet frem
til og som understøttes af rapporten, medfører en forskel i den
gennemsnitlige timepris på ca. 14%. Svarende til at den afregning
Blæksprutten modtager er ca. kr. 125.000 for lav hver måned, med det
nuværende aktivitetsniveau.

Vi gør gældende, at Brønderslev Kommune i årene 2016, 2017 og 2018,
har afregnet Blæksprutten som privat leverandør, med priser som er op til
14% for lave, og vi vil nu lave en opgørelse over vores krav på mer-
betaling, som snarest vil blive fremsendt til Brønderslev Kommune.”

Blæksprutten ApS har henvist til sit brev af 9. november 2018 til støtte for på-
standen om forrentning af en del af kravet med procesrente fra den 10. decem-ber
2018.

Ved mail af 16. november 2018 sendte Brønderslev Kommune et oplæg til en
allonge til den gældende kontrakt til Blæksprutten ApS.

Brønderslev Kommune besvarede brevet af 9. november 2018 fra Blæksprutten
ApS ved et brev af 19. november 2018, hvori det blandt andet anføres:

”Brønderslev Kommune stiller sig uforstående overfor Blækspruttens
gentagne krav om beregning af BTP samt jeres påtænkte krav om efter-
betaling, idet Brønderslev Kommune løbende har holdt Blæksprutten
orienteret om, at der foregår en proces i henhold til det materiale, som
PWC udarbejdede, jf. bl.a. referat fra mødet med Blæksprutten d. 15. feb.
2018, ved skrivelse fra Brønderslev Kommune dateret 9. april 2018 samt
orientering på mødet d. 1. nov. 2018. Som en konsekvens heraf er der
udarbejdet en allonge til kontrakten, som er fremsendt til under-skrift d.
16. nov. 2018.
Brønderslev Kommune kan derfor ikke imødekomme endnu en an-
modning omhandlende prisberegning og aktindsigt, da Blæksprutten
tidligere har modtaget materialet og beregningsgrundlaget, jfr. skrivel-se
d. 9. april 2018.
Idet Blæksprutten tilsyneladende stadig betvivler beregningsgrundla-get
og BTP, skal vi henvise til Brønderslev Kommunes hjemmeside, hvoraf
det fremgår af flere orienteringer til Ældreomsorgsudvalget, at den
kommunale leverandørs budget er i balance. Den seneste oriente-ringssag
i Ældreomsorgsudvalget forventes offentliggjort d. 5. dec. 2018 på
hjemmesiden.”



14

Som nævnt sendte Brønderslev Kommune ved en mail af 16. november 2018 et
oplæg til en allonge til den gældende kontrakt til Blæksprutten ApS. Blæksprut-ten
ApS besvarede kommunens mail ved sålydende mail af 30. november 2018:

”Vi kvitterer for den af Brønderslev Kommune den 16. november 2018
fremsendte allonge vedrørende levering af fritvalgsydelser i Brønders-lev
Kommune.

Brønderslev Kommune har ikke givet meddelelse om forlængelse af
kontrakten med 6 måneders varsel, som anført i kontraktens § 5, og den
nugældende kontrakt ophører således pr. 30. november 2018.

Vi betragter på den baggrund det fremsendte, som en ny aftale, på samme
vilkår som fremgår af den tidligere kontrakt og med de tilføjel-ser der
fremgår af den vedlagte allonge, gældende for perioden 1/12 2018 til
30/11 2019.

Blæksprutten ApS er indstillet på at acceptere en aftale på disse vilkår og
vedhæfter den underskrevne allonge i underskrevet, men forbehol-der sig
sine indsigelser og fremsatte krav vedrørende prisfastsættelsen,
honorering ved indlæggelser m.v., jf. vores skrivelse til Brønderslev
Kommune af 9. november 2018.”

Allongen, der blev underskrevet af Blæksprutten ApS den 30. november 2018,
indeholdt fire punkter med nogle ændringer i forhold til den oprindelige kon-trakt.
Det anføres blandt andet i allongen:

”Jf. kontraktens § 5 om kontraktens periode og udløb forlænges kon-
trakten med denne allonge med 12 måneder dvs. frem til og med 30.
november 2019 med følgende ændringer i forhold til det i kontrakt-
grundlaget aftalte:
- BDO gennemfører i 2019 tilsyn med leverandøren. …
- Ud over det i kontraktgrundlaget aftalte afregnes der med 2.000 kr.

pr. år pr. borger, der er visiteret til nødkald, der besvares af leve-
randøren. …

- …
- Aflastning i hjemmet visiteret efter servicelovens § 84 stk. 1 kan også

fremadrettet leveres af leverandøren. …”

Der blev den 18. december 2018 afholdt et møde mellem på den ene side besty-
relsesformand Person 2 og direktør Person 1 fra Blæksprut-ten ApS og på den
anden side borgmester Person 3, kommunaldirektør Person 4 og direktør Person 5
fra kommunen. Der fore-ligger ikke et referat af mødet.

Den 7. marts 2019 blev der afholdt et samarbejdsmøde mellem Blæksprutten ApS
og kommunen. I kommunens referat af mødet, der blev sendt til Blæksp-rutten
ApS ved mail af 15. marts 2019, anføres det blandt andet:



15

”Deltagere: Person 1, Direktør i Blæksprutten
Vidne 1, Statsaut. Revisor, Beierholm Vidne 2,
Administrationschef i Blæksprutten Person 6, Økonomichef
Vidne 4, Visitationschef
Person 7, Jurist
Vidne 5, Konsulent

….

Dagsorden:

1. Indledning ved Vidne 4 – herunder formålet med mødet
Mødet afholdes på baggrund af møde mellem direktør for Blæksprutten
Person 1, bestyrelsesformand Person 2, borgmester Person 3,
kommunaldirektør Person 4 og direktør Person 5 den 18. december 2018.
Formålet med mødet er at sikre et fortsat godt samarbejde mellem
Blæksprutten og Brønderslev Kommunen vha. en afklaring af, hvad
begge parter efterspørger i sam-arbejdet.

….

2. Blækspruttens fremlæggelse af sagen herunder redegørelse for det
økonomiske udestående samt fremlæggelse af dokumentation fro
Blækspruttens krav.
Blæksprutten oplever, at taksterne for personlig pleje og praktisk hjælp i
Brønderslev Kommune ligger under landsplan, hvilket Blæksprutten
oplever understøttes af den rapport for området, der er udarbejdet af PwC.
På baggrund af det møde, der blev afholdt mellem Blæksprutten og
Brænderslev Kommune i februar 2018, forventer Blæksprutten, at der
udarbejdes en ny takst beregning, men dette er ikke sket. Blæksp-rutten
oplever ikke, at Brønderslev Kommunens praksis omkring tak-sten
beregning samt opfølgningen herpå, i løbet af regnskabsårene, er i
overensstemmelse med lovgivningen. Konkret rejser Blæksprutten krav
om, at taksterne genberegnes hvert år, og at der sker en efterberegning
hvert år, når regnskabsåret er afsluttet med henblik på en evt. efterregu-
lering, hvis prisen har været sat for lavt.

Brønderslev Kommune bemærker, at PwC´s beregning af brugertids-
procenten ikke kan betragtes som retvisende. En uddybende kritik af PwC
´s beregning af brugertidsprocenten er vedlagt som bilag til refera-tet.
Brønderslev Kommune henviser endvidere til fremsendt brev fra april
2018 hvoraf Brønderslev Kommune allerede har forklaret PwC´s
beregning samt deres fejl kilder.

Brønderslev Kommune anerkender, at så længe kommunen indgår afta-ler
med private leverandører på Frit Valgsområdet efter godkendelses-
modellen, er kommunen forpligtet til at justere takst, når kommunen får
kendskab til ændrede forudsætninger for kommunens egne udgifter til
produktion af ydelsen. I praksis har det i de seneste år været en gang
årligt, når KL har offentliggjort nye fremskrivningsnøgler for pris og løn.
Det aftales, at taksten inden sommerferien genberegnes ”fra bun-



16

den” til brug for afregning i 2020, ligesom der laves en efterberegning af
den takst, der har været brug til afregning i 2018.

Brønderslev Kommune gør på mødet opmærksom på, at vi ikke finder, at
Blæksprutten har hjemmel til at forlange, at taksterne hvert år skal ef-
terberegnes, og at kommunen skal efterbetale de private leverandører,
hvis priskravet har været sat for lavt. Brønderslev Kommune henviser til,
at dette krav blev ophævet med virkning fra den 1. januar 2013.

….

4. Gennemgang og drøftelse af regnskab 2016, 2017, 2018 og 2019
vedr. Frit Valg
Person 6 orienterer om regnskabet for Frit Valgsområdet:
- BDO som er kommunens revisor reviderer årligt Brønderslev kom-

munes regnskab og næste gang er planlagt til uge 14
- Taksten for 2020 beregnes nu således, at den kan indgå i Brønders-

levs budgetforhandlinger i sommeren og efteråret.
- Taksten genberegnes 1 gang årligt ved at fremskrive ud fra de in-

formationer, Brønderslev Kommunen bl.a. modtager fra KL.
- I 2018 har der været en omsætning på Frit Valgs-området på ca. 80

mio. kr. samt et merforbrug hos Frit Valg på 1,8-1,9 mio. kr. dvs.
under 2 % af budgettet. Da Frit Valg afregnes med de samme takster
som de private leverandører på Frit Valgsområdet ses dette som en
indikation af, at takst er retvisende. Frit Valgs merforbrug overføres til
2020 og forventes afviklet uden tillægsbevillinger, hvilket er i
overensstemmelse med den gældende lovgivning, der giver mulig-hed
for at overføre plus/minus 5 % til næste år.

Under dette punkt besluttes det, at der aftales et nyt møde i april, hvor
Brønderslev Kommune fremlægger en efterberegning af takst en for 2018.
Det aftales, at genberegningen vil blive præsenteret på mødet, hvor der vil
være mulighed for at stille spørgsmål hertil ligesom spørgsmål
efterfølgende kan fremsendes pr. e-mail.

5. Beregning af BTP
Brugertidsprocenten (BTP) samt takst en for 2018 genberegnes for 2018
og ligesom oplægget til BTP´en og takst en til budgetforhandlingerne for
2020 præsenteres dette på næste samarbejdsmøde mellem Blæksp-rutten
og Brønderslev Kommune i løbet af april 2019.

….

9. Nyt møde – herunder Brønderslev Kommunes fremlæggelse af fo-
respurgte data i jeres mail dateret 4. marts 2019 jfr. punkt 7 og 8
Det aftales, at der afholdes et nyt møde i april, hvor Brønderslev Kom-
mune vil fremlægge en efterberegning af taksten for 2018 samt oplæg-get
til taksten for 2020.

….”



17

I en note til mødereferatet er det anført:

”Frit Valgsområdet er en samlet betegnelse for alle Brønderslev Kom-
munes leverandører af personlig og praktisk hjælp mm. til borgere i ”eget
hjem” . Frit Valg er navnet på den kommunale leverandør, der le-verer
personlig og praktisk hjælp til borgere i ”eget hjem” .”

Ved fremsendelsen af mødereferatet til Blæksprutten ApS var der vedhæftet et
bilag, hvori det blandt andet anføres:

”Bilag til referatets pkt. 2:
Ældreomsorgsudvalget blev på møde den 7. december 2017 med sag nr. 5
orienteret om PwC´s anbefalinger for Frit Valgsområdet. Af sagsfrem-
stillingen fremgår det, at PwC vurderer, at Brønderslev Kommune ar-
bejder med en kunstigt høj brugertidsprocent (BTP) og deraf følgende
urealistisk lave takst er for personlig pleje og praktisk hjælp. Det frem-går
desuden af sagsfremstillingen, at PwC selv har opgjort en BTP, der er
lavere end den, der budgetteres med i kommunen, hvilket i sags-
fremstillingen betragtes som en væsentlig årsag til den kommunale le-
verandørs merforbrug i 2016 og 2017.

PwC´s rapport med anbefalinger for Frit Valgsområdet har været ved-lagt
som bilag til sag nr. 6 på Ældreomsorgsudvalgets møde den 7. fe-bruar
2018. På rapportens s. 6 oplyser PwC, at have opgjort BTP til 46,6 %,
hvorimod Brønderslev Kommunen arbejder ud fra en BTP på 53,3 %.
Dette betragter PwC som den primære årsag til kommunens budge-
toverskridelser på Frit Valgsområdet. I anbefalingernes bilag 2 beskri-ver
PwC, hvordan firmaet har udregnet BTP´en. PwC har valgt at ud-regne én
fælles BTP for:
- Praktisk hjælp
- Personlig pleje på hverdage
- Personlig pleje på ubekvemme tidspunkter
- Særlige ordninger
- Delegerede sygeplejeydelser

Dette er problematisk, da der er tale om meget forskelligartede ydelser,
som leveres under forskellige forhold herunder forskellig lovgivning,
forskellig løn og regler om afspadsering, en forskellig mængde tid til
forberedelse, koordinering, dokumentation og kørsel og med forskellige
leverandører. Det giver derfor ikke mening at beregne én fælles BTP for
dem alle.

Endvidere er der i selve beregningen også metodiske fejl: For det første
bør tid til kurser ikke regnes som fravær, da det er tid, hvor medarbej-
deren reelt er på arbejde og ikke fraværende. Tid til kurser bør i stedet
regnes med som ”Indirekte tid og øvrig tid” . For det andet er der en
metodisk regnefejl, da BTP´en beregnes efter følgende formel:

BTP = Direkte brugertid / Fremmødetid

Rettes regnefejlen i PwC´s beregning af brugertidsprocenten for de mange
forskelligartede ydelser fremkommer følgende regnestykke:



18

BTP = 898/1490 = 60,2 %

Neden for illustreres det, hvordan PwC har opgjort og beregnet BTP´en
og hvordan denne korrekt opgøres og beregnes, jf. Servicestyrelsens
model for brugertidsprocenter i Ældreplejen.
….”

Bilaget til mødereferatet indeholder herefter to skematiske beregninger af BTP
betegnet henholdsvis ”PwC´s beregning af BTP” , der giver en BTP på 46,6 %, og
”Korrekt beregning af BTP” , der giver en BTP på 60,2 %.

I en note til bilaget med beregninger anføres det:

”Brugertidsprocenten er den andel af medarbejdernes arbejdstid, hvor
medarbejderne arbejder med borgerne. Det medfører, at jo højere bru-
gertidsprocent, jo lavere takst – og omvendt.”

I Servicestyrelsens ”Model til opgørelse af brugertidsprocenter (BTP) i æl-
dreplejen” fra januar 2012 anføres det blandt andet:

”1.2 Hvad er BTP?

BTP angiver den ”direkte brugertids” andel af ”fremmødetiden” , dvs. den
andel af tid som den kommunale leverandørs udførende personale
anvender i eller med udgangspunkt i brugerens hjem ud af den samle-de
fremmødetid.

Fremmødetiden er den tid, hvor medarbejderen er mødt på arbejde.
Fremmødetiden opdeles i kategorierne: ”Direkte brugertid” . ”indirekte
brugertid” , ”kvalifikationstid” og ”beredskabstid, … .

….

1.3 Formålet med opgørelsen af BTP

Opgørelsen af BTP er et nødvendigt grundlag for at beregne timepri-serne
for hjemmehjælpsydelser leveret i hjemmet, hvis medarbejderne ikke
fuldt ud registrerer deres tidsforbrug hele året.

….

7.5 Fra BTP til timepriser

Hvis kommunalbestyrelsen har valgt godkendelsesmodellen i forbin-delse
med udmøntningen af det frie leverandørvalg, skal kommunen opgøre
timepriser for hver ydelseskategori. Der skal som minimum op-gøres
timepriser for kategorierne, jf. afsnit 5.1:

Personlig pleje i hverdagstimerne
Personlig pleje på øvrige tider



19

Praktisk hjælp

….

Kommunen skal fastsætte timepriserne ud fra den kommunale leve-
randørs gennemsnitlige langsigtede omkostninger ved at levere person-lig
pleje og praktisk hjælp.
….”

Ved mail af 28. marts 2019 sendte Blæksprutten ApS sine kommentarer til refe-
ratet af mødet den 7. marts 2019 til kommunen. Blæksprutten ApS anførte blandt
andet:

”Et referat bør alene indeholde en gengivelse af de forhold der blev
drøftet på mødet. Det vedhæftede Bilag til referatets pkt. 2 blev ikke
fremlagt og gennemgået på mødet, hvorfor det ikke bør være en del af
referatet. Det bestrides i øvrigt, at de forskellige måder at opgøre BTP på
er udtryk for, at konklusionen i PWC rapporten er forkert.

Kommentarer til pkt. 2:

Det under pkt. 2 anførte er ikke fyldestgørende og retvisende for det af
Blæksprutten oplyste på mødet.

Blæksprutten gav udtryk for, at vi er af den overbevisning, at Brønders-
lev Kommune ikke beregner timepriserne i overensstemmelse med den
gældende lovgivning, og at dette bl.a. støttes på:
- rapporten fra PWC, hvor det fremgår, at de timepriser den offentlige

leverandør modtager ikke dækker omkostningerne og at der i 2016 og
2017 har været et underskud, hvilket indikerer at prisberegnin-gen
ikke er dækkende for det nuværende omkostningsniveau pr. time,

- at det af PWC beregnede BTP ligger væsentligt lavere end det BTP
der anvendes i timeberegningerne,

- at det BTP der anvendes i timeberegningerne er udarbejdet før
kommunesammenlægningen, altså før 2007, og at der dermed er
grundlag for at stille spørgsmålstegn ved rigtigheden af dette BTP,

- at de prisberegninger for årene 2016, 2017 og 2018 som Brønderslev
Kommune har fremsendt tyder på, at beregningerne ikke sker på
baggrund af de faktiske langsigtede omkostninger eller jf. gældende
lovgivning,

- at der ikke er gennemsigtighed i beregningerne og Brønderslev
Kommune foretager ikke en løbende sikring af, at afregningspriser-ne
er beregnet på baggrund af de faktiske langsigtede omkostnin-ger,
således som lovgivningen foreskriver.

Alle disse forhold skærper Blækspruttens mistanke om, at der kan være
fejl i timeprisberegningerne, og det er baggrunden for, at Blæksprutten fra
februar 2018 har opfordret Brønderslev Kommune til at foretage en
fornyet prisberegning for 2018, og til at dokumentere, at prisberegnin-
gerne sker i henhold til lovgivningen, hvilket Brønderslev Kommune
hidtil har afvist, ligesom man har afvist den dokumentation for bereg-



20

ningerne og de underliggende data, som Blæksprutten har anmodet om
aktindsigt i.

Det er ikke korrekt, når det i referatet anføres, at Blæksprutten rejste krav
om, at taksterne genberegnes hvert år, og at der sker genberegning med
henblik på en evt. efterregulering.

Blæksprutten ønskede, at der bagudrettet foretages en dokumenteret
kontrolberegning, som kan belyse om de priser kommunen har afregnet i
2016, 2017 og 2018 er retvisende og i overensstemmelse med de fakti-ske
omkostninger pr. time, som disse skal opgøres i henhold til gæl-dende
lovgivning.

Fremadrettet har vi alene et ønske om at beregninger og opfølgning sker i
henhold til gældende lovgivning.

I forhold til Brønderslev Kommunes henvisning til at det tidligere var
oplyst, at PWC´s BTP beregning var forkert, gjorde Blæksprutten op-
mærksom på, at vi ikke kan vurdere, om denne BTP er korrekt.

Det vi gør gældende er imidlertid, at den BTP som anvendes i bereg-
ningerne, og som er udarbejdet før 2007 er forældet og ikke mere kan
anses som retvisende for den nuværende effektivitet ved den offentlige
leverandør, da der både geografisk og på mange andre måder er sket
ændringer i den mellemliggende periode.

At den offentlige leverandør har haft et underskud i 2016 og 2017 tyder
således også på, at den anvendte BTP har været for høj.

Blæksprutten gjorde klart, at v har medvirket i denne dialog de seneste 12
måneder, fordi vi ønsker at bevare et godt samarbejde med kommu-nen,
men at vi er parate til at overdrage sagen til juridisk behandling, hvis
Brønderslev Kommune fortsat afviser at forholde sig til kravet og
efterleve de krav til åbenhed i forhold til beregningerne, som vi efterly-
ser.

….

Pkt. 4

Som afsnit ønskes følgende indsat:

Vidne 2 gjorde opmærksom på, at de omkostninger der indgår i
omkostningskalkulationen ikke er identisk med de udgifter der indgår i
det kommunale budget, hvor der jo netop sker overførsler fra år til år og
hvor afvigelser også kan bestå i udsving i antal leverede timer for de
enkelte år.

De udgiftsbeløb der anføres, afviger væsentlig fra de beløb der fremgår af
de prisberegningsark for 2018, som Blæksprutten har modtaget fra
Brønderslev Kommune. Heraf fremgår at de samlede udgifter i 2018 er kr.
64. mio..



21

Det fremgår af de fremsendte bilag, at antal timer i 2018 er identisk med
antal timer i 2016, hvilket tyder på, at beregningerne ikke tager ud-
gangspunkt i de faktiske timer. Det er vigtigt at de gennemsnitlige
langsigtede omkostninger står i korrekt forhold til de faktiske timer som
indgår i beregningen for det pågældende år, ellers er det ikke ud-tryk for
den offentlige leverandørs faktiske udgift ved at levere en times hjælp.

Brønderslev Kommune oplyste, at man ville foretage en efterberegning af
taksterne for 2018, som ville blive fremlagt på et møde som ville blive
afholdt indenfor en måned ? På baggrund af denne beregning ville man
tage stilling til. Om kommunens prisberegninger var retvisende.

Vidne 2 anmodede om at få tilsendt beregningerne forud for mødet,
hvilket Brønderslev Kommune afviste.

Pkt. 5

Det blev oplyst, at Brønderslev Kommune inden sommerferien ville
komme med et oplæg til beregning af BTP.

Vidne 2 spurgte til hvordan man ville beregne BTP, herunder om der ville
blive foretaget en stikprøve. Brønderslev Kommune ville ikke for
nuværende redegøre for, hvordan BTP ville blive fastlagt.

….”

Ved mail af 28. maj 2019 tilsendte Brønderslev Kommune Blæksprutten ApS et
referat af et samarbejdsmøde mellem kommunen og Blæksprutten ApS afholdt den
15. maj 2019. I kommunens referat af mødet anføres det blandt andet:

”Deltagere: Person 1, direktør i Blæksprutten
Vidne 1, Statsautoriseret revisor, Beierholm Vidne 2,
Administrationschef i Blæksprutten Nikolaj Nikolajsen,
Juridisk chef i KA Pleje Vidne 4, Visitationschef
Person 6, Økonomichef
Person 7, Jurist
Carsten Jacobsen, Advokat ved Person 8 Vidne 6,
Økonomikonsulent

….

2. Orientering om regnskab 2018 og budgetopfølgning 1 for 2019 for
Frit Valg v. Person 6.

….

Det endelige regnskab 2018 viser et merforbrug hos den kommunale frit-
valgs leverandør på 1,9 mio. kr. Merforbruget er opstået i 4. kvartal, hvor
Hjemmesygeplejen udvisiterer/reducerer delegering i et stort antal



22

sager. Den kommunale frit-valgs leverandør kan ikke nå at opsige me-
darbejdere i samme takt.

Regnskabsresultatet afviger med ca. 2%, hvilket vurderes at være inden
for en fornuftig margen med afsæt i udfordringen med reduktionen af
delegerede ydelser.
Den kommunale fritvalgs-leverandør vurderes ved den første budge-
topfølgning i 2019 at arbejde i retning af balance. Merforbrug for 2018
indarbejdes.
Budgetopfølgning 1 for 2019 behandles politisk i Byrådet i uge 21.
…

3. Genberegning af timeprisen for personlig pleje og praktisk hjælp i
2018 …

….

Vidne 6 orienterer om udgifterne for 2018 via diasshow, som ved-lægges
som bilag til referatet.
Fremlæggelsen viser udgifter og indtægter fra den kommunale leve-
randør. Der viser desuden et kraftigt fald i visiterede timer fra Hjem-
mesygeplejen i form af delegerede ydelser i 4. kvartal og deraf merfor-
bruget i forhold til budgettet.

Den kommunale leverandør har 197 fuldtidsansatte (årsværk), samt vi-
karforbrug på 2,2 millioner i 2018.

Der er enighed om, at genberegningen af timeprisen er gennemgået.
Blæksprutten tilkendegiver, at de finder gennemgangen mangelfuld.
Derfor er det aftalt, at det fremviste materiale suppleres med yderligere
information om overhead og indholdet deri samt udspecificeret rapport fra
Kommunens økonomisystem.

Bilag: Genberegning af timeprisen, overhead, økonomisk rapport.

4. Den videre proces

- Fastsættelse af takter for 2020 v. Person 6
- Tidsplan for BTP-beregning v. Person 6

Person 6 orienterer om, at genberegning af timeprisen for-ventes klar
ultimo juni 2019.

Materialet fremsendes til Blæksprutten, når det foreligger.

….

7. Næste møde og aftaler for det videre samarbejde

Vidne 4 opsummerer, at Blæksprutten får det ovenfor aftalte mate-riale
for 2018 tilsendt. Når der er enighed om, at dette er svarende til det
aftalte, fremsendes på tilsvarende vis materiale for de øvrige år.



23

Der er enighed om, at 2018 behandles færdig inde der inddrages flere år.

….”

Denne sag blev som nævnt anlagt ved Retten i Hjørring den 4. juli 2019.

Den anden allonge, der blev underskrevet af Blæksprutten ApS den 30. oktober
2019, angik en forlængelse til den 30. november 2020. Blæksprutten ApS sendte
den underskrevne allonge til Brønderslev Kommune med et brev af 30. oktober
2019, hvori det anføres:

”Brønderslev Kommune har ved mail af 25. september 2019 meddelt, at
man ønsker at anvende retten til forlængelse, jf. § 5 i Kontrakt, Brønder-
slev Kommunes Fritvalgsordning, underskrevet 15/12 2015, således at
kontrakten herefter er gældende til og med 30. november 2020.

Jeg skal bekræfte, at Blæksprutten ApS ønsker at fortsætte som god-kendt
leverandør af privat hjemmepleje i Brønderslev Kommune til og med d.
30. november 2020.

Vi har dog i f.m. tilbuddet om forlængelse modtaget udkast til en allon-ge,
hvori der er anført en del ændringer til kontrakten. Det undrer os
selvfølgelig, idet det udtrykkeligt står i kontrakten, at ” Forlængelse sker
i givet fald på uændrede vilkår” , jf. kontraktens § 5. Der kan dog ske de
æn-dringer, som er nødvendige for at tilpasse kontrakten til ændrede myn-
dighedskrav, jf. kontraktens § 20.

§§ 2-7 i udkastet til allonge udgør således ændringer til den indgåede
kontrakt.

Kommunen er forpligtet til at fastsætte afregningspriserne til de private
leverandører, så de for hver ydelseskategori svarer til de gennemsnitli-ge
langsigtede omkostninger ved at producere og levere personlig ple-
je/praktisk hjælp i den pågældende ydelseskategori. Hvis kravene og
dermed indholdet af kontrakten ændrer sig, og dette har betydning for
kommunens gennemsnitlige langsigtede omkostninger, er kommunen
forpligtet til at justere afregningsprisen til de private leverandører.

Der er således ikke tale om en forhandlet kontrakt, der frit kan ændres.
Kontrakten er derimod udtryk for en myndighedsafgørelse.

Blæksprutten ApS ønsker – som nævnt ovenfor – at fortsætte som frit
valgs-leverandør i Brønderslev Kommune, og vi vedlægger derfor den
underskrevne allonge. Underskriften sker dog med forbehold, idet vi
opretholder vores allerede tidligere fremsatte indsigelser og krav ved-
rørende prisfastsættelsen, honorering ved indlæggelser m.v., jf. vores
skrivelse til Brønderslev Kommune af 9. november 2018 og den efter-
følgende dialog. Vi henviser også til den verserende retssag.



24

Vi har ikke modtaget meddelelse fra kommunen om, at ændringerne
medfører en forhøjelse af vederlaget, selv om det er vores forventning, at
dette er tilfældet. Vi går derfor ud fra, at kommunen er af den opfat-telse,
at det nuværende vederlag for de enkelte kategorier efter gen-nemførelsen
af ændringerne, afspejler kommunens gennemsnitlige langsigtede
omkostninger ved at producere og levere personlig ple-je/praktisk hjælp i
den pågældende ydelseskategori. Kommunen er for-pligtet til at
dokumentere dette, og vi beder derfor kommunen om at fremsende
dokumentation for dette.

Hvis kommunen ikke sender dokumentation for, at afregningsprisen ef-ter
gennemførelse af ændringerne svarer til de gennemsnitlige langsig-tede
omkostninger, eller hvis Blæksprutten – efter at have forholdt sig til den
modtagne dokumentation – konstaterer, at det ikke er tilfældet, kræver vi,
at kontraktens § 20 tages i anvendelse. Denne bestemmelse indeholder
som bekendt mulighed for gensidigt imødekommende for-handlinger med
henblik på at tilpasse kontrakten til de ændrede vilkår.

Vi ser dog i første omgang frem til at modtage den ovenfor nævnte do-
kumentation og til at fortsætte samarbejdet.”

Allongen af 30. oktober 2019 indeholdt blandt andet følgende bestemmelser:

”Allonge til kontrakt om levering af ydelser efter serviceloven

Undertegnede Brønderslev Kommune
….

og Blæksprutten ApS
….

Har pr. underskriftsdatoen indgået nærværende allonge til kontrakt
mellem parterne af 11. december 2015, idet allonge af 30. november 2018
udløber i henhold til den nedenfor i § 1 nævnte udløbsdato, og så-ledes at
de øvrige bestemmelser i kontrakten af 11. december 2015 for-bliver
gældende.

§ 1. aftaleperiode

Nærværende allonge gælder fra og med den 1. december 2019 til og med
den 30. november 2020. Der vil ikke blive foretaget forlængelse af aftalen
mellem parterne efter udløb af ovennævnte tidsperiode for al-longen, idet
kontrakten kan forlænges op til 2 gange ad 12 måneder, jf. § 5 til
kontrakten af 11. december 2015.

§ 2. Leverandørtilsyn

…

§ 3. Nødkald

…



25

§ 4. Arbejdsmiljørelaterede redskaber og hjælpemidler

…

§ 5. Sikkerhedsstillelse for ydelser efter servicelovens § 84

…

§ 6. Skatteregnskab

…

§ 7. Indlæggelser

… [der er ingen § 8]

§ 9. Underskrifter

….”

Under et møde i Ældreomsorgsudvalget i Brønderslev Kommunen den 15. april
2020 drøftedes under dagsordenens punkt 4 genberegning af timepriser for per-
sonlig pleje og praktisk hjælp. I sagsfremstillingen anføres det blandt andet:

”Det følger af lovgivningen, at kommunerne skal afregne sine private
leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp med et beløb, der sva-rer
til, hvad det ville koste kommunerne selv at levere en tilsvarende ydelse.
Taksterne skal fastsættes på baggrund af kommunernes samtli-ge
budgetterede, direkte og indirekte langsigtede omkostninger ved le-vering
af ydelsen.

Timepriserne for praktisk hjælp og personlig pleje er blevet genbereg-net
på baggrund af det konkrete forbrug i 2019, og på den baggrund fo-reslås
taksterne tilrettet for 2020 med virkning fra den 1. januar 2020.

I forbindelse med timeberegningen er det blevet klart, at den kommu-nale
leverandør, Frit Valg, leverer en række ydelser til Brønderslev Kommune,
og hvor de private leverandører ikke leverer tilsvarende ydelser. Til at
kompensere herfor foreslås afsat et rammebeløb til Frit Valg på 704.000
kr. med virkning fra 2020. Forslaget skal ses på bag-grund af, at Frit Valg
har et ”nul-budget” , og dermed alene kan udføre opgaver, der afregnes
for. Beløbet er fremkommet på baggrund af en kortlægning af opgaver og
forbrug i 2018 og 2019. Beløbet består af to dele, nemlig 577.000 kr. til
deltagelse i udviklingsprojekter på tværs i Fagforvaltningen for Sundhed
og Velfærd og 127.000 kr. til opgaver i forbindelse med uddannelse af
SOSU-elever. Beløbet finansieres af Visi-tations konto til afregning fro
praktisk hjælp og personlig pleje.

Fagforvaltningen for Sundhed og Velfærd foreslår, at:

- Timeprisen for praktisk hjælp med virkning fra 1. januar 2020 æn-
dres fra 330 kr. til 351 kr.



26

- Timeprisen for personlig pleje leveret på hverdage mellem kl. 7:00
og kl. 17:00 med virkning fra 1. januar 2020 ændres fra 356 kr. til 351
kr.

- Timeprisen for personlig pleje leveret i øvrige tidsrum med virkning
fra 1. januar 2020 ændres fra 449 kr. til 487 kr.

- Der overføres et fast årligt rammebudget til Frit Valg til dækning af
udgifter ved uddannelse af SOSU-elever og deltagelse i udviklings-
projekter på tværs i Fagforvaltningen for Sundhed og velfærd på
704.000 kr. i 2020-niveau. Beløbet finansieres ud af Visitations konto
til afregning for praktisk hjælp og personlig pleje.

…”

Det fremgår af referatet, at Ældreomsorgsudvalget godkendte de foreslåede
ændringer af taksterne.

Ved mail af 16. april 2020 sendte kommunen et brev til Blæksprutten ApS med
nye takster for afregning af praktisk hjælp og personlig pleje i 2020. Det fremgår
af brevet, at taksterne til brug for afregning af praktisk hjælp og personlig pleje i
Brønderslev Kommunen var blevet genberegnet, og brevet indeholdt en tabel med
oplysninger om de ændringer af taksterne, der var blevet godkendt af Æl-
dreomsorgsudvalget på mødet den 15. april 2020. Det anføres herefter i brevet:

”Takstændringen gælder for alle ydelser, der er visiteret fra og med 1.
januar 2020, hvorfor leverandørerne her af vil modtage en efterregule-ring
for de ydelser fra denne periode, som der allerede er afregnet for.
Efterreguleringen vil finde sted primo maj 2020.”

Kommunens brev indeholdt desuden et link til referatet af mødet i Æl-
dreomsorgsudvalget.

Forklaringer
Person 1, Vidne 2, Vidne 7, Vidne 1, Vidne 3, Vidne 4, Vidne 5, Vidne 6, Vidne 8
og Vidne 9 har afgivet forklaring.

Person 1 har forklaret, at hun er adm. direktør i Blæksprutten ApS. Hun har
arbejdet med privat hjemmepleje siden 1990. I 2011 solgte hun sin virksom-hed. I
2015 besluttede hun sig for at opstarte en ny virksomhed. Hun ejer 49,5 % af
Blæksprutten. Indtil 2021 blev Blæksprutten drevet i to selskaber. Blæksprut-ten
har ca. 350 medarbejdere. I den periode, sagen vedrører, var der i Brønders-lev-
afdelingen ca. 100 medarbejdere.

Hun har forsøgt at gøre Brønderslev Kommune opmærksom på, at kommunen ikke
havde lavet de beregninger, som den var forpligtet til ifølge loven. Ved den
godkendelsesmodel, som anvendes i Brønderslev Kommune, skal der ved
prisfastsættelsen tages højde for spildtid, som blandt andet opstår i forbindelse



27

med transport mellem kunderne. Den brugertidsprocent (BTP), som kommu-nen
har anvendt, er beregnet før kommunesammenlægningen, og den er derfor ikke
retvisende. Kommunen har flere gange lovet, at der ville blive lavet nye
beregninger, men det er ikke sket.

Hun undrede sig over Brønderslev Kommunes prisfastsættelse allerede i 2015.
Hun var i 2015 og 2016 indstillet på, at der i forbindelse med opstarten af virk-
somheden ville være et underskud. I 2017 kom PWC-rapporten, som viste, at
Blækspruttens bekymringer vedrørende prisfastsættelsen var reel. Herefter be-
gyndte hun at spørge ind til, hvordan kommunen fastsatte priserne, og hun stil-lede
spørgsmålstegn ved den manglende beregning af BTP. I begyndelsen var det hende
personligt, der havde dialogen med kommunen. Brønderslev Kom-mune
affærdigede hende og svarede blandt andet, at BTP-beregningen i PWC-rapporten
ikke var korrekt.

I december 2018 deltog hun i et møde med Brønderslev Kommunes borgmester,
Person 3. På mødet deltog også kommunaldirektør Person 4, sundhedsdirektør
Person 5 og bestyrelsesformand Person 2. Hun er selv borgmesterkandidat for
Parti i Hjørring Kom-mune, og hun tog kontakt til borgmesteren i Brønderslev
Kommune for at ori-entere ham om, at hun forgæves havde forsøgt at få
forvaltningen i kommunen til at følge lovgivningen. For hende var det et politisk
møde, men borgmester Person 3 ønskede, at der også deltog embedsmænd, idet
han ikke selv havde tilstrækkeligt kendskab til området. Hun indledte mødet med
at infor-mere om sit syn på sagen, og hun spurgte Person 3, om han vidste, om
kommunen havde foretaget en egentlig beregning i forbindelse med prisfast-
sættelsen. Person 3 svarede, at kommunen havde lagt sig op ad Hjør-ring
Kommunes priser. Hun gjorde herefter Person 3 opmærksom på, at kommunen
havde pligt til at beregne priserne. Hun oplyste, at hun ville give kommunen en
frist på tre måneder, inden hun ville involvere advokater i sagen. Hun opfattede det
sådan, at de embedsmænd, der deltog i mødet, bad borg-mesteren om at holde
mund. Der blev ikke taget referat af mødet. Det blev aftalt på mødet, at kommunen
skulle lave en beregning af priserne. Der skete imidler-tid ikke noget, og hun tog
derfor på ny kontakt til kommunen med henblik på, at der skulle holdes et
samarbejdsmøde.

Den 7. marts 2019 blev der holdt et møde med kommunen. På mødet blev det
oplyst, at kommunen havde foretaget en beregning af priserne, men der blev alene
fremlagt en fremskrivning af priserne. Det var hendes oplevelse, at kom-munens
embedsmænd ikke havde sat sig ind i lovgivningen. Hun troede, at kommunen på
mødet ville fremlægge egentlige prisberegninger, men det gjor-de kommunen ikke,
og hun så derfor ingen grund til at fortsætte mødet. Hun var meget frustreret og
følte sig magtesløs i situationen, men hun endte med alligevel at fortsætte mødet.
Hun havde forsøgt at fremlægge dokumenter og



28

vejlede kommunen, men kommunen var fuldstændig ligeglad med at følge
lovgivningen. Kommunens medarbejdere forstod ikke betydningen af, hvor meget
tid der rent faktisk blev brugt ude ved borgeren. Der kom ikke noget ud af mødet.
Hun tog herefter kontakt til KA Pleje.

Den 15. maj 2019 blev der holdt et nyt møde med kommunen. Hun deltog i mødet
sammen med revisor Vidne 1 og juridisk chef Nikolaj Nikolaj-sen. Under
dagsordenens punkt 3 fik de vist kommunens regnskabstal. Kom-munens
økonomikonsulent, Vidne 6, var meget imødekommende, men hans
indgangsvinkel var, at kommunens regnskabstal var retvisende. Det var imidlertid
ikke det, de betvivlede. Kommunen havde ikke lavet en beregning af, hvor
effektivt personalet ved den kommunale leverandør var. Der blev på mø-det vist et
diasshow, hvoraf det fremgik, at nogle hovedtal fra regnskabet stem-te. Hun
husker ikke, om der på mødet blev fremvist et bilag benævnt ”Udgifter i 2018” .
Kommunen manglede den grundlæggende forståelse for betydningen af, hvor lang
tid en hjemmehjælper eller en sygeplejerske bruger mellem hvert besøg, og hvor
effektivt vagtplanen er lagt. Hun følte sig ikke hørt på mødet.

Forevist Hjørring Kommunes budgettal for 2019 for ”Praktisk bistand, Pr. ti-me” ,
”Personlig pleje, hverdage, pr. time” og ”personlig pleje, ubekvemme ti-der, pr.
time” har hun forklaret, at hun ikke kan genkende priserne. Der er tale om
budgettal. Hun husker ikke den præcise afregningspris i Hjørring Kommu-ne, men
timeprisen lå i gennemsnit omkring 406 til 407 kr. Blæksprutten har efterfølgende
indgået en ny kontrakt med Hjørring Kommune, hvor den gen-nemsnitlige
timepris ligger omkring 470 kr. Kontrakten med Hjørring Kommu-ne blev indgået
efter et udbud, som Blæksprutten vandt. Den nye pris i Hjør-ring Kommune giver
Blæksprutten en tilfredsstillende dækningsprocent.

Blæksprutten bliver afregnet på baggrund af visiteret tid. I 2020 udgjorde udgif-
terne til løn omkring 88-90 % af Blækspruttens samlede udgifter. Hun har ikke
selv været involveret i drøftelser med kommunen omkring ændringer i afreg-
ningen pga. situationen med Covid-19.

Blæksprutten har forlænget kontrakten med Brønderslev Kommune, fordi hun tror,
at de har en rigtig god sag imod kommunen, og fordi det ville koste virk-somheden
mange penge at skulle opgive det marked, som de nu har fået op-bygget.
Derudover mener hun, at hun kan skabe en bedre hjemmepleje end an-dre.

Blæksprutten drives stadig med underskud, og hun har derfor været nødt til at
sælge en del af virksomheden for at kunne tilføre yderligere kapital.

Vidne 2 har forklaret, at hun er bankuddannet og har taget juridisk 
embedseksamen. Hun har arbejdet som advokat i 10 år. I 2009 blev hun



29

ansat i Blæksprutten, hvor hun arbejdede frem til, at virksomheden blev solgt i
2013. Hun arbejdede derefter med kontraktstyring i Forsvarets Bygningstjeneste
indtil 2017, hvor hun begyndte selvstændig virksomhed som konsulent. Hun fik en
del konsulentopgaver for Blæksprutten, bl.a. med udarbejdelse af tilbud i
forbindelse med udbud. Hun fik også nogle opgaver for KA Pleje vedrørende
prisfastsættelsen inden for hjemmeplejen.

Blæksprutten havde svært ved at ”få økonomi” i deres kontrakter, og de havde
svært ved at få kommunerne i tale i forbindelse med prisfastsættelsen. Derud-over
blev der hele tiden lavet om på vilkårene i kontrakterne. I november eller
december 2017 blev hun involveret i spørgsmålet om Brønderslev Kommunes
prisfastsættelse. Blæksprutten var opmærksom på, at priserne ikke var, som de
skulle være. Det var bl.a. ikke muligt at betale overenskomstmæssig løn med de
priser, Brønderslev Kommune havde fastsat. Brønderslev Kommunes prisfast-
sættelse var urealistisk lav, hvilket rapporten fra PWC også bekræftede. Rap-
porten fra PWC blev behandlet på et møde i Ældreomsorgsudvalget.

Hun deltog i et leverandørmøde den 15. februar 2018 i Dronninglund, hvor PWC-
rapporten var på dagsordenen. På mødet spurgte hun til, hvad Brønders-lev
Kommune ville gøre, idet der nu forelå en klar indikation af, at kommunens
fastsættelse af BTP angiveligt ikke levede op til praksis. Referatet fra mødet er
ikke fyldestgørende. Den 24. februar 2018 sendte Blæksprutten et brev til Brøn-
derslev Kommune, hvori de fulgte op på sagen og prøvede at lægge pres på
kommunen for at få dem til at gøre noget i forlængelse af mødet den 15. februar
2018. Hun og Person 1 formulerede mailen af 28. februar 2018 til Vidne 4, hvor de
bad om, at der blev tilføjet yderligere bemærkninger til refera-tet. Hendes og
Person 1's tilgang til spørgsmålet var, at Brønderslev Kommune var nødt til at se
på deres prisberegninger for 2018. Hun fik også det indtryk, at Brønderslev
Kommune var indstillet herpå. Hun og Person 1 pressede på for, at
prisfastsættelsen skulle ske med tilbagevirkende kraft. De havde hele tiden haft en
fornemmelse af, at Brønderslev Kommune bare frem-skrev priserne. Vidne 4
svarede, at hun ikke havde tiltænkt, at referatet var til godkendelse, og at
Blækspruttens kommentarer ville blive journaliseret på sagen, samt at hun ville
vende tilbage med et svar på brevet af 24. februar 2018. Den 5. april 2018 rykkede
de kommunen for svar og bad samtidig om aktind-sigt i prisberegningen. Den 9.
april 2018 svarede Brønderslev Kommune blandt andet, at rapporten fra PWC ikke
kunne tages for gode varer, og at Brønderslev Kommune fastholdt de BTP-
beregninger, som var fra før kommunesammen-lægningen i 2007. Brønderslev
Kommune har bl.a. i referatet fra mødet den 7. december 2017 i
Ældreomsorgsudvalget anerkendt, at BTP-beregningerne var fra før
kommunesammenlægningen. I brevet af 9. april 2018 oplyste Brønders-lev
Kommune endvidere, at der var nedsat en arbejdsgruppe.



30

Hun deltog ikke i mødet den 18. december 2018. Hun deltog i mødet med
kommunen den 15. maj 2019. Det var ikke et godt møde, for hun følte ikke, at de
blev hørt. På mødet blev der fremlagt nogle tal, som tog udgangspunkt i
kommunens regnskaber, mens de havde anmodet om prisberegninger for den
private leverandør. Der blev ikke på mødet præsenteret noget bagvedliggende
talmateriale. Der var ikke gennemsigtighed i tingene, og de blev ikke præsente-ret
for en prisberegning, som levede op til kravene i vejledningen. I april 2020 fik de
en genberegning af 2020-prisfastsættelsen, men kommunen har aldrig foretaget en
genberegning af 2018-prisfastsættelsen. Kommunen har med ud-gangspunkt i de
genberegnede priser for 2020 afregnet med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar
2020. Blæksprutten har først efter sagens anlæg fået ind-sigt i det bagvedliggende
talmateriale for 2020-prisberegningen.

De afregningspriser for Hjørring Kommune for 2019, som er fremlagt under
sagen, svarer ikke til de afregningspriser, Blæksprutten har modtaget fra Hjør-ring
Kommune. Blæksprutten indgik i marts 2021 en ny kontrakt med Hjørring
Kommune. Indtil den nye kontrakt trådte i kraft, afregnede Hjørring Kommune
med en gennemsnitspris på ca. 400 kr. i timen.

Brønderslev Kommune har besvaret Blækspruttens første aktindsigtsanmod-ning,
men oplysningerne i svaret var ikke fyldestgørende. Blæksprutten blev derfor ved
med at anmode om aktindsigt og stille spørgsmål til kommunens prisberegninger.

Vidne 7 har forklaret, at han er kontoruddannet og efterfølgende har taget en
diplomuddannelse i økonomi og en masteruddannelse i offentlig ledel-se. Han har
i over 25 år siddet i ledelsen i forskellige kommuner, herunder som
økonomidirektør, som vicekommunaldirektør med ansvar for ældreområdet og
som kommunaldirektør. Han er i dag specialkonsulent i PWC.

Han var hovedskribent på den analyse af fritvalgsområdet, som PWC udarbej-dede
til Brønderslev Kommune den 30. november 2017. Baggrunden for analy-sen var,
at den kommunal leverandør, kaldet ”Frit Valg” , havde problemer med at
overholde budgettet i 2016 og 2017. I foråret 2017 blev PWC bedt om at lave en
hurtig stikprøveanalyse af området for at se, hvordan kommunen kunne af-hjælpe
problemet. Arbejdet med rapporten blev påbegyndt i maj måned. I maj og juni
indsamlede de data i form af bl.a. stikprøver fra diverse systemer, her-under fra
økonomisystemet. De fik fri adgang til alle oplysninger, og de fik svar på de
spørgsmål, de stillede til kommunen. Det første udkast til rapporten blev afleveret i
september 2017. Derefter havde de en dialog med kommunen i okto-ber og
november, hvorefter den endelige rapport blev afgivet den 30. november 2017. Til
brug for rapporten tog de stikprøver af arbejdstidsanvendelsen på en-keltdage og
på månedsbasis. Rapporten viser et øjebliksbillede af maj måned. De har
undersøgt timeanvendelsen i hele maj måned. De undersøgte de forskel-



31

lige ydelseskategorier. De foretog omkring 100 stikprøver. Antallet af stikprø-ver
var nok til at give et dækkende billede af området. Data fra stikprøverne blev også
bekræftet af de generelle data.

Den overordnede konklusion i rapporten var, at budgettet til Frit Valg var base-ret
på forskellige forkerte forudsætninger. Bl.a. blev priserne fastsat på bag-grund af
en fremskrivning af priserne fra 2012. BTP i maj 2017 var imidlertid væsentligt
lavere end budgetforudsætningen i 2012. BTP var i 2012 beregnet i
overensstemmelse med KL’s og Socialstyrelsens model. I årene efter 2012 blev der
ikke foretaget andre budgetberegninger end en fremskrivning af tallene –
formentlig med den procentsats, som KL havde udmeldt vedrørende lønninger.

Konklusionerne i rapportens side 6, punkt 1, er, at det ikke var muligt at over-
holde et budget udarbejdet ud fra den forudsætning, at BTP var 53, hvis der kun
leveredes en BTP på 46. PWC anbefalede derfor, at der blev foretaget en årlig
genberegning af BTP. Problemet med den manglende genberegning af BTP
voksede fra 2016 til 2017, idet BTP i 2016 var tættere på de oprindelige 53,3 end i
2017. PWC’s BTP-beregning er foretaget på baggrund af timesedler, hvor det er
muligt at se, hvor meget tid der er leveret. Der er i beregningerne regi-streret tid til
kørsel, det vil sige, at der er indregnet en vis transporttid i ydel-sespakkerne. Den
indregnede transporttid dækker nok ikke den fulde trans-porttid i alle
ydelsespakkerne, men omvendt er der byområder, hvor transport-tiden mellem
hver bruger er mindre. Kommunen havde vurderet, at forskellen mellem
ydelsespakkerne gik lige op, men om de reelt gjorde det, ved han ikke. Den
kommunale leverandør havde i højere grad fået til opgave at levere sy-
geplejeydelser. Ved beregning af priserne for sygeplejeydelserne blev der ikke
medtaget transporttid, fordi det blev vurderet, at sygeplejeydelserne kunne le-veres
sammen med hjemmeplejen. Det kunne de imidlertid ikke i praksis, og det var en
medvirkende årsag til, at BTP’en blev lav.

Det er hans opfattelse, at stikprøven er udtaget korrekt, og han er derfor ikke enig i
det, kommunen anfører i brev af 9. april 2018 til Blæksprutten. Han er ikke blevet
mødt med indsigelser eller kommentarer fra kommunen om, at stikprøven skulle
være udført forkert. Generelt er det hans opfattelse, at Brøn-derslev Kommune var
tilfreds med det arbejde, PWC havde leveret, og de er da heller ikke efterfølgende
blevet mødt med kritik fra kommunen.

PWC gennemgik budgetterne for den kommunale hjemmepleje. Af budgetterne
fremgik, at kommunen havde fremskrevet priserne for hvert år. Han har ikke set, at
der skulle være foretaget genberegninger siden 2012.

Konklusionerne i rapportens side 6, punkt 2, er, at der var ikke fuld dækning for de
ressourcer, som de delegerede ydelser og opgaver i forbindelse med nødkald trak
på den kommunale leverandør. PWC kom med tre anbefalinger



32

vedrørende punktet. Det første forslag var at afregne for transport. Det andet var at
foretage en genberegning af timepriserne. Det tredje var at indføre en
grundbetaling ved nødkald. Problemet med nødkald er, at håndtering heraf kræver,
at der planlægges med en vis overkapacitet. Derfor anbefalede de en
abonnementsydelse.

Konklusionerne i rapportens side 7, punkt 3, er, at selve registreringen af tids-
forbruget ikke altid var fuldt dækkende. Derimod var planlægningen detaljeret og
tydelig nok. Da PWC foretog undersøgelserne, var kommunen i gang med at
indkøre et nyt system, hvilket gjorde det vanskeligere at trække de relevante
oplysninger. Den mangelfulde tidsregistrering var formentlig en medvirkende
årsag til budgetoverskridelserne.

Konklusionerne i rapportens side 7, punkt 4, er, at de kunne se en forskel i ar-
bejdskulturen ved deres interview. Der var forskelle mellem den gamle Brøn-
derslev Kommune og den gamle Dronninglund Kommune. Det var ikke alle steder
i organisationen, der var forståelse for, at den kommunale leverandør rent faktisk
var i en konkurrencesituation. Der var tydelig forskel på teamene; et team var tæt
på at overholde budgettet, mens de tre andre teams ikke over-holdt budgetterne.
Den væsentligste årsag til budgetoverskridelserne lå dog i den manglende
genberegning af BTP.

Brønderslev Kommune var godt klar over, at de havde et problem med at holde
budgettet. Problemet måtte få kommunen til at overveje, om der ikke var en
sammenhæng med effektiviteten.

Han har ikke set de beregninger, som kommunen har udarbejdet, efter rappor-ten
blev afleveret. Af de beregninger af BTP, som fremgår af side 5 i referatet af
mødet den 7. marts 2019 mellem Brønderslev Kommune og Blæksprutten, kan han
se, at kommunen beregner BTP ud fra fremmødetiden, mens PWC har be-regnet
BTP ud fra den samlede arbejdstid. Modellen for beregning af BTP blev ændret i
2012. Frem til 2012 beregnede man BTP på baggrund af den samlede arbejdstid.
KL og Socialstyrelsen blev imidlertid enige om en anden model, hvor man tog
udgangspunkt i fremmødetiden, og samtidig blev det gjort frivil-ligt, således at det
ikke var et krav, at der skulle foretages en årlig beregning af BTP. Den metode,
PWC har anvendt i rapporten, er den oprindelige metode. Han ville ikke anvende
denne metode, hvis han skulle bruge beregningen i en fremadrettet analyse. PWC
anvendte metoden for at give et oversigtsbillede i 2017. Hvis man skulle anvende
den nye model, skulle man også lægge budget-tet på baggrund af den nye model.
Budgettet frem til 2012 var imidlertid lagt på baggrund af den gamle model.

Han har kendskab til andre kommuner, hvor der ved prisfastsættelsen er fore-taget
en fremskrivning. I betragtning af, at lønnen udgør 90-95 % af udgifterne,



33

vil det efter hans opfattelse være validt budgetmæssigt at bruge fremskrivnin-ger.

PWC’s analyse af fritvalgsområdet vedrører den kommunale leverandør, og
konklusionerne i analysen kan ikke nødvendigvis overføres på en privat leve-
randør, idet der er forskelle, herunder i de opgaver der udføres. PWC pegede i
analysen på specifikke områder, hvor det var muligt at finde 4-5 mio. kr. For så
vidt angår konklusionerne i rapportens side 6, punkt 1, så ville ændringer i pris og
tid pr. ydelsespakke også have betydning for betalingen af den private leve-randør.
Rapportens side 6, punkt 2, vedrører opgaver, som alene løses af den kommunale
leverandør. Ændringer heri vil derfor ikke have nogen afsmitning på den private
leverandør. Konklusionerne i rapportens side 7, punkt 3, ville også have en vis
effekt på den private leverandør, men en del af punktet vedrø-rer også den
kommunale leverandørs egen måde at tilrettelægge arbejdet på.

PWC’s analyse viser alene et øjebliksbillede, og det vil derfor være betænkeligt at
folde det ud på andre år. F.eks. begyndte Brønderslev Kommune allerede i 2017 at
følge op på nogle af de ting, som de i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten
havde drøftet med kommunen.

Brønderslev Kommunes omkostningskalkulation fra 2012 blev forelagt for PWC i
forbindelse med udarbejdelsen af rapporten. Omkostningskalkulationen er
udarbejdet i overensstemmelse med KL’s og Socialstyrelsens vejledning ved brug
af den dertilhørende skabelon. Omkostningskalkulationen viser den reelle
omkostning pr. time.

Han er bekendt med, at også andre kommuner end Brønderslev Kommune har
praktiseret at overføre underskud hos den kommunale leverandør til efterføl-gende
år. Hvis der et enkelt år konstateres et underskud, betyder det ikke nød-vendigvis,
at der skal foretages en genberegning, men hvis der er underskud flere år i træk, vil
kommunen være nødt til at se på det.

Han kender ikke SIRKA-databasen. Den database, han plejer at trække løndata fra,
indregner også ATP. De øvrige omkostninger, som Blæksprutten opgør til 100 kr. i
sin tabsopgørelse, er ikke i nærheden af 100 kr.

Vidne 1 har forklaret, at han er statsautoriseret revisor. Han arbejder som revisor i
revisionsfirmaet Beierholm. Han har været revisor for Blæksprut-ten siden 2007.
Han har deltaget i møder med kommunen. Formålet med møde-rne var at drøfte
kommunens afregningspriser. Hans opgave under møderne var at holde styr på
tallene. På møderne blev der ikke fra kommunens side givet entydige svar. Under
et af møderne blev Person 1 meget ophidset, og mødet var tæt på at blive afbrudt.
På mødet den 15. maj 2019 drøftede de pris-beregningerne. Han husker ikke
konkret, hvad der blev gennemgået på mødet.



34

Inden møderne med kommunen var der ofte en del mailkorrespondance om, hvad
der skulle drøftes på møderne, og der var ikke altid enighed om dagsor-denen.

Han har til brug for retssagen udarbejdet en tabsopgørelse, hvori han har for-søgt
at beregne, hvad udgifterne til en medarbejder er årligt, og derefter hvad
lønomkostningerne er pr. leveret time hos borgeren. Han har taget udgangs-punkt i
den oversigt over lønniveauet fra oktober 2017 for social- og sundheds-hjælpere
m.v., som er fremlagt under sagen af Brønderslev Kommune, og har trukket
løndata fra SIRKA-databasen. Oversigten over lønniveauet for oktober 2017 for
social- og sundhedshjælpere m.v. har været den primære datakilde. Det er
kommunen selv, der indberetter lønoplysninger til SIRKA. Han har til brug for
tabsopgørelsen endvidere brugt oplysningerne om BTP i PWC-rapporten, da det
var det eneste tilgængelige datamateriale vedrørende levere-de timer. Han har
endvidere i kontrolberegningen anvendt oplysninger fra FOA’s lønmagasin. Tabet
er opgjort på baggrund af en vægtet gennemsnitlig månedsløn. Ved vægtningen er
der taget hensyn til fordelingen mellem de for-skellige ansættelseskategorier. Den
vægtede gennemsnitlige månedsløn er her-efter tillagt udgifter til ATP og fonde ud
fra den sats, som KA Pleje anvender. Udgifter til ATP og fonde er tillagt, fordi
oplysninger herom ikke fremgår af udtrækket fra SIRKA-databasen. Han har
herefter opgjort den gennemsnitlige månedsløn inklusive sociale bidrag til 33.067
kr., og den gennemsnitlige årsløn inklusive sociale bidrag til 396.807 kr. Den
gennemsnitlige årsløn er herefter divideret med antallet af leverede timer pr.
årsværk for at finde den gennem-snitlige pris pr. time. Antallet af leverede timer
pr. årsværk er på baggrund af oplysningerne i PWC’s analyse fastsat til 897 timer.
Den gennemsnitlige pris pr. time kan opgøres til 442 kr. Den gennemsnitlige pris
pr. time er herefter tillagt øvrige omkostninger på 100 kr. Beløbet på de 100 kr. er
fra Mariagerfjord Kommunes nøgletalsanalyse af udgifter til ældrepleje fra maj
2019 (Mariager-fjord-rapporten). Dette fører til en gennemsnitlig pris pr. time på
542 kr. i 2017-niveau. Den gennemsnitlige pris pr. time for 2016, 2018, 2019 og
2020 er herefter pristalsreguleret. Pristalsreguleringen er foretaget på baggrund af
oplysninger-ne om den kommunale løn- og prisudvikling for 2018. Timepriserne
for de en-kelte år er herefter sammenholdt med de faktiske gennemsnitspriser, som
Blæksprutten er blevet afregnet med, og der kan på den baggrund beregnes et
estimeret tab for de enkelte år. Det samlede tab for 2016-2020 kan opgøres til ca.
18,1 mio. kr. ekskl. moms. Tabsopgørelsen er afrundet, fordi det er et estimeret
tab. Det estimerede tab er herefter opdelt på løn og øvrige omkostninger.

Han har ved at sammenligne med FOA’s lønmagasin foretaget en kontrolbe-
regning af lønomkostningerne. Han har beregnet den gennemsnitlige løn ved at
tage et simpelt gennemsnit af det laveste og det højeste løntrin for hver gruppe.
Ved at anvende den samme fordeling mellem antallet af assistenter og hjælpere,
har han beregnet en vægtet gennemsnitlig månedsløn på 25.728 kr. Tillæg for



35

sociale omkostninger og forskudt arbejdstid m.v. er estimeret til 40 %. Samlet
giver det en gennemsnitlig årsløn på 432.228 kr. Tillæg for øvrige omkostninger er
også ved kontrolberegningen taget fra Mariagerfjord-rapporten. Den samle-de
gennemsnitlige timepris er herefter beregnet til 582 kr. Han har ved kontrol-
beregningen ligeledes foretaget en pristalsregulering, dog har udgangspunktet for
kontrolberegningen været 2019, idet tallene fra FOA’s lønmagasin er fra 2019.
Kontrolberegningen er med til at underbygge, at der er et tab i den stør-
relsesorden, som opgørelsen viser. Der er efter hans opfattelse ikke tale om en
konservativ opgørelse men snarere en realistisk opgørelse. Der er en høj grad af
følsomhed i tabsopgørelsen, idet selv små ændringer af timeprisen vil medføre
store ændringer i opgørelsen af tabet. Oplysningerne om timeantal og afreg-
ningsbeløb kommer fra de afregningsbilag, som Brønderslev Kommune har sendt
Blæksprutten.

Da han modtog Brønderslev Kommunes regnearksudskrift med sammentælling af
fakturerede beløb for 2016, 2017 og 2018, foretog han en fornyet kontrol af
tabsopgørelsen. Ved denne kontrol kunne han konstatere, at Brønderslev
Kommune i deres sammentælling havde medtaget dobbeltfakturaer uden at
fratrække de tilhørende kreditnotaer. Den fornyede gennemgang medførte en
korrektion af tabsopgørelsen på 112.500 kr.

Det har været nødvendigt at tilføre kapital til Blæksprutten for at dække den
negative egenkapital. Duos Gruppen har også tilført yderligere kapital.

Vidne 3 har forklaret, at hun er uddannet social- og sundhedsassistent. Forinden
hun blev uddannet, arbejdede hun som social- og sundhedshjælper. Hun er i dag
ansat ved et vikarbureau. Hun var ansat i Blæksprutten i ca. 5 år frem til 1. april
2021. Hos Blæksprutten arbejdede hun som afdelingsleder, de sidste 1½ år i
Brønderslev-afdelingen. Hun har haft an-svaret for planlægning, herunder
planlægning af ruter, og personalehåndtering, herunder ferieplanlægning, trivsel
mv. Hun har også siddet med økonomi, og hun har gennemgået
faktureringsgrundlaget. Det var ikke en opgave, der var blevet pålagt hende, men
hun gennemgik alligevel faktureringsgrundlaget fra Brønderslev Kommune for at
se, om det passede nogenlunde. Hun tjekkede bl.a., at der var overensstemmelse
mellem kommunens og deres egne registre-ringer.

Sundhedslovens § 138 omfatter de delegerede sygeplejeydelser. Blæksprutten har
hele tiden leveret delegerede sygeplejeydelser. Blæksprutten har også ele-ver
ansat, og hun er selv uddannet praktikvejleder. Blæksprutten er således med til at
uddanne social- og sundhedshjælpere, og der stilles samme krav til praktikforløb
mv., som ved elever ansat i den kommunale fritvalgsordning. Blæksprutten har
også leveret nødkald og afregnet kommunen herfor. Vedrø-rende dokumentation er
de skiftet fra Fælles Sprog II til Fælles Sprog III. I den



36

forbindelse skal Blækspruttens medarbejdere undervises i de nye systemer i
samme omfang som medarbejderne ved den kommunale leverandør. Blæksp-rutten
har også andre faggrupper ansat, bl.a. til levering af specialopgaver. Der er også
uuddannede blandt disse faggrupper.

Vidne 4 har forklaret, at hun er visitationschef i Brønderslev Kommune. Hun har
taget en diplomuddannelse i ledelse og en masteruddannelse i offent-lig ledelse.
Der er en skarp adskillelse mellem myndighedsområdet og udførel-sesområdet.
Hun er chef for myndighedsområdet.

Samarbejdet med Blæksprutten blev indledt i december 2015, og indtil 2018 var
der et udmærket samarbejde. Siden 2018 har dialogen med Blæksprutten været
besværlig. Blæksprutten kritiserer kommunens prisfastsættelse og beregnings-
metoder samt at der ikke efterreguleres, og de bliver ved med at stille nye
spørgsmål. Hun har som chef for visitationen ikke fået samme kritiske spørgs-mål
fra andre leverandører.

Ved en lovændring i 2013 blev reglerne på området ændret, således at der efter
kommunens opfattelse ikke længere er krav om at foretage genberegninger. Det
støttes der også op om fra politisk side. Reglerne blev ændret for at fjerne
unødvendigt bureaukrati. I stedet skulle opmærksomheden rettes mod borger-ne.

Prisfastsættelsen skete på baggrund af en pris- og lønfremskrivning. De samle-de
omkostninger bestod næsten udelukkende af udgifter til løn. De løbende
beregninger af lønudviklingen fra KL er typisk for høj i begyndelsen af året.
Kommunen har dog ikke foretaget tilbagereguleringer af den grund.

Frem til 2018 hørte de ikke fra Blæksprutten. Derefter mente Blæksprutten
nærmest, at det var ulovligt, det kommunen foretog sig. Den praksis, som
Brønderslev Kommune fulgte, blev imidlertid også fulgt af andre kommuner.
Kommunen indhentede PWC-analysen med henblik på at effektivisere den
kommunale leverandørs indsats, ikke med henblik på at undersøge, om der var
uoverensstemmelser vedrørende timepriserne. PWC havde til opgave at kom-me
med optimeringsforslag. PWC kom bl.a. med et forslag om ændring af af-
regningen for nødkald. På baggrund af rapporten undersøgte kommunen, hvor lang
tid den kommunale leverandør brugte på nødkald, ligesom man også kig-gede
nærmere på den kommunale leverandørs ruteplanlægning. Den kommu-nale
leverandør skulle være bedre til at planlægge arbejdet, så der kom bedre økonomi i
det.

Det er korrekt, at sygeplejen kan uddelegere nogle ydelser, som en social- og
sundhedsuddannet kan udføre. Når der skal udføres sådanne delegerede ydel-ser til
borgere, som ikke er visiteret til hjemmehjælp, går opgaven altid til den



37

kommunale leverandør. Økonomien i de delegerede ydelser, når der ikke sam-tidig
er visiteret hjemmehjælp, er meget dårligt, og det fik kommunen på bag-grund af
PWC’s analyse bragt i orden. Efter PWC afgav sin rapport, har der ikke været
yderligere dialog mellem kommunen og PWC.

Fra 2013 har prisfastsættelsen fulgt de kommunale budgetter. Omkring okto-
ber/november er det blevet udmeldt, hvad næste års timepriser vil være. Kom-
munen udsender en meddelelse herom. Meddelelsen bliver ikke suppleret af andre
oplysninger, f.eks. regnskabsoplysninger.

Kommunen er organiseret efter BUM-modellen, dvs. Bestillerenhed, Udføre-
renhed, Modtagerenhed. I BUM-modellen er bestiller, dvs. myndigheden, og
udfører, dvs. den kommunale leverandør, fuldstændigt adskilt. Når en borger er
visiteret til en ydelse, bliver borgeren anmodet om at vælge leverandør. Be-
stillingen bliver herefter sendt til leverandøren. Ved månedens udgang sender
kommunen et afregningsgrundlag til den enkelte leverandør.

Kommunen har behandlet de anmodninger om aktindsigt, de har modtaget fra
Blæksprutten. Der har været en enkelt aktindsigtsanmodning, hvor kommunen har
svaret for sent. Kommunen har beklaget dette over for Blæksprutten. Bag-grunden
herfor var, at kommunen ville foretage en genberegning af taksten, inden de
svarede. Genberegningen blev imidlertid forsinket på grund af syg-dom.
Kommunen lovede på et møde i 2019, at der ville blive lavet en beregning af
2020-taksten, som ville ligge klar ved årets begyndelse. Beregningen var
imidlertid først klar i april 2020, hvorefter de regulerede priserne tilbage fra årets
start. Det var pga. sygemeldingen, at de ikke blev færdige med beregnin-gen til
årsskiftet. Blæksprutten har til enhver tid haft mulighed for at få adgang til
kommunens budgetter og regnskaber m.v. via kommunens hjemmeside, hvor
alting er offentligt tilgængeligt.

Brønderslev Kommune har afregnet Blæksprutten i henhold til visiteret tid.
Kommunen bevilliger en ydelsespakke, og heri ligger en mulighed for at udføre
ydelsen +/- 25 %. Kommunen har tillid til deres leverandører, og det giver også
leverandøren mulighed for at udvise fleksibilitet over for borgeren. Baggrunden
for intervallet på +/- 25 % er, at det dermed ikke bliver nødvendigt at ændre noget,
hvis det viser sig, at en borger kræver lidt mere eller lidt mindre. Den kommunale
leverandør følger overenskomsterne på området, og i flere sam-menhænge betaler
den kommunale leverandør mere, end der følger af overenskomsten.

Hun har været chef for visitation siden oktober 2013. Hun har et tæt samarbejde
med økonomiafdelingen. Hvert år drøfter de prisfastsættelsen, og de følger med i,
om udførersiden overholder deres budgetter. Der var for eksempel et merforbrug i
2018, hvor opgaver med sygepleje forsvandt, og den kommunale



38

leverandør kunne i den forbindelse ikke nå at afskedige medarbejdere. I 2020
valgte de at inddrage revisionen ved prisfastsættelsen. De ville gerne være me-get
grundige, hvilket de også havde lovet Blæksprutten. De brugte Sundheds-og
Ældreministeriets vejledning til serviceloven ved genberegningen i 2020.

Hun deltog i mødet med Blæksprutten den 7. marts 2019. Det er korrekt, som
anført i referatet, at Brønderslev Kommune gjorde opmærksom på, at kommu-nen
ikke fandt, at Blæksprutten kunne forlange, at taksterne hvert år blev efter-
beregnet, og at kommunen efterbetalte de private leverandører, hvis prisfast-
sættelsen havde været for lav. Baggrunden for, at det forholdt sig sådan, var, at
reglerne for efterbetaling var blevet ændret i 2013. Efter lovændringen skulle
kommunerne kun foretage en efterberegning, hvis kommunen fandt det nød-
vendigt. Brønderslev Kommune og Blæksprutten aftalte, at kommunen skulle se
på, om der skulle laves en genberegning for 2018. Hun mener, at det, der blev
fremlagt på mødet den 15. maj 2019, var en genberegning.

Beregning af BTP er et styringsredskab, som kan anvendes på udførersiden. BTP
er således relevant for leverandøren. Derimod er det ikke en myndigheds-opgave
at beregne BTP. I forbindelse med indførelsen af et nyt omsorgssystem har
udførersiden deltaget i forberedelsen heraf. Udførersidens opgaver hermed
vedrører ikke kerneværdien, men forstyrrer derimod BTP’en, og sådanne opga-ver
skal ikke medtages ved beregningen af BTP.

Kommunen genberegnede prisfastsættelsen for 2020. Den medarbejder, der deltog
i genberegningen i 2020, deltog også i 2018-prisfastsættelsen. Da medar-bejderen
blev syg, var der ikke andre, der kunne overtage opgaven. På bag-grund af den
kritik, der var rejst mod kommunen, var det nødvendigt at foreta-ge en grundig
beregning af 2020-prisfastsættelsen, og derfor tog det lang tid. Den
prisfremskrivning, som kommunen havde foretaget af priserne forud for 2020, var
i overensstemmelse med reglerne på området. Genberegningerne for 2020 blev
lavet, fordi kommunen ville være helt sikker i sin sag. Resultatet af
genberegningen for 2020 lignede den prisfastsættelse, de havde i forvejen. Hun
kan ikke svare på, om der er foretaget en genberegning af BTP i perioden 2007-
2012.

PWC-rapporten er bestilt af Person 5 og hende i samspil, og den er betalt af
Brønderslev Kommunes forvaltning for Sundhed og Velfærd. Formålet med
rapporten var, at kommunen kunne få noget sparring på, hvor-dan de kunne
effektivisere den kommunale leverandør.

Hun deltog ikke på mødet den 18. december 2018. Hun bad Person 4 og Person 5
om at få tilsendt et referat af mødet, for hun havde på fornemmelsen, at der var
forskellige opfattelser af, hvad der var aftalt på mø-det. Hun går ud fra, at mailene
fra Person 4 og Person 5



39

blev journaliseret. Hun bad om deres input med henblik på hendes egen forbe-
redelse til mødet den 7. marts 2019. På mødet tilbød hun at udsætte mødet, så
Person 4 og Person 5 kunne komme til stede.

Vidne 5 har forklaret, at hun er udviklingskonsulent i Brønderslev Kommune. Hun
har været ansat i kommunen i 7 år. Han har en kandidat-grad i offentlig
administration og politik. Hun arbejder i afdelingen Strategi og Udvikling med
projektledelse, og en af hendes arbejdsopgaver er at udarbejde kontrakter med
private leverandører på bl.a. hjemmeplejeområdet.

Hun blev på et tidspunkt indkaldt til et møde med Brønderslev Kommunes da-
værende økonomichef og Vidne 4. På mødet drøftede de, hvordan de skulle gribe
spørgsmålet om prisberegningen for 2020 an. Hun talte også med Vidne 6 om
opgaven. Hun har ikke haft noget at gøre med prisberegningerne for de tidligere år.

Ved en prisberegning fastsættes timeprisen som en brøk, hvor udgifterne anfø-res i
tælleren, og timeantallet anføres i nævneren. Det er derfor nødvendigt at
identificere og isolere kommunens udgifter til hjemmehjælp. Da de gik i gang,
havde økonomiafdelingen lige afsluttet regnskabet for 2019, og de havde derfor
oplysninger om både udgifter og timeantal. Den største udgiftspost er udgiften til
løn. Udgiften til løn er svingende hen over året, bl.a. fordi der i forbindelse med
ferier er et øget behov for vikarer. Ud over lønudgifterne er der udgifter til lokaler
og transport m.v. Oplysningerne til brug for beregningen af timelønnen, som er
anført i 2020-prisberegningen, blev trukket fra økonomisystemet på baggrund af
tallene fra 2019. Nogle af de lønudgifter, som indgik i de samlede lønudgifter på
73.930.893 kr., skulle trækkes fra, idet de vedrørte aktiviteter, som den kommunale
leverandør deltog i, men som den private leverandør ikke deltog i. Det drejede sig
bl.a. om etablering af et nyt it-system. I Brønderslev Kommune bruges den
kommunale hjemmepleje til at teste nye systemer, f.eks. etablering af nye
nøglebokse. Test af nye systemer er ikke noget, de private le-verandører bliver
involveret i. Ligeledes er udgifter til elever trukket ud. Det skyldes, at den
kommunale hjemmepleje er pålagt at tage et bestemt antal ele-ver hvert år.
Udgifterne omfatter løntillæg til elevvejledere. Når en elev begyn-der et
elevforløb, er der afsat timer til introduktion og evaluering. Kommunen ved, hvor
mange timer der er brugt på det, og timerne hertil er trukket ud. Ud-gifter til
nødkald er trukket ud af prisberegningen, idet der for nødkald laves en særskilt
afregning på 2.000 kr. pr. borger. Afregningen for nødkald køres uden om
timeprisen. Udgifter til vikarer er ikke trukket fra men derimod lagt til i be-
regningen af de samlede lønudgifter. Tallene i bilag 3 til bilag N stammer fra
kommunens lønsystem. I forhold til udgifter til elever, har der været en dialog med
den kommunale hjemmepleje for at høre, hvor mange elever de har haft i 2019, og
de har derefter forudsat et tilsvarende niveau for 2020.



40

Antallet af planlagte timer udgør 180.196 timer. Til brug for beregningen af løn pr.
time, skal der ske en vægtning på tre de kategorier: Praktisk hjælp, Personlig pleje
bekvem tid og Personlig pleje ubekvem tid. Praktisk hjælp og Personlig pleje
bekvem tid leveres hverdage kl. 7-15, og der betales ikke løntillæg herfor.
Derimod betales der løntillæg for timer, der f.eks. ligger lørdag eftermiddag,
weekender og helligdage. Der vil derfor være forskel på lønudgiften i de tre
grupper. De har overvejet at se på, hvornår hjælpen blev leveret, men det ville
kræve, at hjemmehjælperne foretog en registrering af deres tid, og det ville bli-ve
administrativt meget tungt. I stedet kunne de i systemet trække oplysninger om,
hvornår det var planlagt at levere timerne. De antog så, at det planlagte tidspunkt
også var tidspunktet, timerne reelt blev leveret på.

Kommunen afregner Blæksprutten efter antal visiterede timer. De kunne se, at der
var planlagt med 5 % færre timer, end der var visiteret. Antallet af timer i bilag N
blev opgjort som antal planlagte timer, dvs. at prisberegningen blev foretaget på
baggrund af ca. 5 % færre timer end de visiterede timer. Det er til fordel for
leverandørerne.

Bilag V er udarbejdet på baggrund af udtræk fra kommunens omsorgsjournal-
system. Bilaget viser, hvor mange timer der var henholdsvis visiteret, planlagt og
leveret. I 2019 var der således visiteret 191.264 timer og planlagt 180.196 ti-mer.

I bilag 1 til bilag N er der i højre kolonne anført en procentsats svarende til det
løntillæg, der blev givet. Der er løntillæg på 30 % for timer udført lørdag efter-
middag, og en time lørdag eftermiddag svarer derfor til 1,3 hverdagstimer. Med
den viden var det muligt at differentiere tiden mellem på den ene side Praktisk
hjælp og Personlig pleje bekvem tid og på den anden side Personlig pleje ube-
kvem tid.

Udgifterne til posten ”Husleje grupperum” omfatter de lokaler, som den kom-
munale hjemmehjælp bruger til møder, pauser mv. Den kommunale hjem-mepleje
anvender tre adresser: 1) Rådhuset, 2) nogle lokaler på kommunens største
plejehjem, som kommunen ejer, og 3) nogle lokaler i Hjallerup. Lokaler-ne i
Hjallerup er lejede lokaler. Udgifterne til posten ”Husleje grupperum” ved-rører
alene udgifterne til leje af lokalerne i Hjallerup. Udgifterne forbundet med de
andre lokaler er indeholdt i overhead. Størrelsen af lejen til lokalet i Hjal-lerup kan
trækkes fra økonomisystemet og fremgår også af lejekontrakten. Ud-gifterne til
”Husleje grupperum” er den samme for Praktisk hjælp, Personlig pleje bekvem tid
og Personlig pleje ubekvem tid, idet det ikke ville give mening at differentiere
lejeudgiften.

Udgifter til ATP og forsikring er medtaget i bilag N under posten ”Forsikrin-ger”
med 516.446 kr. Bilag AH viser et udtræk fra en tilfældigt udtaget medar-



41

bejder i den kommunale hjemmepleje. Posterne i bilag AH, der begynder med
”Hale” , vedrører de arbejdsgiverudgifter, der ikke fremgår af lønsedlen. ”Hale
ATP” vedrører således indbetaling til ATP. Bilag AK viser en opsummeret løn-
rapport for alle medarbejdere i den kommunale hjemmepleje. Af bilaget kan man
se, at udgifter til f.eks. ATP er medregnet i lønudgifterne i bilag N. Vagt-planen for
de kommunale medarbejdere i hjemmeplejen lægges efter, at der betales løn under
ferie. For medarbejdere, der skifter internt i løbet af et ferieår, laves der en
overførsel. Medarbejdere, der skifter til en anden arbejdsgiver, får udbetalt
feriepenge. De samlede udgifter til ATP fremgår af side 4 i bilag AK under punktet
”Hale ATP” .

Udgifter til etablering af KMD Nexus, indkøb af tablets osv. er også medtaget i
beregningen. Størstedelen af udgifterne til etablering af KMD Nexus udgøres af
lønudgifter.

Den kommunale hjemmepleje har et nulbudget. Derudover har de et ramme-
budget til løsning af opgaver fra f.eks. politikerne. Forarbejdet til implemente-ring
af nye tiltag afholdes heraf. Udgifter til indkøb af tablets, simkort m.v. er medtaget
i posten ”Øvrige udgifter” . Udgifter til IT-servicering er indeholdt i overhead.
Udgifter til konsulenter er også indeholdt i overhead.

De medarbejdere, der erstattes af vikarer, får løn under sygdom.

I bilag 3 til bilag N er udgifter til klippekort taget ud af timeberegningen. Der er et
særskilt budget omfattende klippekort, idet der er fastsat en særskilt time-pris, og
der afregnes særskilt. Det ville derfor give et forkert billede, hvis det blev
medregnet.

I bilag 2 til bilag N er der foretaget en fordeling mellem myndighedsopgaver med
50 % og udføreropgaver med 50 %. Baggrunden for denne fordeling er tal fra
hendes kollega, Person 9, som har oplyst, at han brugt 50 % af sin tid med
myndighedsopgaver og 50 % af sin tid på udføreropgaver. Person 9 er
udviklingskonsulent. De 50% vedrørende udføreropgaver skal så fordeles på
hjemmepleje, plejecentre og hjemmesygepleje. Person 9 havde kontor ved siden af
hende, og de havde en god fornemmelse af, at fordelingen 50/50 passe-de.
Medarbejderen Person 10 laver løn. Fordelingen for hende er fastsat ud fra, hvor
mange hun lavede løn for. 31 % af dem, hun lavede løn for, var ansat i den
kommunale hjemmepleje, og de har derfor indregnet 31 %. Tilsvarende har de ved
fordelingen for Person 11 og Person 12, der begge er personalejurister, set på, hvor
mange mennesker der er ansat i den kommunale hjemmepleje, og hvor mange der
er ansat i hele kommunen.



42

Beregningerne i bilag N blev lavet inden corona-pandemien. Da pandemien
rullede, bad de leverandørerne opgøre særskilte omkostninger til Covid-19. Der er
blevet afregnet særskilt for ekstraudgifter i forbindelse med Covid-19.

Da regnskabet for 2020 var lavet, havde de et komplet sæt data for udgifterne i
2020. Efterberegningen viste, at der er afregnet 2 kr. for meget i timen vedrø-rende
kategorierne Praktisk hjælp og Personlig pleje bekvem tid og 7 kr. for meget for
Personlig pleje ubekvem tid.

Opgaven med at beregne prisfastsættelsen for 2020 var kompleks. Hun var sy-
gemeldt en stor del af 2019. Det var det første, hun blev kastet ud i, da hun kom
tilbage fra sin sygemelding. Prisfastsættelsen for 2020 blev først godkendt i april
2020, men kommunen afregnede med tilbagevirkende kraft fra 1. januar.

Bilag AG er en oversigt over borgere, der har modtaget delegerede sygeplejey-
delser, og som ikke samtidig har modtaget praktisk hjælp eller personlig pleje i et
tidsrum på en time før til en time efter. Tallene i bilag AG viser, at den kom-
munale hjemmepleje i 2016 havde et merforbrug til udførelse af delegerede sy-
geplejeydelser. Størstedelen af de borgere, der modtager delegerede sygeple-
jeydelser, modtager i forvejen praktisk hjælp eller personlig pleje. Det er derfor
samlet set billigere at lade hjemmehjælperen klare opgaven, end at skulle sende en
sygeplejerske ud. Hvis en borger, der i forvejen modtager praktisk hjælp el-ler
personlig pleje, visiteres til en delegeret sygeplejeydelse, visiteres den dele-gerede
sygeplejeydelse til den samme leverandør, som leverer praktisk hjælp eller
personlig pleje. For gruppen af borgere, der ikke modtager praktisk hjælp eller
personlig pleje, vil det være uhensigtsmæssigt for leverandøren af de dele-gerede
sygeplejeydelser alene at blive afregnet f.eks. for 2 minutter til at dryppe øjne, idet
leverandøren så ikke får dækket sine transportudgifter. Ved prisbe-regningen har
kommunen foretaget et estimat ud fra den forudsætning, at der er anvendt fem
minutter ekstra til kørsel for hvert besøg. Estimatet viser heref-ter, hvor mange
penge den kommunale hjemmepleje burde have været afregnet mere for disse
ydelser. De private leverandører har ikke haft tilsvarende opga-ver, idet de kun
havde delegeret sygepleje ved borgere, som de samtidig leve-rede personlig pleje
og praktisk hjælp til. Da kommunen på baggrund af PWC’s analyse blev
opmærksom på problemstillingen, blev det rettet op.

I bilag C har kommunen oplistet timepriser i de kommuner, som Brønderslev
Kommune traditionelt sammenligner sig med. Derudover er Aalborg Kommu-ne,
som er nabokommune, medtaget, selvom de har både stordriftsfordele og en anden
befolkningssammensætning og -tæthed sammenlignet med Brønderslev
Kommune.

BTP-beregninger vil hun betegne som et ”udførerværktøj” , dvs. noget som hver
enkelt udfører kan styre efter. BTP handler om, hvor mange timer den enkelte



43

medarbejder i gennemsnit er ude ved borgeren. BTP-beregninger er tidligere
blevet anvendt i de tilfælde, hvor man ikke har overblik over, hvor mange timer
der er leveret hvornår. Brønderslev Kommune har imidlertid overblik herover, idet
de har et overblik over planlagt tid.

Når hun i e-mail af 3. april 2020 har skrevet, at der alene har været tale om en
”p-/l-fremskrivning” , så menes der pris- og lønfremskrivning. KL beregner ud-
viklingen i priser og lønninger flere gange om året.

Hun deltog i mødet den 7. marts 2019. Hun har ikke haft noget at gøre med pris-
og løntalsfremskrivningen. Hun bidrog alene med lidt information om beregning
af BTP på mødet.

PWC’s analyse af fritvalgsområdet blev lavet på baggrund af kommunens øn-ske
om at effektivisere den kommunale hjemmepleje. Analysen førte til flere initiativer
på området, bl.a. at der blev indført særskilt afregning for nødkald, og at der blev
set nærmere på betalingen for delegerede sygeplejeydelser.

Kommunen lavede en prisberegning for 2020, fordi Blæksprutten blev ved med at
stille mange spørgsmål til kommunens prisfastsættelse. De begyndte på ar-bejdet
med prisberegningen, op til at regnskabet for 2019 blev afsluttet. Det var svært at
finde ud af, hvordan de fik fordelt lønudgifterne på Praktisk hjælp, Personlig pleje
bekvem tid og Personlig pleje ubekvem tid uden at skulle ud og foretage
registreringer.

Hun deltog ikke i forberedelsen af mødet eller i selve mødet den 15. maj 2019 , da
hun var sygemeldt.

Hun har udarbejdet kontrakten indgået mellem Blæksprutten og Brønderslev
Kommune. Kommunen afregnede for visiteret tid. Det fremgår også af et bilag til
kontrakten, at leverandørerne havde ret til at levere +/- 25 %.

I bilag N er transportudgifterne opgjort til 782.014 kr. Sammenlignes dette med
prisfastsættelsen for 2018, kan man se, at transportudgifterne i 2018 var opgjort til
2,2 mio. kr. Transportudgifterne for 2020 er opgjort på baggrund af tal truk-ket fra
kommunens økonomisystem. Transportudgifterne vedrører de konkrete udgifter til
transport i den kommunale hjemmepleje. Ved beregningen af 2020-
prisfastsættelsen foretog de en sammenligning med de tidligere års timepriser. De
foretog ikke en sammenligning af de enkelte poster. Hun udarbejdede ikke en ny
BTP-beregning til brug for prisfastsættelsen for 2020, for hun skulle ikke bruge
den til noget.



44

Hun kender ikke den præcise frist for kommunens svar på aktindsigtsanmod-
ninger, men hun er bekendt med, at kommunens frist for at besvare Blæksprut-tens
anmodning om aktindsigt ikke blev overholdt.

Vedrørende opgørelsen af delegerede sygeplejeydelser i bilag AG, så burde
Blæksprutten ikke være tildelt opgaver med delegerede sygeplejeydelser i til-
fælde, hvor borgeren ikke i forvejen er visiteret til praktisk hjælp eller personlig
pleje.

Hun har ikke udarbejdet kommunens visitationsredskab. Visitationsredskabet er et
bilag til kontrakten.

Vidne 6 har forklaret, at han er økonomikonsulent ansat ved Brønderslev
Kommune. Han er uddannet cand.merc. Han har arbejdet 5 år i kommunen med
økonomistyring inden for ældreområdet og sundhedsområdet. Hans ar-
bejdsopgaver består blandt andet i at supportere myndighedsområdet. Han har
været med til at lave prisberegningen for 2020.

I prisberegningen for 2020, jf. sagens bilag N, kan tallene, som bruges til at be-
regne de direkte omkostninger, aflæses i kommunens regnskabssystem, mens
tallene, som bruges til at beregne de fælles omkostninger, skal findes ved en
beregning. Ved beregningen af posten ”Overhead ifm. Fællesforvaltningen” , har
de anvendt KL’s vejledning, hvor der tages 20 % af lønnen til fællesforvalt-ningen.
Ved beregningen skal man huske at tage overhead af overhead med.

Kommunen er selvforsikret. Udgifterne til forsikring opgjort i bilag 2 til bilag N er
fastsat skønsmæssigt på baggrund af oplysninger om forsikringsudgifter fra de
plejecentre, kommunen har driftsoverenskomst med. De oplyste udgifter er så delt
med antallet af medarbejdere, hvorefter beløbet er indregnet.

Antallet af fuldtidsansatte i prisberegningen for 2020 fremgår af økonomisy-
stemet. Kommunen har tal på, hvor mange medarbejdere der er ansat i hjem-
meplejen. Medarbejderne er medregnet efter, hvor lang tid de har været ansat i
kommunen.

For så vidt angår posten ”Transportudgifter” i prisberegningen for 2020, så de-les
bilerne mellem hjemmeplejen og hjemmesygeplejen. Der er til 2020-
prisberegningen lavet om på fordelingsnøglen. Det fremgår også af noten til
posten. Udgifter til rengøringsredskaber er indregnet i posten ”Øvrige udgif-ter” .
Posten ”Rengøringsredskaber” er medtaget med 0 kr., for at opstillingen skal
afspejle de tidligere år.

Tallene i beregningen stammer fra 2019-regnskabet, hvorefter den beregnede
timepris er fremskrevet til 2020. Derved er der taget højde for pris- og lønudvik-



45

lingen. Fremskrivningen er foretaget ud fra KL’s tal. Kommunen har anvendt en
fremskrivningsprocent på 2,6 svarende til fremskrivningsprocenten i KL’s
budgetvejledning for 2020.

Han har udarbejdet bilag AD, der viser kommunens merudgifter til vikarer grundet
en privat leverandørs konkurs i 2015. Konkursen betød, at den kom-munale
leverandør skulle overtage opgaverne. Den kommunale hjemmepleje havde ikke
kapacitet til at dække den øgede aktivitet, og det var derfor nød-vendigt at gøre
brug af vikarer. Der var en større udgift forbundet hermed. Han har i bilag AD
beregnet, hvor store udgifterne til vikarer i perioderne november 2015 til januar
2016, marts 2016 til maj 2016 og juni 2016 var, sammenholdt med de udgifter til
vikarer kommunen normalt havde. Normalen er beregnet ud fra et gennemsnit for
perioden januar 2014 til oktober 2015. Tallene viste, at udgif-terne til vikarer steg
voldsomt i slutningen af 2015. Han har set på hver enkelt faktura for at periodisere
udgiften korrekt. Han har herefter i bilag AD opgjort de samlede udgifter for de
enkelte perioder og fratrukket de opgjorte norma-ludgifter, hvilket for perioden
november 2015 til februar 2016 giver i alt 581.153 kr. Da leverandøren gik
konkurs, var der ansættelsesstop i kommunen, og der blev derfor ikke ansat nye
medarbejdere. De samlede ekstraudgifter beløber sig til ca. 0,9 mio. kr. Udgifterne
vedrører opgaver, som den kommunale leveran-dør skal varetage. Leverandørens
konkurs er en af forklaringerne på, at der har været et underskud i 2016.

Bilag AF viser den samlede afregning til den kommunale hjemmeplejes team 3 for
august måned 2016. Øverste del af bilaget omhandler antallet af timer. Den
samlede pris er opgjort til 1.287.866,08 kr. Fællesudgifterne, der omfatter f.eks.
transportudgifter, er opgjort til 112.825,86 kr. Af udtræk fra økonomisystemet kan
man på posteringsniveau se, at team 3 for august er afregnet med hen-holdsvis
1.287.866,08 kr. og 112.825,86 kr. Beløbene stemmer med det anførte i bilag AF.

På afregningsarkene vedrørende delegerede sygeplejeydelser i 2016 og 2017 har
kommunen ved en fejl ikke medtaget omkostningerne til øvrige udgifter. Om-
kostningerne skulle have været indregnet for 2016 og 2017. Afregningen for de-
legerede sygeplejeydelser omfattede imidlertid kun den del, der dækker løn-nen.
Der mangler således at blive afregnet 30 kr./time til dækning af øvrige om-
kostninger. Summen af timer for alle fire teams kan for 2016 opgøres til 22.377
timer og for 2017 til 31.865 timer. For disse timer er der afregnet 30 kr./time for
lidt, hvilket vil sige, at der for 2016 er afregnet 671.319 kr. for lidt og for 2017
955.957 kr. for lidt. Det vil sige, at den kommunale leverandør manglede denne
indtægt.

Han har i bilag AC forsøgt at lave nogle simple alternative tabsopgørelser. Be-
regningerne er foretaget med og uden overhead og med og uden fradrag. Ud-



46

gifterne i beregningerne er trukket fra regnskabssystemet. I beregningen med
fradrag og med overhead indgår fradraget på 30 kr. vedrørende den manglende
betaling for delegerede sygeplejeydelser. Endvidere indgår de ekstra udgifter ved
den tidligere leverandørs konkurs med 900.000 kr. For 2020 er fradraget et
rammebudget på 704.000 kr. For 2016-2019 er fradraget borgere, der kører på
kontrakt. For disse borgere er der aftalt timepriser, som er anderledes end de
almindelige timepriser. For 2020 er der endvidere udgifter i relation til Covid-19,
hvor leverandørerne har indsendt oplysninger om ekstraudgifter. Den kommunale
hjemmepleje har også haft ekstraudgifter i forbindelse med Covid-19. Antallet af
visiterede timer er trukket fra omsorgssystemet. Han har i bilaget beregnet en
gennemsnitlig timepris, hvortil der er tillagt overhead på ca. 5 %. Den
gennemsnitlige afregnede timepris og antallet af afregnede timer er den pris og de
timer, som kommunen har afregnet med Blæksprutten. Man kan på baggrund af
forskellen i timeprisen mellem den gennemsnitlige timepris med overhead og den
afregnede timepris sammenholdt med antallet af afregnede timer nå frem til en
kompensation, som den private leverandør efter denne be-regningsmetode har krav
på.

Han var i dialog med kommunens revisor i 2020, fordi han gerne ville have hjælp
fra en ekspert på området, og fordi han gerne ville være sikker på, at be-
regningerne og beregningsmetoden var rigtig. Kommunens revisor har været en
slags sparringspartner for ham.

Kommunen ejer ikke de biler, der bliver brugt i hjemmeplejen. Bilerne er leaset.
Der er ikke ved prisberegningen medtaget afskrivning på leasede eller lejede
aktiver.

For så vidt angår udgifterne til omsorgssystemet, så afholder kommunen alle
udgifter hertil, og både de private og den kommunale leverandør får systemet
stillet gratis til rådighed. Udgifterne hertil skal derfor heller ikke medtages i
prisberegningen.

Afregningspriserne blev fremskrevet med udgangspunkt i det forløbne år. Der blev
brugt samme metode som ved udarbejdelse af budgetter. Han fik oplyst
afskrivningsprocenten fra en kollega.

Han har deltaget i mødet den 15. maj 2019. På mødet gennemgik han et di-asshow.
I den forbindelse oplyste han om det underskud, der havde været ved den
kommunale leverandør, og han redegjorde for de forhold, der var særligt gældende
for den kommunale leverandør, og som ikke vedrørte den private leverandør. I
diasshowet så han nærmere på, om timeprisen stemte.



47

Han er ikke bekendt med, om Blæksprutten også har elever ansat. Det var han
heller ikke, da han lavede beregningerne, og han trak derfor udgifterne til ele-ver
ud af beregningen.

Han kan ikke svare på, hvorfor forskellen mellem indtægter og udgifter hos den
kommunale leverandør i diasshowet er opgjort til 3,7 %, mens det i refera-tet fra
mødet er opgjort til ca. 2 %. Hvis den kommunale leverandør har under-skud,
bliver underskuddet overført til næste regnskabsår. Har leverandøren et overskud,
overføres op til 5 % til næste regnskabsår, mens beløb over 5 % læg-ges i kassen.
Underskuddet hos den kommunale leverandør skal indhentes, f.eks. ved at
effektivisere. Den kommunale leverandør kan også få et tilskud til dækning af
underskuddet, f.eks. hvis underskuddet hidrører fra forhold, som ikke også gør sig
gældende for de private leverandører. Den kommunale leve-randør kan også
modtage andre tilskud, f.eks. i form af projektmidler. Tilskud i form af
projektmidler vil ikke altid fremgå af budgetter eller af regnskabet. Man kan se
dem i regnskabet i økonomisystemet.

Han blev bedt af Vidne 4 om at foretage en beregning af 2020-prisfastsættelsen.
PWC havde tidligere set på fritvalgsområdet, og han have været involveret i
spørgsmålet om særskilt afregning for nødkald. Han havde også været inde over
nogle af de andre områder, som PWC havde peget på i deres analyse. Det er ham,
som har trukket tallene ud af systemet. Han har også været med til at gennemlæse
vejledningerne, og han har haft kontakten til kommunens revisor. Genberegningen
af prisfastsættelsen for 2020 begyndte han på i begyndelsen af 2020, efter
regnskabet for 2019 var færdigt.

Han deltog i hele mødet den 15. maj 2019. Han husker ikke, at Person 6 skulle
have orienteret om, at genberegning af timeprisen forventedes klar ultimo juni
2019. Vidne 5 havde været syg en periode. De var fle-re om arbejdet med 2020-
prisberegningen. Ved opgørelsen af antal timer brugte de f.eks. en rapport, som
Person 9 havde udarbejdet. Rapporten er bilag 1 til bilag N. I forbindelse med
arbejdet orienterede han sig i vejledningerne til serviceloven. Det fremgår heraf, at
beregningerne skal være gennemsnitlige og langsigtede. Han har ved udarbejdelse
af beregningerne fulgt vejledningerne slavisk.

I bilag 1 til bilag N er antallet af normaltimer beregnet svarende til 212.488 ti-mer.
På den måde kan der beregnes en ”normaltimepris” . Han havde adgang til
oplysningerne i bilag 1 til bilag N.

Det er ikke nødvendigt at kende BTP for at kunne beregne en timepris, og de
bruger ikke BTP-beregninger i myndighedsdelen. Når regnskabsåret er gået, har de
på baggrund af tallene i regnskabet tjekket, at der er balance. Han har ikke i den
forbindelse undret sig over tallene. Han har set på, hvordan Brønder-



48

slev Kommunes tal lå i forhold til andre kommuner, de normalt sammenligne-de
sig med.

Den nye fordelingsnøgle for transportudgifterne, som er anvendt i prisbereg-
ningen i bilag N, er lavet af ældrechefen. Han kender ikke baggrunden for for-
delingsnøglen. Da han lavede prisberegningen, havde hjemmeplejen omkring 30
biler. Han ved ikke, hvad leasingudgiften på bilerne var.

Der er i prisberegningen for 2020 medtaget posten ”Husleje grupperum” på
423.749 kr. I prisberegningen for 2018 er denne post opgjort til 753.425 kr. Op-
gørelsen af posten i prisberegningen for 2018 er ikke korrekt, da 2018-priserne er
baseret på fremskrevne tal. I prisberegningen for 2020 er udgifterne til husle-je
fordelt på baggrund af en ny fordelingsnøgle. Fordelingsnøglen er lavet af
kommunens ældrechefen. Ældrechefen blev ansat medio 2018. Den største for-skel
mellem 2018-beregningen og 2020-beregningen ligger nok i, at fordelings-nøglen
er anderledes. Udgiftsposten i 2018-beregningen kan ikke aflæses i kommunens
økonomisystem. Det kan derimod tallene i 2020-beregningen.

Udgiftsposten ”Løn og personalekontor” er i 2020-prisberegningen opgjort til
311.530 kr., mens den i 2018-prisberegningen er opgjort til 813.363 kr. Tallene i
2018-prisberegningen er 2013-tal, der er blevet fremskrevet. Man har ikke i for-
bindelse med 2018-prisberegningen set på de konkrete tal. Det samme gør sig
gældende for posten ”Arbejdsskadeforsikring + AES” .

Vidne 8 har forklaret, at hun er leder af den kommunale hjemmepleje i
Brønderslev Kommune. Den kommunale hjemmepleje har omkring 225 ansatte og
dækker hele kommunen. Hun har været ansat i Brønderslev Kommune i godt 20
år, og hun har været leder af hjemmeplejen siden 2015.

Hun har lavet et udtræk af nogle af de opgaver, der ligger i hendes kalender. I 2018
var der for eksempel arbejde med timeprisberegningen. Det var et stort projekt, der
kom efter PWC-rapporten fra 2017, der mundede ud i en hel masse arbejdsgrupper
og opgaver. I 2019 brugte hun 4 timer på at arbejde med time-prisberegningen.
Ligeledes i 2019 var BDO inde og kigge på sygeplejeområdet, hvilket også
mundede ud i arbejdsgrupper, som hun deltog i. Hun har brugt 10 timer på dette.
Hun har opremset de opgaver, som hun alene udfører, fordi hun er ansat i en
kommune, dvs. opgaver som ikke umiddelbart har noget med drif-ten at gøre. Hun
bliver ofte involveret i projekter, hvor der er arbejdsopgaver, som ikke har noget
med leverandøren at gøre. Person 13 er en af fire afdelingsle-dere. En del af
afdelingsledernes opgaver har ikke umiddelbart noget med drif-ten at gøre. De fire
afdelingsledere deler opgaverne mellem sig. Der ligger et stort forarbejde i at gøre
projekter driftsklare, og det kan være nødvendigt at inddrage personale for at
afprøve nye systemer. Udgifterne herved er ikke en



49

del af timeprisen. Hun er ikke bekendt med, om de private leverandører også er
forpligtet til at uddanne elever.

Den kommunale leverandørvirksomhed kan også indimellem have brug for at
ansætte vikarer. Det sker enten ved at anvende timelønnede afløsere eller vika-rer
fra et vikarbureau. Hun vil tro, at der anvendes flere timelønnede afløsere end
vikarer fra et vikarbureau. Det er dyrere at anvende vikarer fra et vikarbu-reau end
at anvende timelønnede afløsere.

Posten ”Elever” i udtrækket fra hendes kalender dækker over udarbejdelse af
uddannelsesplaner, planlægning af undervisning samt fordeling af elever. Der er
fastsat krav om, hvor mange elever kommunen skal tage.

Hun vil tro, at posten ”klippekort” dækker over en koordinationsopgave. Der er
stor politisk bevågenhed på området, og det har varieret, hvor meget klippe-
kortsordningen er blevet anvendt.

De har i den kommunale leverandør arbejdet med BTP for hele tiden at optime-re.
De arbejdede også med BTP i 2018. Posten ”EVA” vedrører et optimerings-projekt
om besøgsplanlægning. Posten ”projekt vejtid” vedrører en af de ar-bejdsgrupper,
der blev nedsat med afsæt i PWC’s analyse af fritvalgsområdet.

Vidne 9 har forklaret, at han er registreret revisor og ansat som manager i BDO.
Han har været ansat i BDO siden 1987. Han har siden 2003 arbejdet med
fastsættelse af timepriser på fritvalgsområdet, og han kan betegnes som fagspe-
cialist på området. Han betjener de nordjyske kommuner, dvs. Jammerbugt,
Hjørring, Frederikshavn, Brønderslev, Vesthimmerland, Mariagerfjord og Thi-sted
kommuner. Kommunerne er nogenlunde sammenlignelige. Han har også en
landsdækkende funktion.

Han er revisor for Brønderslev Kommune, og han har vejledt kommunen i for-
bindelse med 2020-prisberegningen.

I januar eller februar 2020 henvendte Brønderslev Kommune sig til ham, da de
gerne ville have sparring og kvalitetskontrol i forbindelse med timeprisbereg-
ningen for 2020. Han ydede vejledning til kommunen mellem februar og april.
Han har bl.a. sparret med kommunens medarbejdere om de beregningsprin-cipper,
de har anvendt. Han har også gennemgået dokumentationen på et for-holdsvis
overordnet niveau, men dog detaljeret nok til, at han kan stå inde for det.
Kommunen beregnede de direkte og de indirekte udgifter i overensstem-melse
med den dokumentation, kommunen fremlagde. Han har konkluderet, at
timeprisberegningen er i overensstemmelse med reglerne.



50

En timeprisberegning består grundlæggende af tre elementer: direkte omkost-
ninger og indirekte omkostninger, som skal divideres med et antal timer. Den
største del af de direkte omkostninger er løn. De indirekte omkostninger består
bl.a. af administrationsbidrag og afskrivning på aktiver anvendt i produktio-nen. I
Brønderslev Kommunes tilfælde var der ikke aktiver, der indgik i pro-duktionen,
idet kommunens biler var leasede. Vedrørende posten ”Husleje grupperum” så
indgik lejeudgifterne direkte, og der var derfor ikke grundlag for at foretage
afskrivninger. Kommunens overhead ligger i den lave ende, men det er typisk for
denne type prisberegninger. Et overhead på 5 % vil være nor-malt. Kommunens
overhead ligger ikke så lavt, at det giver anledning til pan-derynker, hvilket
skyldes, at der i hjemmeplejen er en meget stor homogen me-darbejdergruppe.
Han vil vurdere, at et overhead på 3-3,5 % er meget passende.

Det er normalt at trække visse lønudgifter ud af den samlede lønudgift. Hvis en
personalegruppe hos den kommunale leverandør også udfører andre arbejds-
opgaver – og det gør de typisk – skal dele af lønudgifterne trækkes fra. I bilag 3 til
bilag N er der netop trukket dele af lønudgifterne ud af de samlede lønudgif-ter.
Derudover er der tillagt et beløb vedrørende udgifter til vikarbureau. Han har
gennemgået de enkelte formler i regnearket og dermed også de beregnin-ger, der
er lagt til grund.

Bilag AS indeholder hans bemærkninger og kommentarer til 2020-
prisberegningen. Han har været igennem de forskellige dokumenterer, og han har
konstateret, at der er sammenhæng i tallene. Han har med rødt tilføjet sine egne
udregninger og kommentarer.

Man kan ikke anvende en sats på 15 % for overhead, sådan som det fremgår af
Økonomistyrelsens vejledning om prisfastsættelse, pkt. 2.4, på fritvalgsområ-det.
Satsen i Økonomistyrelsens vejledning vedrører det statslige område og mindre
aktiviteter. De 15 % nævnt i vejledningen omfatter både administra-
tionsomkostninger og materialeforbrug, og dermed er det en anden type over-head.

I Blækspruttens estimerede tabsopgørelse er der anvendt et tillæg for øvrige
omkostninger på 100 kr. Tabsopgørelsen er udarbejdet ud fra leverede timer, mens
Brønderslev Kommunes prisberegning vedrører planlagte timer. Efter hans
opfattelse misser udregningen i tabsopgørelsen skiven. Et tillæg for øvrige
omkostninger på 100 kr. lyder meget højt. Mariagerfjord Kommune, som man
sammenligner sig med, er en af de dyreste kommuner på fritvalgsområdet. Ma-
riagerfjord Kommunes tillæg på 100 kr. dækker i øvrigt også materialeforbrug, og
derfor kan tallet ikke anvendes i tabsberegningen. I 2020-prisberegningen er der
indregnet indirekte omkostninger med 12 kr. og omkostninger til rådhuset med 10
kr. Der er en stor forskel på de to beregninger.



51

For så vidt angår Vidne 6's beregninger af en eventuel kompensations stør-relse,
vil anvendelse af et overhead på 5 % være sædvanligt.

Han korresponderede med Vidne 6 i begyndelsen af april 2020. Vidne 6
udleverede nogle regneark til ham, og han fik også tilsendt diverse dokumenta-
tion, f.eks. udskrifter fra økonomisystemet, vagtplansystemet m.v. Han har un-der
dialogen med kommunen efterspurgt yderligere oplysninger, som han har fået
tilsendt, herunder dokumentation vedrørende de leasede biler. Han har ikke selv
trukket oplysninger ud af kommunens systemer. Som revisor forlader de sig på, at
de udtræk af rådata, som han modtager fra kommunen, ikke er manipuleret. Han
har ikke været gennem kommunens kontoplan og set på an-dre konti, end han er
blevet præsenteret for. De oplysninger, han fik vedrøren-de anvendt tid, var meget
udspecificerede. Han husker ikke, om elever var medregnet.

Han kunne i bilag 1 til bilag N se de udspecificerede timer. I det bilag 1, som er
fremlagt med bilag AS, kan man se nogle røde tal, som viser sammenhængen
mellem udskriften og beregningen.

Det er udelukkende til Blækspruttens fordel, at der afregnes efter visiteret tid,
mens prisfastsættelsen sker på baggrund af planlagt tid.

Bekendtgørelse nr. 344/2013 vedrører beregning af fritvalgsbevisets værdi. Når
han i sin mail af 2. april 2020 til Vidne 6 henviser til bekendtgørelsen, skyl-
des det, at det indirekte fremgår af bekendtgørelsen, at beregningen af
fritvalgsbevisets værdi også lægges til grund for prisberegningerne til den pri-vate
leverandør. Han henviste til bekendtgørelsen i stedet for til vejledningen, fordi en
bekendtgørelse går forud for en vejledning.

Han afsluttede sit revisionstjek den 3. april 2020.

Retsgrundlaget

Det fremgår af servicelovens § 83, at kommunalbestyrelsen skal tilbyde person-lig
hjælp og pleje, hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet og
madservice til personer, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fy-sisk
eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre
disse opgaver. Ifølge servicelovens § 91, stk. 1, skal kommunalbestyrel-sen skabe
grundlag for, at modtagere af hjælp efter § 83 kan vælge mellem to eller flere
leverandører af denne hjælp, hvoraf den ene leverandør kan være kommunal.

Reglerne om frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v. blev op-
rindelig indsat i den dagældende servicelov ved lov nr. 399 af 6. juni 2002 om



52

ændring af lov om social service, lov om retssikkerhed og administration på det
sociale område, lov om hjemmeservice og lov om individuel boligstøtte (Frit valg
af leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v.). Ved denne lovændring blev
servicelovens § 71 affattet således:

”§ 71. Kommunalbestyrelsen har pligt til at tilbyde 1) personlig hjælp og
pleje og
2) hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet. Stk. 2.
Tilbuddene efter stk. 1 gives til personer, som på grund af mid-lertidigt
eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sær-lige sociale
problemer ikke selv kan udføre disse opgaver.
Stk. 3. Tilbuddene efter stk. 1 kan ikke gives som generelle tilbud efter §
65.”

Der blev desuden ved lovændringen blandt andet indsat følgende bestemmel-ser i
serviceloven:

”§ 75. Kommunen træffer afgørelse om tildeling af personlig hjælp og
pleje m.v. efter dette kapitel. Kommunen behandler anmodninger om
hjælp efter § 71 ved en konkret, individuel vurdering af behovet for hjælp
til de opgaver, som modtageren ikke selv kan udføre. Ved vurde-ringen af
behovet for hjælp skal kommunen tage stilling til alle anmod-ninger om
hjælp fra ansøgeren.
Stk. 2. …
Stk. 3. …

…

§ 75 c. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte og offentliggøre de kvali-tets-
og prismæssige krav, der stilles til leverandører af personlig og praktisk
hjælp efter § 71, jf. § 74 a, herunder hvilket beredskab der, jf. § 75 b, stk.
1, kræves af leverandørerne for at sikre, at de afgørelser, der er truffet
efter § 71, kan effektueres.
Stk. 2. Kommunalbestyrelsen har pligt til at godkende og indgå kon-trakt
med enhver leverandør, der opfylder kravene i stk. 1, jf. dog stk. 7.
…
Stk. 4. En person, der er berettiget til hjælp eller støtte efter § 71, jf. § 75,
stk. 1, skal vælge, hvilken af de efter stk. 2 godkendte leverandører der
skal udføre hjælpen. …
Stk. 5. Kommunalbestyrelsen skal indgå skriftlig aftale med den valgte
leverandør om udførelsen af den hjælp, der er truffet afgørelse om efter §
75, stk. 1, om leverancesikkerhed efter § 75 b, stk. 1, samt om betaling
m.v.
…
Stk. 7. Socialministeren fastsætter regler for opgørelse, offentliggørelse
m.v. af de kommunale kvalitets- og priskrav efter stk. 1, samt regler for,
hvornår kommunalbestyrelsen kan undtages fra pligten til at indgå
kontrakt, jf. stk. 2.

…



53

§ 75 e. Den kommunale myndighed kan fravige bestemmelserne i § 75 c,
stk. 1–5, jf. stk. 7, og § 75 d, hvis kommunalbestyrelsen på anden må-de,
under hensyntagen til de konkurrenceretlige regler, sikrer valgfri-hed
mellem forskellige leverandører af hjælp efter § 71. Socialministe-ren
fastsætter nærmere regler herom.”

I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (lovforslag nr. L 130 fremsat den
28. februar 2002) anføres det blandt andet:

”Det frie valg skal indføres på hjemmehjælpsområdet: Når de kommu-
nale myndigheder har truffet afgørelse om hjælp til personlig pleje eller
praktiske opgaver i hjemmet, skal det være op til den enkelte selv at
vælge, hvem der skal løse opgaverne. De kommunale myndigheder skal
ikke længere have ret til at lukke kvalificerede, private leverandø-rer ude;
de skal være de ældre selv, der bestemmer, hvem der skal komme i
hjemmet hos den enkelte og udføre opgaverne.

…

Det er sund forretningsskik at fastsætte og synliggøre de pris- og kvali-
tetskrav, der stilles til leverandørerne af serviceydelser også på ældre-
området. Alligevel vil denne øvelse i mange tilfælde være ny for de
kommunale myndigheder, fordi der i mange kommuner hidtil kun har
været én leverandør, nemlig den kommunale hjemmepleje. Da der ikke
har været noget konkurrenceelement i ældreplejen, har der heller ikke
været særlig stor opmærksomhed på fordelene ved at skabe klarhed over
krav og forventninger til pris og kvalitet i ældreplejen. Økonomisk set har
dette medvirket til at sløre billedet af, om skatteydernes penge er blevet
brugt bedst muligt. Den manglende konkurrence på området har gjort det
muligt for de kommunale leverandører at udføre opgaver-ne på
ældreserviceområdet uden at føle noget væsentligt pres for, eller noget
ønske om, at få defineret opgaverne, at få gjort målene klare, at følge op
herpå eller at forbedre effektiviteten. Denne praksis er uheldig på mange
måder og indebærer blandt andet en betydelig risiko for, at ressourcerne
ikke anvendes optimalt, at der ikke er afsat tilstrækkelige ressourcer til at
opfylde serviceniveauet, eller at der ikke er tilstrække-lig service- eller
kundeorientering i forhold til modtagerne af hjælpen. Monopolsituationen
har også medvirket til at sløre opmærksomheden om forskellen på de
opgaver, der påhviler kommunalbestyrelsen som myndighed, og de
opgaver, som kommunalbestyrelsen har besluttet at løse via sin
kommunale leverandørvirksomhed. Sammenblanding af opgaverne og
interesserne på tværs af myndigheds- og leverandørfunk-tionerne er
hverken til gavn for borgerne, politikerne eller de ansatte i kommunen.
Dette gælder ikke mindst, hvis leverandørvirksomheden får større
opmærksomhed end myndighedsopgaven.
Når de kommunale myndigheder, som foreslået, pålægges at åbne for
private leverandører i hjemmeplejen, vil det forudsætte, at der skabes
klarhed over og synlighed om, at myndighedsopgaven og drift af leve-
randørvirksomheden er væsensforskellige opgaver, der bør holdes helt
adskilte. …

…



54

Regeringen ønsker med lovforslaget at skabe en sund konkurrence på
ældreserviceområdet for ad denne vej at give de ældre en bedre mulig-hed
for at vurdere og påvirke kvaliteten af den hjælp, de får. Samtidig ønsker
regeringen med lovforslaget at forpligte de kommunale myn-digheder til
at melde klart ud om kvalitetskravene i hjemmeplejen samt at udskille og
synliggøre de omkostninger, der er forbundet med at dri-ve den
kommunale leverandørvirksomhed på hjemmeplejeområdet. Både for
borgerne og for de ansvarlige kommunalpolitikere er det en fordel, at der
skabes gennemsigtighed om, hvordan udgifterne til hjemmeplejen
anvendes og prioriteres, og om hvilke krav politikerne på borgernes vegne
stiller til udførelsen af opgaverne. Klarhed om op-gavernes indhold,
kvalitetskrav og ressourceanvendelse giver det bedst mulige
beslutningsgrundlag for politikerne og vil gøre det muligt at sikre, at
ressourcerne anvendes bedst muligt uanset om leverandøren er kommunal
eller privat.
Med lovforslaget lægges der op til, at de kommunale myndigheder for-
pligtes til at give alle kvalificerede leverandører adgang til at udføre
hjemmeplejeopgaver. Det foreslås at pålægge de kommunale myndig-
heder en forpligtelse til at fastsætte og offentliggøre de kvalitets- og
priskrav, der stilles til leverandører offentlige som private af personlig og
praktisk hjælp i kommunen, samt at skrive kontrakt med alle de le-
verandører, der kan leve op til disse krav, og som ønsker at tilbyde de-res
ydelser til kommunens hjemmehjælpsmodtagere.
Både pris- og kvalitetskravene skal være saglige, konkrete og velunder-
byggede. Herudover skal de prismæssige krav afspejle de samlede, re-elle
og faktiske udgifter, der er forbundet med at levere ydelserne for den
kommunale leverandørvirksomhed. Socialministeren vil udarbejde regler
for, hvordan de faktiske udgifter skal opgøres. Udgangspunktet for disse
regler vil være, at taksten, der skal gælde som myndighedens betaling til
alle leverandører, fastsættes til kommunalbestyrelsens gen-nemsnitlige
udgifter til den kommunale leverandørvirksomhed, opgjort efter
omkostningsbaserede principper. Derved sikres lige økonomiske
konkurrencevilkår mellem private og offentlige leverandører, ligesom
omkostningerne ved den kommunale leverandørvirksomhed synliggø-res.
….”

I de specielle bemærkninger til § 75 c i lovforslaget anføres det blandt andet:

”Kommunalbestyrelsen skal efter forslaget indgå kontrakt med alle de
leverandører, der ønsker at tilbyde deres ydelser til modtagere af per-
sonlig og praktisk hjælp, og som opfylder kommunalbestyrelsens of-
fentliggjorte pris- og kvalitetskrav til udførere af hjemmehjælp. Der
foreslås en bemyndigelsesbestemmelse for socialministeren til at fastsætte
regler for opgørelse og offentliggørelse af de kommunale pris-og
kvalitetskrav, samt for, i hvilke særlige tilfælde kommunalbestyrel-sen
kan undtages for den generelle pligt til at indgå kontrakt med leve-
randører, der opfylder kvalitets- og priskravene.
Både pris- og kvalitetskravene skal være saglige og velunderbyggede, og
for så vidt angår kvalitetskravene bør kommunen være opmærksom, at
kravene ikke medfører en generel udelukkelse af mindre private
virksomheder. For så vidt angår kravene til prisfastsættelsen skal kra-



55

vene hertil afspejle de samlede reelle og faktiske udgifter, der er for-
bundet med at levere ydelserne for den kommunale leverandørvirk-
somhed. Taksten skal for alle leverandører fastsættes som kommunal-
bestyrelsens gennemsnitlige udgifter til den kommunale leverandør-
virksomhed opgjort efter omkostningsbaserede principper. Dette indbe-
fatter, at samtlige udgifter til f.eks. husleje, administration, løn mv., der er
forbundet med leverandørvirksomheden, skal indregnes.
…
Såfremt en kommunalbestyrelse ikke indregner de fulde omkostninger i
prissætningen på de ydelser, kommunen selv tilbyder, vil der være tale om
konkurrenceforvridende støtte, som Konkurrencerådet kan gribe ind
overfor, efter reglerne i konkurrencelovens § 11 a.”

I bekendtgørelse nr. 837 af 9. oktober 2002 om kvalitetsstandarder og frit valg af
leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v., der trådte i kraft den 1. januar
2003, blev der blandt andet fastsat regler om kvalitets- og priskrav. Bekendtgø-
relsen indeholder blandt andet følgende bestemmelser:

”§ 3. Kommunalbestyrelsen skal træffe beslutning om:
1) at godkende og indgå kontrakt med enhver leverandør, der opfylder de

fastsatte kvalitets- og priskrav, jf. §§ 7-15 og lovens § 75 c, eller
2) …

…

§ 7. Kommunalbestyrelsen skal efter § 3, stk. 1, nr. 1, fastsætte og offent-
liggøre pris- og kvalitetskrav til leverandører af personlig og praktisk
hjælp.
Stk. 2. …

…

§ 12. Kommunalbestyrelsen fastsætter mindst én gang årligt priskrav til
leverandører af personlig og praktisk hjælp, jf. § 3, stk. 1, nr. 1. Stk. 2
. Priskrav opgøres på baggrund af timeprisen for henholdsvis per-sonlig
og praktisk hjælp i hjemmet, jf. dog stk. 3 og 4.
Stk. 3 . Priskrav for ydelser, der produceres udenfor hjemmet, fastsættes
pr. ydelse.
Stk. 4 . Kommunalbestyrelsen træffer beslutning om et fast tilskud til
madservice. Det kommunale tilskud til den enkelte modtagers madser-
vice kan ikke udgøre et højere beløb end prisen på det tilbud, modtage-ren
har valgt, jf. bekendtgørelse om betaling for generelle tilbud og for tilbud
om personlig og praktisk hjælp m.v.

§ 13. Kommunalbestyrelsen fastsætter som minimum priskrav for: per-
sonlig pleje i hverdagstimerne, personlig pleje på øvrige tider, madser-
vice, madservice uden udbringning til hjemmet samt øvrig praktisk hjælp.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen skal fastsætte særskilte priskrav for ydel-
ser produceret udenfor hjemmet, jf. § 10, stk. 2.
Stk. 3 . Kommunalbestyrelsen kan fastsætte flere priskrav end de i stk. 1
og stk. 2 nævnte, jf. § 10, stk. 3.



56

§ 14. Kommunalbestyrelsen fastsætter priskrav ud fra en kalkulation af de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den kommunale le-
verandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp, jf. dog § 15. Stk. 2
. Kalkulation af kommunens gennemsnitlige, langsigtede omkost-ninger
ved den kommunale leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp
skal omfatte alle direkte og indirekte omkostninger, der er forbundet med
levering af personlig og praktisk hjælp.

§ 15. Prisfastsættelse efter § 14 kan delvis fraviges, når fravigelsen er
begrundet i forventede effektiviseringer i den kommunale leverandør-
virksomhed eller ændringer i kommunens kvalitetsstandard, jf. § 1. Der
skal tages bevillingsmæssig stilling i forhold til det kommunale budget,
hvis forventede effektiviseringer i den kommunale leverandørvirksom-
hed eller ændringer i kvalitetsstandarden indgår ved fastsættelsen af
priskravet, jf. 1. pkt.
Stk. 2 . I tilfælde, hvor der ikke er en kommunal leverandørvirksomhed
indenfor de relevante ydelseskategorier, fastsætter kommunalbestyrel-sen
priskravene som de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den
eller de private leverandørers leverance. Kommunalbestyrelsen kan
fravige den i 1. punktum nævnte prisfastsættelse, hvis det er begrundet i
forventede effektiviseringer hos leverandørerne eller ændringer i
kommunens kvalitetsstandard, jf. stk. 1.
Stk. 3 . Priskrav fastsat efter stk. 1 eller 2 skal dokumenteres.

§ 16. Kommunalbestyrelsen skal offentliggøre de kvalitets- og priskrav til
leverandører af personlig og praktisk hjælp, der er fastsat efter §§ 7-15
samt dokumentation for priskravene efter § 15.
Stk. 2. …
Stk. 3. …

…

§ 19. Kommunalbestyrelsen foretager løbende registrering af indtægter og
omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen forestår en regnskabsmæssig redegørelse
for omkostningerne ved den kommunale leverandørvirksomhed af per-
sonlig og praktisk hjælp, herunder eventuelle afvigelser i forhold til
omkostningskalkulationen i henhold til § 14.”

Bekendtgørelse nr. 837 af 9. oktober 2002 blev senere erstattet af bekendtgørelse
nr. 903 af 31. august 2004 om kvalitetsstandarder og frit valg af leverandør af
personlig og praktisk hjælp m.v., der trådte i kraft den 11. september 2004, og som
indeholdt lignende bestemmelser.

Reglerne om frit valg af leverandør blev ændret ved lov nr. 329 af 18. maj 2005
om ændring af lov om social service (Revision af reglerne om frit valg af leve-
randør i hjemmeplejen m.v.) blandt andet således, at der blev indsat en bestem-
melse i § 75 c, stk. 9, om kommunalbestyrelsens pligt til i visse tilfælde at efter-
betale private leverandører. Bestemmelsen i § 75 c var herefter sålydende:



57

” § 75 c. Kommunalbestyrelsen har pligt til at skabe grundlag for, at
modtagere af hjælp efter § 71 kan vælge mellem forskellige leverandø-rer
af hjælpen. Til dette formål skal kommunalbestyrelsen sikre, at kva-
lificerede private leverandører får adgang til at levere ydelser efter § 71.
Kommunalbestyrelsen skal fastsætte og offentliggøre de kvalitetsmæs-
sige krav, der stilles til leverandører af personlig og praktisk hjælp efter §
71, jf. § 74 a, herunder krav til, hvilket beredskab der, jf. § 75 b, stk. 1,
kræves af leverandørerne for at sikre, at de afgørelser, der er truffet ef-ter
§ 71, kan effektueres. Kvalitetskravene skal være saglige, konkrete og
velunderbyggede og må ikke være konkurrenceforvridende. Stk. 2
. Kommunalbestyrelsen kan vælge at sikre kvalificerede leveran-dørers
adgang til at levere ydelser efter stk. 1 via udbudsmodellen.
Kommunalbestyrelsen skal efter en udbudsforretning efter 1. pkt. indgå
kontrakt med mindst to kvalificerede leverandører af de forskellige ty-per
af ydelser efter § 71. Kontrakterne skal indgås med de leverandører, der
har afgivet de økonomisk mest fordelagtige tilbud. Grundlaget for
udbudsmaterialet er de efter stk. 1 fastsatte kvalitetskrav.
Stk. 3 . Hvis det efter et udbud ikke er muligt at indgå kontrakter i over-
ensstemmelse med betingelsen i stk. 2 samt betingelserne fastsat i med-
før af § 75 d, stk. 4, finder reglerne om godkendelse af enhver kvalifice-
ret leverandør efter stk. 4-7 anvendelse.
Stk. 4 . Hvis kommunalbestyrelsen ikke benytter udbudsmodellen, jf. stk.
2, skal kommunalbestyrelsen sikre kvalificerede leverandørers ad-gang til
at levere ydelser efter stk. 1 via godkendelsesmodellen. Ud over de
kvalitetskrav, der skal fastsættes i medfør af stk. 1, skal kommunal-
bestyrelsen, hvis der skabes valgfrihed via godkendelsesmodellen, fast-
sætte og offentliggøre de priskrav, der stilles til leverandører af person-lig
og praktisk hjælp efter § 71, jf. § 74 a.
Stk. 5 . Hvis kommunalbestyrelsen har valgt at give kvalificerede leve-
randører adgang til at levere ydelser efter § 71 via godkendelsesmodel-
len, har kommunalbestyrelsen pligt til at godkende og indgå kontrakt med
enhver leverandør, der opfylder kravene i stk. 1, 3. pkt., og stk. 4, jf. dog §
75 d, stk. 4.
Stk. 6 . Priskravene efter stk. 4 fastsættes af kommunalbestyrelsen ud fra
en kalkulation af de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved le-
vering af personlig og praktisk hjælp i overensstemmelse med de stille-de
kvalitetskrav, jf. stk. 1.
Stk. 7 . Fastsættelse af priskrav efter stk. 6 kan fraviges, når fravigelsen er
begrundet i forventede effektiviseringer i den kommunale leveran-
dørvirksomhed eller ændringer i kommunens kvalitetsstandard, jf. § 74 a.
Prisfastsættelsen kan ligeledes fraviges, hvis en kommunalbestyrelse, der
har valgt at bruge godkendelsesmodellen, jf. stk. 4, vælger at gen-nemføre
en udbudsforretning med henblik på at finde en privat hoved-leverandør
til ydelserne efter § 71 i stedet for den kommunale leveran-
dørvirksomhed.
Stk. 8 . Efter en udbudsforretning efter stk. 7, 2. pkt., fastsættes priskra-
vet til de øvrige leverandører, kommunalbestyrelsen skal indgå kon-trakt
med efter stk. 5, til kommunens omkostninger ved kontrakten med den
private leverandør, der har vundet udbuddet. Det er en betin-gelse herfor,
at den leverandør, der har vundet udbuddet, accepterer, at den kontrakt,
der indgås efter udbuddet, danner grundlaget for kom-munalbestyrelsens
indgåelse af kontrakt med andre leverandører efter



58

stk. 5. Det er endvidere en betingelse, at kommunens kontrakt med den
leverandør, der har vundet udbuddet, er offentlig.
Stk. 9 . Kommunalbestyrelsen har pligt til at efterbetale private leveran-
dører i de tilfælde, hvor det efterfølgende viser sig, at de fastsatte pris-
krav er lavere end de faktiske omkostninger ved levering af personlig og
praktisk hjælp, jf. stk. 6 og 7.”

I de almindelige bemærkninger i lovforslaget (LFF 2005-02-23 nr. 33) vedrøren-de
lov nr. 329 af 18. maj 2005 anføres det blandt andet:

”Ny overordnet bestemmelse om modellerne for frit leverandørvalg

Regeringen ønsker at benytte den lovpligtige revision til at få præciseret
nogle af de væsentlige principper bag det frie leverandørvalg. Dette
kommer blandt andet til udtryk ved forslaget om en ny formulering af
lovens § 75 c, udformet som en sammenskrivning af nogle af de centrale
bestemmelser fra den tidligere lovtekst, og fra bekendtgørelsen om kva-
litetsstandarder og frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp
m.v. Med denne foreslåede, nye bestemmelse, bliver kommunalbesty-
relsens forpligtelse til at skabe grundlaget for borgenes valgfrihed slået
fast, ligesom det præciseres, at valgfriheden skal skabes ved hjælp af en af
de to modeller for det frie leverandørvalg – udbudsmodellen eller
godkendelsesmodellen. ….

….

Den nye bestemmelse skal også tjene til at cementere princippet om li-
gebehandling af leverandørerne. Derfor foreslås det, at den eksisteren-de
bekendtgørelsesbestemmelse om, at kvalitetskravene til leverandø-rerne
ikke må være konkurrenceforvridende, men skal være saglige og
velunderbyggede, skrives ind i selve lovteksten. Baggrunden for denne
del af forslaget er tilbagemeldinger fra de private leverandører og deres
brancheorganisationer om, at der i enkelte kommuner fortsat ikke sker en
reel ligebehandling af leverandørerne. Dette fremgår blandt andet af den
leverandørundersøgelse, der som nævnt er gennemført som led i
opfølgningsprogrammet for implementeringen af reglerne om frit leve-
randørvalg.

….

Efterbetaling af leverandører

Konkurrencerådet har den 29. september 2004 rettet henvendelse til so-
cialministeren med henvisning til konkurrencelovens § 2, stk. 5, da det er
rådets opfattelse, at de eksisterende regler for kommunernes adgang til at
indregne forventede effektiviseringer ved anvendelsen af godken-
delsesmodellen har skadelige virkninger for konkurrencen. Skal adgan-
gen hertil bevares, og konkurrenceforvridning reduceres, finder rådet, at
reglerne bør ændres, så der indføres en pligt for kommunen til at ef-
terbetale de private leverandører i situationer, hvor det viser sig, at pri-
serne har været fastsat for lavt. Rådet foreslår således, at kommunerne
kompenserer de private leverandører, hvis timeprisen ikke svarer til



59

den kommunale leverandørvirksomheds faktiske omkostninger ved le-
verandørvirksomheden.

I overensstemmelse med anbefalingerne fra Konkurrencerådet foreslås det
derfor, at der indføres en ny bestemmelse i § 75 c, der giver de
kommunale myndigheder pligt til at efterbetale leverandørerne, hvis det
efterfølgende viser sig, at timeprisen har været fastsat for lavt.

For at sikre lige konkurrencevilkår mellem private og kommunale leve-
randører, og samtidig bevare adgangen til at indregne forventede effek-
tiviseringer, foreslås det endvidere, at socialministeren gives adgang til at
fastsætte de nærmere regler for de kommunale myndigheders pligt til at
efterbetale de private leverandører.

Konkurrencerådet forudsætter endvidere, at det mindst en gang årligt
følges op på, om de forventede effektiviseringer sker som planlagt. Der
lægges op til en præcisering af reglerne i Budget- og Regnskabssystem
for kommuner og amtskommuner om opfølgning og kontrol af, om ti-
mepriserne har været beregnet korrekt.

Der iværksættes tiltag med henblik på at sikre, at adgangen til efterbe-
taling følges op af en præcisering af reglerne for opfølgning og kontrol af,
om timepriserne er beregnet korrekt, herunder om de forventede ef-
fektiviseringer er gennemført som planlagt. Dette vil ske i Budget- og
Regnskabssystem for kommuner og amtskommuner.”

I bemærkningerne til § 75 c i lovforslaget (LFF 2005-02-23 nr. 33) anføres det
blandt andet:

”Endvidere foreslås det, at der i § 75 c indsættes et nyt stk. 7 [rettelig 9],
der pålægger de kommunale myndigheder at efterbetale leverandører-ne,
hvis det viser sig, at timeprisen efter stk. 5 og 6 er fastsat for lavt.
Formålet med denne bestemmelse er at sikre ligebehandling af leveran-
dørerne i de tilfælde, hvor det efterfølgende viser sig, at de kommunale
priser har været fastsat for lavt. Konkurrencerådet har påpeget at den
eksisterende retstilstand, hvorefter der er adgang til at indregne forven-
tede effektiviseringer, må betragtes som konkurrenceforvridende. Imid-
lertid reduceres denne konkurrenceforvridning væsentligt, hvis der
indføres en hjemmel til at pålægge kommunerne en efterbetalingspligt i
de situationer, hvor det viser sig, at de kommunale priser har været fastsat
for lavt.”

Bekendtgørelse nr. 903 af 31. august 2004 blev senere erstattet af bekendtgørelse
nr. 262 af 27. marts 2006 om kvalitetsstandarder og frit valg af leverandør af
personlig og praktisk hjælp m.v., der trådte i kraft den 8. april 2006, og som in-
deholdt bestemmelser, der i vidt omfang svarer til de tidligere gældende. Den ny
bekendtgørelse indeholdt blandt andet følgende bestemmelser om priskrav og
efterbetaling m.v.:

”§ 14. Kommunalbestyrelsen fastsætter priskrav ud fra en kalkulation af
de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den kommunale



60

leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp, jf. dog § 15. Stk. 2
. Kalkulation af kommunens gennemsnitlige, langsigtede omkost-ninger
ved den kommunale leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp
skal omfatte alle direkte og indirekte omkostninger, der er forbundet med
levering af personlig og praktisk hjælp.
Stk. 3 . I forbindelse med kommunalbestyrelsens aflæggelse af årsregn-
skab, skal der ske opfølgning og kontrol af, om priskravet har været
fastsat korrekt, herunder om de i § 15, stk. 1 nævnte forventede effekti-
viseringer eller ændringer i kvalitetsstandarden er gennemført jf. § 19.
Stk. 4 . Kommunalbestyrelsen skal justere priskravet for personlig og
praktisk hjælp fremadrettet senest to måneder efter, at kommunalbesty-
relsen bliver bekendt med, at der er misforhold mellem priskravet og de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger, jf. § 19.

…

§ 19. Kommunalbestyrelsen skal efterbetale private leverandører i de
tilfælde, hvor det efterfølgende viser sig, at de fastsatte priskrav er lave-re
end leverandørvirksomhedens gennemsnitlige, langsigtede omkost-ninger
ved levering af personlig og praktisk hjælp, jf. § 14 og § 15, stk. 2 og 3.
Stk. 2 . Efterbetalingen skal ske senest to måneder efter, at kommunalbe-
styrelsen er blevet opmærksom på, at priskravet er lavere end leveran-
dørvirksomhedens gennemsnitlige langsigtede omkostninger ved leve-
ring af personlig og praktisk hjælp. Efterbetalingen skal omfatte hele
perioden, hvor priskravet har været fastsat for lavt.

§ 20. Kommunalbestyrelsen foretager løbende registrering af indtægter og
omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen forestår en regnskabsmæssig redegørelse
for de kommunale omkostninger ved den kommunale leverandørvirk-
somhed af personlig og praktisk hjælp, herunder eventuelle afvigelser i
forhold til omkostningskalkulationen i henhold til §§ 14 og 15.”

Den hidtil gældende servicelov blev med virkning fra den 1. januar 2007 afløst af
en ny servicelov. Ved lov nr. 1584 af 20. december 2006, der ligeledes trådte i
kraft den 1. januar 2007, blev der i den nye servicelov indsat en bestemmelse i §
91, stk. 9, om efterbetaling af private leverandører, der havde samme ordlyd som
den tidligere gældende § 75 c, stk. 9.

Servicelovens § 91, stk. 4, 6, 7 og 9, var herefter sålydende:

”Stk. 4. Hvis kommunalbestyrelsen ikke benytter udbudsmodellen, jf. stk.
2, skal kommunalbestyrelsen sikre kvalificerede leverandørers ad-gang til
at levere ydelser efter stk. 1 via godkendelsesmodellen. Ud over de
kvalitetskrav, der skal fastsættes i medfør af stk. 1, skal kommunal-
bestyrelsen, hvis der skabes valgfrihed via godkendelsesmodellen, fast-
sætte og offentliggøre de priskrav, der stilles til leverandører af person-lig
og praktisk hjælp efter § 83, jf. § 139.
…



61

Stk. 6. Priskravene efter stk. 4 fastsættes af kommunalbestyrelsen ud fra
en kalkulation af de gennemsnitlige langsigtede omkostninger ved le-
vering af personlig og praktisk hjælp i overensstemmelse med de stille-de
kvalitetskrav, jf. stk. 1.
Stk. 7. Fastsættelse af priskrav efter stk. 6 kan fraviges, når fravigelsen er
begrundet i forventede effektiviseringer i den kommunale leveran-
dørvirksomhed eller ændringer i kommunens kvalitetsstandard, jf. § 139.
Prisfastsættelsen kan ligeledes fraviges, hvis en kommunalbesty-relse, der
har valgt at bruge godkendelsesmodellen, jf. stk. 4, vælger at gennemføre
en udbudsforretning med henblik på at finde en privat ho-vedleverandør
til ydelserne efter § 83 i stedet for den kommunale leve-
randørvirksomhed.
…
Stk. 9. Kommunalbestyrelsen har pligt til at efterbetale private leveran-
dører i de tilfælde, hvor det efterfølgende viser sig, at de fastsatte pris-
krav er lavere end de faktiske omkostninger ved levering af personlig og
praktisk hjælp, jf. stk. 6 og 7.”

Bekendtgørelse nr. 262 af 27. marts 2006 blev erstattet af bekendtgørelse nr. 1614
af 12. december 2006 om kvalitetsstandarder og frit valg af leverandør af personlig
og praktisk hjælp m.v., der ligesom den ny servicelov trådte i kraft den 1. januar
2007. Den ny bekendtgørelse indeholdt i §§ 14, 19 og 20 bestem-melser svarende
til den tidligere bekendtgørelse.

Bekendtgørelse nr. 1614 af 12. december 2006 blev ophævet ved bekendtgørelse
nr. 299 af 25. marts 2010 om kvalitetsstandarder og frit valg af leverandør af
personlig og praktisk hjælp m.v., der trådte i kraft den 1. april 2010, og som blandt
andet indeholdt følgende bestemmelser:

”§ 12. Kommunalbestyrelsen fastsætter mindst én gang årligt priskrav til
leverandører af personlig og praktisk hjælp, jf. § 3, stk. 1, nr. 1. Stk. 2
. Priskrav opgøres på baggrund af timeprisen for henholdsvis per-sonlig
og praktisk hjælp i hjemmet, jf. dog stk. 3 og 4.
Stk. 3 . Priskrav for ydelser, der produceres uden for hjemmet, fastsættes
pr. ydelse.
Stk. 4 . Kommunalbestyrelsen træffer beslutning om et fast tilskud til
madservice. Det kommunale tilskud kan ikke udgøre et højere beløb end
prisen på det tilbud, modtageren har valgt, jf. bekendtgørelse om betaling
for generelle tilbud og for tilbud om personlig og praktisk hjælp m.v.

§ 13. Kommunalbestyrelsen fastsætter som minimum priskrav for per-
sonlig pleje i hverdagstimerne, personlig pleje på øvrige tider, madser-
vice med udbringning til hjemmet, madservice uden udbringning til
hjemmet samt øvrig praktisk hjælp.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen skal fastsætte særskilte priskrav for ydel-
ser produceret udenfor hjemmet, jf. § 10, stk. 2.
Stk. 3 . Kommunalbestyrelsen kan fastsætte flere priskrav end dem, der er
nævnt i stk. 1 og 2.



62

Stk. 4 . Hvis de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger varierer mel-
lem de forskellige distrikter, jf. § 11, skal dette fremgå af priskravene til
leverandørerne i distrikterne, jf. § 14.

§ 14. Kommunalbestyrelsen fastsætter priskrav ud fra en kalkulation af de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den kommunale le-
verandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp, jf. dog § 16. Stk. 2
. Kalkulation af kommunens gennemsnitlige, langsigtede omkost-ninger
ved den kommunale leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp
skal omfatte alle direkte og indirekte omkostninger, der er forbundet med
levering af personlig og praktisk hjælp. Kalkulatio-nen skal ske med
udgangspunkt i det seneste afsluttede regnskabsår. Stk. 3 . Kalkulationen
foretages på baggrund af den faktisk leverede tid. Den faktisk leverede tid
skal enten opgøres ved en direkte registrering af den faktisk leverede tid
eller ved hjælp af KLs og Socialministeriets fælles anbefaling til
beregning af den kommunale leverandørs bruger-tidsprocent, BTP-
modellen. Anvendes BTP-modellen, må stikprøvemå-lingen ikke være
mere end et år gammel i forhold til prisfastsættelses-tidspunktet.
Stk. 4 . I de tilfælde, hvor det er nødvendigt at anvende en fordelings-
nøgle for andelen af omkostninger til en ydelseskategori, skal valg af
fordelingsnøgle begrundes nærmere. Omkostninger, der er direkte hen-
førbare til en bestemt ydelseskategori, kan ikke indgå i fordelingsnøg-ler.
Stk. 5 . Kommunalbestyrelsen må i priskravet kun indregne tilskud, som
private leverandører kan opnå på tilsvarende vis.
Stk. 6 . I forbindelse med kommunalbestyrelsens aflæggelse af årsregn-
skab skal der ske opfølgning og kontrol af, om priskravet har været fastsat
korrekt, herunder om de i § 16, stk. 1, nævnte forventede effekti-
viseringer eller ændringer i kvalitetsstandarden er gennemført, jf. § 20.
Stk. 7 . Kommunalbestyrelsen skal justere priskravet for personlig og
praktisk hjælp fremadrettet senest to måneder efter, at kommunalbesty-
relsen bliver bekendt med, at der er misforhold mellem priskravet og de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger, jf. § 20.

…

§ 16. Prisfastsættelse efter § 14 kan delvis fraviges, når fravigelsen er
begrundet i forventede effektiviseringer i den kommunale leverandør-
virksomhed eller ændringer i kommunens kvalitetsstandard, jf. § 1. Der
skal tages bevillingsmæssig stilling i forhold til det kommunale budget,
hvis forventede effektiviseringer i den kommunale leverandørvirksom-
hed eller ændringer i kvalitetsstandarden indgår ved fastsættelsen af
priskravet, jf. 1. pkt.
Stk. 2 . I tilfælde, hvor der ikke er en kommunal leverandørvirksomhed
for de relevante ydelseskategorier, fastsætter kommunalbestyrelsen
priskravene som de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den
eller de private leverandørers levering af ydelserne. Kommunalbesty-
relsen kan fravige den prisfastsættelse, der er nævnt i 1. pkt., hvis det er
begrundet i forventede effektiviseringer hos leverandørerne, ændringer i
kommunens kvalitetsstandard eller ændringer i aftaleforholdet mel-lem
kommunalbestyrelsen og den eller de private leverandører, jf. stk. 1.



63

Stk. 3 . Prisfastsættelsen efter § 14 kan ligeledes fraviges, hvis kommu-
nalbestyrelsen vælger at gennemføre et udbud indenfor godkendelses-
modellens rammer. Det er en forudsætning for et sådant udbud, at den
leverandør, der vinder udbuddet, lader sig konkurrenceudsætte i over-
ensstemmelse med godkendelsesmodellens regler, herunder at offent-
ligheden har adgang til aftalegrundlaget mellem myndighed og leve-
randør. Priskravet til øvrige leverandører, der ønsker godkendelse i
kommunen, vil i disse tilfælde være de faktiske omkostninger ved
kommunalbestyrelsens kontrakt med den private leverandør, der har
vundet udbudet om leverancen.
Stk. 4 . § 14, stk. 6 og 7, gælder tilsvarende for § 16, stk. 2 og 3.

§ 17. Kommunalbestyrelsen skal offentliggøre de kvalitets- og priskrav til
leverandører af personlig og praktisk hjælp, der er fastsat efter §§ 7-16
samt dokumentation for priskravene.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen skal som led i offentliggørelsen elektro-
nisk indberette de fastsatte kvalitets- og priskrav til leverandører af per-
sonlig og praktisk hjælp til Socialministeriet, der sørger for elektronisk
offentliggørelse.
Stk. 3. Kommunalbestyrelsens kvalitets- og priskrav kan tidligst få
virkning fra dagen for offentliggørelse af de indberettede oplysninger, jf.
stk. 2.
Stk. 4. Uanset stk. 3 skal efterbetaling, jf. § 20, af private leverandører ske
for hele perioden, hvor der har været et misforhold mellem priskra-vet og
de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved leverandør-
virksomheden.

§ 18. Kommunalbestyrelsen har i henhold til § 3, stk. 1, nr. 1, pligt til at
godkende og skrive kontrakt med enhver leverandør af personlig og
praktisk hjælp, der lever op til de fastsatte og offentliggjorte kvalitets-og
priskrav, jf. dog stk. 2 og 3.
Stk. 2 . I henhold til § 3, stk. 1, nr. 2, har kommunalbestyrelsen pligt til at
indgå kontrakt med de leverandører, der har vundet et udbud gennem-ført
efter §§ 4 og 5, jf. dog stk. 1 og 3.
Stk. 3 . Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde afvise at godkende og
indgå kontrakt med en leverandør efter stk. 1 og 2. Afvisningen skal
kunne begrundes med tilsvarende forhold, som omhandlet i udbudsdi-
rektivets artikel 45.
Stk. 4 . Kommunalbestyrelsen skal umiddelbart efter indgåelse af kon-
trakt med den enkelte leverandør, jf. stk. 1 eller 2, foretage elektronisk
indberetning til Socialministeriet, der sørger for elektronisk offentliggø-
relse.

§ 19. Kommunalbestyrelsen betaler alle godkendte leverandører af per-
sonlig og praktisk hjælp mv., jf. § 18, i overensstemmelse med de offent-
liggjorte priskrav og de nærmere betingelser i kontrakten mellem
kommunalbestyrelsen og den enkelte leverandør.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen betaler for levering af ydelser efter et ud-
bud, jf. § 3, stk. 1, nr. 2, i overensstemmelse med betingelserne i kon-
trakten mellem kommunalbestyrelsen og den enkelte leverandør. Stk.
3. Betaling for madservice sker i overensstemmelse med reglerne i
bekendtgørelse om betaling for generelle tilbud og for tilbud om per-
sonlig og praktisk hjælp m.v. og således, at modtageren betaler for en



64

eventuel difference mellem kommunalbestyrelsens tilskud til madser-vice
og prisen på det valgte tilbud.

§ 20. Kommunalbestyrelsen skal efterbetale private leverandører i de
tilfælde, hvor det efterfølgende viser sig, at de fastsatte priskrav er lave-re
end leverandørvirksomhedens gennemsnitlige, langsigtede omkost-ninger
ved levering af personlig og praktisk hjælp, jf. § 14 og § 16, stk. 2 og 3.
Stk. 2 . Efterbetalingen skal ske senest to måneder efter, at kommunalbe-
styrelsen er blevet opmærksom på, at priskravet er lavere end leveran-
dørvirksomhedens gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved leve-
ring af personlig og praktisk hjælp. Efterbetalingen skal omfatte hele
perioden, hvor priskravet har været fastsat for lavt.

§ 21. Kommunalbestyrelsen foretager løbende registrering af indtægter og
omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Stk. 2 . Kommunalbestyrelsen forestår en regnskabsmæssig redegørelse
for de kommunale omkostninger ved den kommunale leverandørvirk-
somhed af personlig og praktisk hjælp, herunder eventuelle afvigelser i
forhold til omkostningskalkulationen i henhold til §§ 14 og 16.”

Bestemmelsen i § 14, stk. 3, blev med virkning fra den 5. januar 2012 ophævet ved
bekendtgørelse nr. 1397 af 21. december 2011 om ændring af bekendtgørel-se om
kvalitetsstandarder og frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v.
(Forenkling af kommunalbestyrelsens prisberegning). I de alminde-lige
bemærkninger til lovforslag (LFF 2013 121) vedrørende den senere lov nr. 326 af
23. marts 2013 anføres det herom under beskrivelsen af gældende ret i punkt
3.4.5.:

”Som led i udmøntningen af finanslovsaftalen for 2012 afskaffedes pr. 5.
jan. 2012 kravet om, at kommunalbestyrelsens timeprisberegning skulle
foretages på baggrund af registreringer om den faktisk leverede tid i
forbindelse med udførelsen af hjælpen, jf. bekendtgørelse nr. 1397 af 21.
december 2011 om forenkling af kommunalbestyrelsens prisberegning.
Dermed kan kommunalbestyrelsen benytte det anslåede timeforbrug for
perioden ved fastsættelsen af timeprisen.”

De ovennævnte bestemmelser i §§ 12-21 i bekendtgørelse nr. 299 af 25. marts
2010, herunder bestemmelsen i § 20 om efterbetaling af private leverandører, blev
med virkning fra den 1. april 2013 ophævet ved bekendtgørelse nr. 344 af 26.
marts 2013. Hele bekendtgørelse nr. 299 af 25. marts 2010 blev med virkning fra
den 17. april 2013 ophævet ved bekendtgørelse nr. 370 af 12. april 2013.

Den nugældende § 91 i serviceloven er affattet ved lov nr. 326 af 23. marts 2013,
der trådte i kraft den 1. april 2013, og indeholder ikke tilsvarende regler som den
tidligere gældende § 91 om fastsættelse af afregningsprisen og efterbetaling af
private leverandører.



65

I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (LFF 2013 121) anføres det under
beskrivelsen af gældende ret i punkt 3.5.1. ”Klageadgang” , under punkt 3.5.1.2.
”Konkurrenceloven” :

”Ifølge konkurrencelovens § 11 b om konkurrenceforvridende støtte
(bekendtgørelse af konkurrenceloven nr. 972 af 13. august 2010), kan
Konkurrencerådet undersøge, hvorvidt en offentlig myndighed tilbyder
private leverandører af ydelser, omfattet af frit valg, en afregningspris, der
er fastsat i overensstemmelse med regler fastsat i anden lovgivning om
frit valg. Rådet kan undersøge, om en offentlig myndigheds afreg-
ningspris over for en privat leverandør af ydelser omfattet af frit valg er
fastsat i overensstemmelse med de gældende bestemmelser på området.
Rådet kan påbyde myndigheder at ophøre med regelstridig praksis og
anvende bestemte beregningsgrundlag, metoder og priser over for pri-vate
leverandører samt efterbetale, hvis afregningsprisen er lavere eller
skønnes lavere end den pris, som den offentlige myndighed skulle have
anvendt efter de pågældende regler for frit valg.”

I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (LFF 2013 121) anføres det under
beskrivelsen af forslagets indhold i punkt 4.2.1. ”Klageadgang” blandt andet:

”Ved ophævelse af særreglerne i servicelovens §§ 91 og 92 vil Konkur-
rencerådet ikke længere have kompetence til at udstede påbud efter
konkurrencelovens § 11 b, idet den foreslåede § 91 ikke længere vil fast-
sætte regler for beregning og efterregulering af kommunalbestyrelsens
afregningspris til leverandører af hjemmehjælp efter servicelovens § 83.
Konkurrencerådet vil fortsat have kompetence til at udstede påbud ef-ter
konkurrencelovens § 11 b over for afregningspriser, der er fastsat i
henhold til de nugældende regler i serviceloven. Der henvises til afsnit
3.5.1 om gældende ret.”

I de almindelige bemærkninger til lovforslaget (LFF 2013 121) anføres det under
punkt 7 ”Økonomiske og administrative konsekvenser for stat, kommuner og
regioner” blandt andet:

”Lovforslagets del om, at servicelovens særregler for kommunalbesty-
relsens konkurrenceudsættelse i forbindelse med etablering af borger-nes
frie valg af leverandør ophæves, betyder, at kommunalbestyrelsen får
friere rammer og bedre muligheder for at opnå omkostningseffekti-ve
løsninger i ældreplejen.”

I social- og integrationsministerens besvarelse af spørgsmål nr. 6 ad L121 fra
Folketingets Socialudvalg anføres det blandt andet:

”Spørgsmål nr. 6:

”Vil ministeren oplyse, hvad private leverandører af hjemmehjælp kan
gøre, såfremt kommunens timepris vurderes at være fastsat for lavt, f.eks.
fordi alle omkostninger ikke er regnet med i forbindelse med en
udbudsproces?”



66

Svar:

Statsforvaltningerne fører tilsyn med, at kommuner og kommunale fæl-
lesskaber overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige
myndigheder, jf. § 48 i lov om kommunernes styrelse.
Da spørgsmålet endvidere angår erhvervs- og vækstministerens ressor-
tområde, har jeg bedt om bidrag til besvarelsen, og det kan oplyses, at den
private leverandør som udgangspunkt bør søge en dialog med kommunen
for at få oplyst, hvordan afregningsprisen er fastlagt. Hvis dialogen med
kommunen ikke giver leverandøren tilstrækkelige svar, så kan
leverandøren vælge at klage over afregningsprisen.
…”

Såvel servicelovens som bekendtgørelsens regler om efterbetaling af leverandø-rer
blev således ophævet pr. 1. april 2013.

Servicelovens § 91 fik som nævnt sin nuværende affattelse ved lov nr. 326 af 23.
marts 2013, der trådte i kraft den 1. april 2013. Af bestemmelsen fremgår blandt
andet:

”§ 91. Kommunalbestyrelsen skal skabe grundlag for, at modtagere af
hjælp efter § 83 kan vælge mellem to eller flere leverandører af denne
hjælp, hvoraf den ene leverandør kan være kommunal.
Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal for at opfylde forpligtelsen i medfør af
stk. 1 som minimum
1) indgå kontrakt med to eller flere leverandører eller
2) tilbyde modtagerne et fritvalgsbevis, som giver borgere, der er visi-

teret til hjælp efter § 83, adgang til, at de pågældende borgere selv
indgår aftale med en cvr-registreret virksomhed om hjælpens udfø-
relse, jf. dog stk. 3.

Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde træffe afgørelse om, at
en borger ikke kan modtage hjælpen efter stk. 2, nr. 2.
…..”

I de almindelige bemærkninger i lovforslaget (LFF 2013 121) anføres det blandt
andet:

”Med dette lovforslag fremsætter regeringen forslag om at forenkle reg-
lerne for kommunalbestyrelsens tilrettelæggelse af borgernes frie valg af
leverandør på hjemmehjælpsområdet, og om at reducere kommunal-
bestyrelsens administrative opgaver i forbindelse med konkurrenceud-
sættelse af hjemmehjælpsydelser. Regeringen vil fastholde borgernes frie
ret til frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp og mad-service
efter servicelovens § 83 (hjemmehjælp).”

Af bemærkningerne til bestemmelsen i § 91 i lovforslaget (LFF 2013 121) frem-
går blandt andet:



67

”Kommunalbestyrelsen kan eksempelvis tilrettelægge borgernes frie valg
af leverandør, jf. den foreslåede § 91, stk. 2, nr. 1, ved en udbuds-eller en
godkendelsesordning, hvis nærmere udformning kan tilrette-lægges efter
kommunalbestyrelsens mål og rammer for det frie valg så-vel som efter
lokale markedsforhold.

Den foreslåede § 91, stk. 2, nr. 1, indebærer dermed, at kommunalbesty-
relsen fortsat kan anvende de godkendelsesordninger, som eksisterer i
dag, til udvælgelse af de leverandører, som borgerne kan vælge imel-lem.
Udbudsreglerne er således ikke til hinder for, at kommunalbesty-relsen
anvender en model, hvor den godkender alle leverandører, der lever op til
bestemte pris- og kvalitetskrav, og som borgerne frit kan vælge imellem
til udførelse af ydelser efter servicelovens § 83. Det be-tyder, at
kommunalbestyrelsen også fremover kan anvende godkendel-
sesordninger, når den skaber grundlag for borgernes frie valg af leve-
randør efter den foreslåede § 91, stk. 2, nr. 1, jf. den foreslåede § 91, stk.
1.

…

Et andet eksempel på en model, hvormed kommunalbestyrelsen kan skabe
det frie valg for borgerne er en godkendelsesordning. Kommu-
nalbestyrelsen godkender en række leverandører (private som offentli-ge),
som de visiterede borgere herefter kan vælge imellem. Kommunal-
bestyrelsen udformer godkendelsesordningen og offentliggør godken-
delseskriterier og øvrige betingelser for betaling for den udførte ydelse
efter den fælles afregningsmodel. Kommunalbestyrelsen fastlægger
samhørende mål for serviceniveau og afregningsprisen. På de givne vilkår
beslutter leverandøren selv sit udbud af ydelser indenfor god-kendelsen,
og konkurrerer om markedsandele på kvalitet og service og indretter sin
virksomhed efter den forventede omsætning.

…

Anvender kommunalbestyrelsen en godkendelsesordning, hvormed at
prisen fastsættes uden priskonkurrence, fastsættes afregningsprisen på
markedsvilkår i den forstand, at afregningsprisen fastsættes på bag-grund
af de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger, som den kom-munale
leverandør har ved at producere og levere tilsvarende ydelse.
Kommunalbestyrelsen skal sikre, at afregningsprisen justeres løbende, når
den bliver bekendt med, at omkostningerne ikke længere stemmer overens
med afregningsprisen. Der er således behov for, at kommunal-bestyrelsen
med passende mellemrum foretager en efterberegning heraf ved en
omkostningskalkulation.

De gennemsnitlige, langsigtede omkostninger inkluderer normalt både de
direkte omkostninger, det vil sige de omkostninger, der direkte kan
henføres til det pågældende tilbud, som for eksempel råvarer, løn, køb af
materialer og tjenesteydelser mv., og de indirekte omkostninger, som for
eksempel andel af fællesomkostninger til lokaler, administration m.v.
samt afskrivning og forrentning af kapitalapparatet. De gennem-snitlige
langsigtede omkostninger er udtryk for, at udgifterne udjævnes over år.



68

Der kan her henvises til Vejledningen om omkostningskalkulationer, der
kan findes i Budget og regnskabssystemet for kommuner (bekendt-gørelse
nr. 1463 af 21. december 2012).

For at sikre lige konkurrencevilkår, skal den kommunale og den private
leverandør, der leverer samme ydelse af samme kvalitet, afregnes til
samme pris. Kommunalbestyrelsen skal derfor løbende sikre sig, at der er
fuld omkostningsdækning for de ydelser, som den kommunale leve-
randørvirksomhed producerer og leverer.”

Bilag 1 til bekendtgørelse nr. 1463 af 21. december 2012, der er nævnt i bemærk-
ningerne til bestemmelsen i servicelovens § 91, indeholder blandt andet følgen-de
bestemmelser:

”7.2 Formkrav til årsregnskabet

…

Kommunens samlede årsregnskab indeholder følgende oversigter og
redegørelser, der skal forelægges kommunalbestyrelsens medlemmer:

…

7.2.2.1.1. Omkostningskalkulationer ved kommunal leverandørvirk-
somhed af personlig og praktisk bistand

…

l. Regnskabsmæssig redegørelse for omkostningskalkulationerne ved
kommunal leverandørvirksomhed af personlig og praktisk bistand
Fra 1. januar 2003 er der med en ændring af lov om social service ind-ført
frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp for hjemme-
hjælpsmodtagere, ved at give private leverandører adgang til at tilbyde
deres ydelser i hjemmeplejen. Der skal i den forbindelse henvises til So-
cialministeriets bekendtgørelse om kvalitetsstandarder og frit valg af
leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v. og Socialministeriets vej-
ledning om hjælp og støtte efter Serviceloven (vejledning nr. 2 til servi-
celoven).
Det fremgår af bekendtgørelsens § 14, stk. 1 og 2, at kommunalbestyrel-
sen fastsætter priskrav ud fra en kalkulation af de gennemsnitlige, lang-
sigtede omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed af
personlig og praktisk hjælp. Kalkulationen skal omfatte alle direkte og
indirekte omkostninger, der er forbundet med levering af personlig og
praktisk hjælp.
Af bekendtgørelsens § 16, stk. 1-3, fremgår det, at prisfastsættelsen kan
fraviges
– når fravigelsen er begrundet i forventede effektiviseringer i den
kommunale leverandørvirksomhed eller ændringer i kommunens kva-
litetsstandard. Der skal der tages bevillingsmæssig stilling i forhold til det
kommunale budget, hvis de forventede effektiviseringer i den



69

kommunale leverandørvirksomhed eller ændringer i kvalitetsstandar-den
indgår ved fastsættelsen af priskravet;
– i tilfælde hvor der ikke er en kommunal leverandørvirksomhed for de
relevante ydelseskategorier, fastsætter kommunalbestyrelsen priskra-vene
som de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den eller de private
leverandørers levering af ydelserne;
– hvis kommunalbestyrelsen vælger at gennemføre et udbud inden for
godkendelsesmodellens rammer.
Af bekendtgørelsens § 14, stk. 6, fremgår det, at der i forbindelse med
kommunalbestyrelsens aflæggelse af årsregnskab skal ske opfølgning og
kontrol af, om priskravet har været fastsat korrekt, herunder om de
forventede effektiviseringer eller ændringer i kvalitetsstandarden er
gennemført.
Af bekendtgørelsens § 14, stk. 7, fremgår det endvidere, at kommunal-
bestyrelsen skal justere priskravet for personlig og praktisk hjælp
fremadrettet senest to måneder efter, at kommunalbestyrelsen bliver
bekendt med, at der er misforhold mellem priskravet og de gennem-
snitlige, langsigtede omkostninger.
Det fremgår endvidere af bekendtgørelsens § 20, at kommunalbestyrel-
sen skal efterbetale private leverandører i de tilfælde, hvor det efterføl-
gende viser sig, at de fastsatte priskrav er lavere end leverandørvirk-
somhedens gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved levering af
personlig og praktisk hjælp. Efterbetalingen skal ske senest to måneder
efter, at kommunalbestyrelsen er blevet opmærksom på, at priskravet er
fastsat for lavt, og skal omfatte hele perioden, hvor priskravet har været
fastsat for lavt.
Det følger derudover af bekendtgørelsens § 21, at kommunalbestyrelsen
foretager løbende registrering af indtægter og omkostninger ved den
kommunale leverandørvirksomhed. Kommunalbestyrelsen forestår en
regnskabsmæssig redegørelse for de kommunale omkostninger ved den
kommunale leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp, her-
under eventuelle afvigelser i forhold til omkostningskalkulationen i
henhold til bekendtgørelsens §§ 14 og 16.
I kommunens årsregnskab optages hvert år en oversigt, der angiver
hvorledes kommunen senest har beregnet priskravene ved leverandør-
virksomheden af personlig og praktisk hjælp, jf. §§ 14 og 16 i bekendt-
gørelsen.
I kommunens årsregnskab optages endvidere en redegørelse for de fak-
tiske omkostninger ved leverandørvirksomheden, herunder eventuelle
afvigelser i forhold til omkostningskalkulationen, jf. § 21 i bekendtgø-
relsen.
Der er ikke opstillet nærmere formkrav for oversigten og redegørelsen.
Det er således de i forvejen udarbejdede omkostningskalkulationer og
redegørelser i henhold til bekendtgørelsen, der optages i regnskabet.

…

9.3 Vejledning om omkostningskalkulationer

9.3.1 Indledning
Gennem de senere år har udviklingen i den kommunale sektor sat stør-re
fokus på tilrettelæggelsen af kommunernes virksomhed, herunder for
produktionsformer og -metoder i forbindelse med tilvejebringelsen



70

af den kommunale service. Med iværksættelsen af regeringens initiati-ver
i forbindelse med frit-valg, servicestrategier og udfordringsretten er der
sat yderligere fokus på opgørelsen af omkostninger forbundet med den
kommunale serviceproduktion.
Denne vejledning har til hensigt – i tilknytning til de autoriserede regler
for udarbejdelsen af kommunale budgetter og regnskaber – at tilveje-
bringe et generelt grundlag for kommunernes udarbejdelse af omkost-
ningskalkulationer. Vejledningen er således udarbejdet med henblik på at
bidrage med praktiske anvisninger til udarbejdelsen af omkostnings-
kalkulationer, herunder i forbindelse med opgørelsen af omkostninger jf.
lov om udfordringsret, lov om kommuners udførelse af opgaver for andre
offentlige myndigheder samt lov om frit valg af personlig og praktisk
hjælp m.v. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der er tale om en
generel vejledning, der knytter sig til beregningen af omkostnin-ger. For
særlige krav om regnskabsmæssige redegørelser, efterkalkula-tioner m.v. i
forbindelse med lovpligtige omkostningskalkulationer henvises til den
specifikke lovgivning herom.

…

Det skal bemærkes, at denne vejledning bygger på princippet om opgø-
relse af de langsigtede gennemsnitsomkostninger. På den baggrund ta-ges
der hensyn til, at der i kalkulationen skal indgå samtlige omkost-ninger,
herunder til såvel variable som faste omkostninger forbundet med
produktionen af de kommunale ydelser. …

…

9.3.4 Indholdet af omkostningskalkulationen
I omkostningskalkulen medregnes alle omkostninger for den nærmere
afgrænsede aktivitet. En række omkostninger kan umiddelbart henføres til
produktionen af den pågældende aktivitet – f.eks. løn, materialer m.v. Der
kan imidlertid være behov for at indregne omkostninger, der ikke direkte
knytter sig til produktionen af den pågældende aktivitet. Det kan være
omkostninger, der i budgettet er opført under kommu-nens
centralforvaltning – f.eks. til lønadministration – samt omkostnin-ger til
forrentning og afskrivning af kapital. Derudover kan der – af-hængig af
afgrænsning og formål med omkostningskalkulationen – væ-re behov for
at opgøre eventuelle følgeomkostninger forbundet ved en aktivitet. For
opgørelsen af følgeomkostninger henvises til afsnit 9.6. Omkostninger,
der er forbundet med en given ydelse, kan som ud-gangspunkt opdeles i
følgende to kategorier:
Direkte omkostninger
Indirekte omkostninger
Det skal bemærkes, at der ikke er nogen entydig afgrænsning mellem
direkte og indirekte omkostninger. Den samme omkostning kan f.eks. i
nogle kommuner figurere som en direkte omkostning, mens den i an-dre
kommuner kan være en indirekte omkostning – alt afhængig af, hvordan
den enkelte kommune har indrettet sin virksomhed. Såfremt den
pågældende aktivitet er organiseret med en selvstændig admini-stration
vil omkostningerne hertil indgå i kalkulationen som direkte omkostninger.
Er der derimod tale om en fælles administration, hvor den pågældende
aktivitet administreres af en enhed, der administrerer



71

flere aktiviteter, vil omkostningerne til administration indgå som indi-
rekte omkostninger.

9.3.4.1. Direkte omkostninger
De omkostninger, der kan relateres direkte til en given aktivitet, kaldes
direkte omkostninger. For de direkte omkostninger gælder typisk, at der er
et tidsmæssigt sammenfald mellem de udgifter, der direkte kan henføres
til aktiviteten og den tilsvarende omkostning. Dette gælder typisk for
f.eks. løn og tjenesteydelser.

…

9.3.4.2. Indirekte omkostninger
De indirekte omkostninger er omkostninger, der ikke direkte kan hen-
føres til den pågældende aktivitet. De indirekte omkostninger består af en
række forskellige typer af omkostninger. For det første indgår en række
indirekte omkostninger, som optræder som en udgift et andet sted i
kommunens budget – her er typisk tale om fællesudgifter til ek-sempelvis
lokaler, administration m.v. Derudover skal der tages højde for en række
omkostninger, der ikke nødvendigvis fremgår af årets budget – f.eks.
omkostninger til afskrivninger på bygninger. Endelig skal der indregnes
omkostninger, der i det hele taget ikke fremgår af budgettet – f.eks.
forrentning af drifts- og anlægskapital.
Det skal derudover bemærkes, at der ved opgørelse af de indirekte om-
kostninger endvidere skal tages højde for eventuelle følgeomkostninger
forbundet med en given aktivitet – f.eks. lediggjorte bygninger, der for-
ventes ubenyttede i en periode samt ventepenge til tjenestemænd. For
opgørelsen af følgeomkostninger henvises til afsnit 9.6

…

På grund af de indirekte omkostningers ofte udelelige karakter, må de
typisk fordeles efter en fordelingsnøgle. Det væsentlige ved valget af
fordelingsnøgler er, at der opnås en realistisk opgørelse af de omkost-
ninger, der medgår ved produktionen af den pågældende aktivitet, f.eks.
ved opgørelsen af tidsforbrug. En anden fordelingsnøgle er lø-nandele,
hvor den enkelte aktivitets andel af fællesudgifter fastsættes udfra, hvor
stor en andel lønudgiften til aktiviteten udgør i forhold til områdets
samlede lønudgift. Alternativt kan f.eks. antal ansatte, areal eller
lokaleudgifter anvendes som fordelingsnøgle.

…”

Efter bekendtgørelse nr. 1463 af 21. december 2012 om kommunernes budget-og
regnskabsvæsen, revision m.v. er der udstedt en lang række nye bekendtgø-relser
om samme emne, senest bekendtgørelse nr. 1051 af 15. oktober 2019.

Regeringen og en række partier i Folketinget indgik den 5. oktober 2017 en poli-
tisk aftale om forebyggelse af konkurser på hjemmehjælpsområdet. I aftalen
anføres det blandt andet:



72

”Krav om efterberegning af afregningspriser
Idet de nødvendige oplysninger allerede er til stede i kommunerne,
indføres der krav i serviceloven om, at kommuner, der benytter god-
kendelsesmodellen, skal foretage efterberegning af afregningspriser lø-
bende efter behov og mindst én gang årligt. Initiativet skal sikre, at af-
regningen af de private leverandører efter godkendelsesmodellen sker i
overensstemmelse med den kommunale leverandørs omkostninger. Ef-
terberegning af afregningspriser mindst én gang årligt vil sikre, at de
private leverandører hverken betales for lidt eller for meget og dermed
bidrage til at forebygge konkursen.”

Ved lov nr. 559 af 29. maj 2018 om ændring af lov om social service (Forebyg-
gelse af konkurser på hjemmehjælpsområdet), der trådte i kraft den 1. juli 2018,
blev der i servicelovens § 92, stk. 5, indsat sålydende bestemmelse:

”Stk. 5. Kommunalbestyrelser, der benytter en godkendelsesordning ved
tilvejebringelse af det frie valg af personlig pleje og praktisk hjælp,
hvormed prisen fastsættes uden priskonkurrence, skal foretage efterbe-
regning af afregningspriser løbende efter behov og mindst en gang år-
ligt.”

Ifølge § 2, stk. 2, i lov nr. 559 af 29. maj 2018, finder bestemmelsen i § 92, stk. 5,
ikke anvendelse på aftaler under en godkendelsesordning, der er iværksat før
lovens ikrafttræden. Det fremgår af bemærkningerne til § 2 i lovforslaget (LFF
2018-03-23 nr. 209), at ved anvendelse af en aftale under godkendelsesordnin-gen
skal ”iværksat” forstås som tidspunktet, hvor kommunalbestyrelsen offent-liggør
godkendelseskriterier og øvrige betingelser for betaling for den udførte ydelse
efter den fælles afregningsmodel.

I bemærkningerne til bestemmelsen i § 92, stk. 5, anføres det i lovforslaget (LFF
2018-03-23 nr. 209):

”Kommunalbestyrelsen er efter gældende ret forpligtet til at sikre, at af-
regningsprisen justeres løbende, når den bliver bekendt med, at de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ikke længere stemmer overens
med afregningsprisen. Der er således behov for, at kommunal-bestyrelsen
med passende mellemrum foretager en efterberegning heraf ved en
omkostningskalkulation.

Det foreslås i § 1, nr. 1, at kommunalbestyrelser, der benytter en god-
kendelsesordning ved tilvejebringelse af det frie valg af personlig pleje og
praktisk hjælp, hvormed prisen fastsættes uden priskonkurrence, ef-ter §
92, stk. 5, skal foretage efterberegning af afregningspriser løbende efter
behov og mindst én gang årligt.

Efterberegningen vil fx kunne finde sted i forbindelse med aflæggelse af
kommunens regnskab i foråret, hvormed beregningen kan tage ud-
gangspunkt i seneste års regnskabstal, samt løbende hvis kommunalbe-



73

styrelsen bliver bekendt med, at de gennemsnitlige, langsigtede om-
kostninger ikke længere stemmer overens med afregningsprisen.”

I et høringsnotat af 23. marts 2018 fra Sundheds- og Ældreministeriet vedrøren-de
et udkast til lovforslaget har ministeriet blandt andet anført:

”I forbindelse med ophævelsen af reglerne om efterbetaling i 2013 blev
også Konkurrencerådets kompetence til at udstede påbud efter konkur-
rencelovens § 11 b fjernet, idet serviceloven ikke længere fastsætter reg-
ler for beregning og efterregulering af kommunalbestyrelsens afreg-
ningspris til leverandører af hjemmehjælp efter servicelovens § 83. Det-te
er fortsat tilfældet.

I forbindelse med ophævelsen af kravet om efterbetaling fremgår det dog
af lovforslagets bemærkninger, at: ”Erhvervs- og Vækstministeriet samt
Konkurrencerådet vil fortsat have kompetence til at udstede på-bud efter
statsstøttereglerne i henholdsvis EUF-traktatens art. 107 og
konkurrencelovens § 11 a. I medfør af statsstøttereglerne, må kommu-
nerne som udgangspunkt ikke yde offentlig støtte til kommunale leve-
randører via eksempelvis en højere afregningspris end den, der ydes til
private leverandører.” .

Det vurderes på denne baggrund, at Konkurrencerådet vil kunne be-
handle en sag, hvis der er tale om, at kommunalbestyrelsen bevidst be-
taler de private leverandører en lavere afregning.

Med lovforslaget forpligtes kommuner, der anvender en godkendelses-
ordning, til at foretage efterberegning af afregningspriser løbende efter
behov og mindst én gang årligt. Kommunalbestyrelsen er således for-
pligtet til løbende at sikre korrekte afregningspriser, hvorfor der ikke
vurderes at være behov for genindføre efterbetaling af private leveran-
dører eller etablere uafhængigt klagenævn.”

Den nugældende vejledning nr. 9341 af 8. maj 2015 om hjælp og støtte efter ser-
viceloven indeholder nærmere regler om fastsættelse af afregningsprisen. I vej-
ledningens kapitel 24 om ”Indgåelse af kontrakt med private leverandører” an-
føres det i punkt 130 blandt andet:

”130. Hvis kommunalbestyrelsen vælger at skabe grundlag for borger-nes
frie valg via indgåelse af kontrakt, skal de overholde de forvalt-
ningsretlige principper, og udbudsreglerne for kontrakter omfattet af
udbudsreglernes anvendelsesområde.
Kontrakten er en gensidigt bebyrdende aftale, hvor kommunalbestyrel-sen
over for en leverandør indvilliger i at betale et aftalt vederlag mod at
modtage en bestemt ydelse. Den nærmere udformning kan tilrette-lægges
efter kommunalbestyrelsens mål og rammer for det frie valg så-vel som
efter de lokale markedsforhold.
Kommunalbestyrelsen kan eksempelvis tilrettelægge borgernes frie valg
af leverandør ved en udbuds- eller en godkendelsesordning.
…”



74

I vejledningens punkt 159 om prisfastsættelse ved brug af en godkendelsesord-
ning anføres det blandt andet:

”159. Anvender kommunalbestyrelsen en godkendelsesordning, hvor-med
at prisen fastsættes uden priskonkurrence, fastsættes afregnings-prisen på
markedsvilkår i den forstand, at afregningsprisen fastsættes på baggrund
af de gennemsnitlige langsigtede omkostninger, som den kommunale
leverandør har ved at producere og levere tilsvarende ydelse.
Kommunalbestyrelsen skal sikre, at afregningsprisen justeres løbende, når
den bliver bekendt med, at omkostningerne ikke længere stemmer overens
med afregningsprisen. Der er således behov for, at kommunalbestyrelsen
med passende mellemrum foretager en efterbe-regning heraf ved en
omkostningskalkulation.
De gennemsnitlige, langsigtede omkostninger inkluderer normalt både de
direkte omkostninger, det vil sige de omkostninger, der direkte kan
henføres til det pågældende tilbud, som for eksempel råvarer, løn, køb af
materialer og tjenesteydelser mv., og de indirekte omkostninger, som for
eksempel andel af fællesomkostninger til lokaler, administration mv. samt
afskrivning og forrentning af kapitalapparatet. De gennem-snitlige
langsigtede omkostninger er udtryk for, at udgifterne udjævnes over år.

…

Afregningspriserne udtrykker som udgangspunkt de omkostninger, der er
ved levering af personlig og praktisk hjælp og madservice i over-
ensstemmelse med de stillede kvalitetskrav.

…”

I vejledningens punkt 160 om prisfastsættelse ved en godkendelsesordning på
baggrund af kommunal leverandørvirksomhed anføres det blandt andet:

”160. Afregningspris til leverandørerne fastsættes ud fra en kalkulation af
de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den kommunale
leverandørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp og madservice.

…

Kalkulationen af kommunens omkostninger ved den kommunale leve-
randørvirksomhed af personlig og praktisk hjælp og madservice skal
således omfatte:
1) Alle direkte omkostninger, der er forbundet med levering af person-

lige og praktisk hjælp, f.eks. løn til udførende personale, inkl. pen-
sionsbidrag og andre løndele, over- og merarbejde, materialer mv.

2) Alle indirekte omkostninger, der er forbundet med levering af per-
sonlig og praktisk hjælp og madservice, f.eks. indirekte lønomkost-
ninger, andel af fællesomkostninger til f.eks. ledelse, administration,
husleje, udstyr, forsikringer, pensionsforpligtelser, forrentning af
drifts- og anlægskapital og afskrivning af anlægsaktiver samt be-
regnede omkostninger for faciliteter i øvrigt, der er stillet til rådig-hed
ved levering af personlig og praktisk hjælp mv.



75

Hovedreglen er, at alle omkostninger, der er forbundet med at levere
ydelsen, skal medtages i prisberegningen. For såvel de direkte som de
indirekte omkostninger gælder det, at der som udgangspunkt altid skal
henføres det faktisk forbrugte beløb. Der skal være fuld gennemsigtig-hed
i beregningerne og de data, der indgår heri.

…”

I vejledningens punkt 168 om dokumentation for afregningsprisen anføres det
blandt andet:

”168. For at sikre den lige konkurrence er det centralt, at de afregnings-
priser, kommunalbestyrelsen fastsætter og offentliggør til de enkelte
ydelseskategorier, er i overensstemmelse med de faktiske omkostnin-ger,
der er forbundet med leveringen heraf. Det betyder, at der skal væ-re
gennemsigtighed omkring afregningspriserne, og at der skal være of-
fentlighed om dokumentationen for, at afregningspriserne er i overens-
stemmelse med de faktiske omkostninger. Dokumentationsforpligtelsen
kan generelt opfyldes ved at offentliggøre omkostningskalkulationen på
en sådan måde, at det tydeligt fremgår, hvilke omkostninger der er
medgået i prisfastsættelsen. I tilfælde, hvor kommunalbestyrelsen har
måttet foretage et skøn i forhold til de enkelte elementer i de gennem-
snitlige langsigtede omkostninger, skal der i dokumentationen indgå en
begrundelse for skønnet. …

…

Der er ikke nogen særlige krav i relation til offentliggørelse af bereg-
ningerne. Adgangen til beregningsgrundlaget følger de almindelige regler
for offentlighed i forvaltningen. Kommunalbestyrelsen kan også vælge af
egen drift at offentliggøre beregningerne. Hvis kommunalbe-styrelsen
bliver bekendt med, at der er misforhold mellem de faktiske omkostninger
ved leverandørvirksomheden og afregningsprisen til le-verandøren, har
kommunalbestyrelsen efter de almindelige offentligret-lige regler pligt til
at rette op på dette forhold.”

I vejledningens punkt 169 om ”Pligt til løbende at justere prisen ved ændringer i
omkostningerne” anføres det:

”169. Kommunalbestyrelsen skal løbende justere afregningsprisen, når
der sker ændringer i de gennemsnitlige langsigtede omkostninger. Evt.
offentlig støtte til det frie valg vil være reguleret af konkurrencelovens §
11 a, hvorefter konkurrencerådet kan påbyde, at offentlig støtte skal
ophøre, og påbyde tilbagebetaling.
Kommunalbestyrelsen skal således justere afregningsprisen fremadret-tet,
så de igen bliver i overensstemmelse med reglerne, og offentliggøre den
nye pris. Justeringen af afregningsprisen skal ske løbende, når der sker
ændringer i de gennemsnitlige langsigtede omkostninger. Kom-
munalbestyrelsens forpligtelse til løbende at justere prisen betyder, at
kommunalbestyrelsen ikke f.eks. fast kan ændre prisen på et bestemt
tidspunkt og tilbagebetale leverandørerne, hvis priserne har været fast-



76

sat for lavt. Private leverandører er heller ikke forpligtet til at tilbagebe-
tale kommunalbestyrelsen, hvis priserne har været fastsat for højt. Dette
følger også af, at det er kommunalbestyrelsens ansvar at fastsætte pri-
serne korrekt, og at de private leverandører har valgt at søge godken-delse
på baggrund af den pågældende pris.”

I vejledningens punkt 290 om ”Klage over fastsættelse af afregningsprisen” an-
føres det blandt andet:

”Konkurrencerådet har desuden generel kompetence til at påse, at pris-
fastsættelsen sker i overensstemmelse med konkurrencelovens § 11 a og
EU´s generelle statsstøtteregler. § 11 a og statsstøttereglerne giver rådet
kompetence til at påse, at der ikke ydes offentlig konkurrenceforvri-dende
støtte.
I medfør af statsstøttereglerne må en kommune som udgangspunkt ik-ke
yde offentlig støtte til den kommunale leverandør via eksempelvis en
højere afregningspris end den, der ydes til private leverandører. Har en
kommune ved anvendelse af en godkendelsesordning fastsat den pris, som
de private leverandører afregnes til, for lavt, vil der kunne være tale om
statsstøtte. En leverandør kan påklage forholdet til Kon-kurrencerådet,
som kan udstede påbud om, at kommunen skal ophøre med en for lav
prisfastsættelse, hvis den udgør konkurrenceforvridende støtte i medfør af
§ 11 a.”

Anbringender
Kristelig Arbejdsgiverforening Pleje (KA Pleje) som mandatar for
Blæksprut-ten ApS har navnlig anført, at Brønderslev Kommune har fastsat sine
afreg-ningspriser i strid med servicelovens § 91 og vejledningen om hjælp og
støtte efter serviceloven, hvilket har påført Blæksprutten ApS et væsentligt tab.
Af-regningsprisen er fastsat ensidigt af kommunen og ikke efter forhandling eller
udsættelse for konkurrence. Afregningsprisen skal fastsættes som den kommu-nale
leverandørs gennemsnitlige langsigtede omkostninger ved at levere en til-svarende
ydelse. Kommunen skal medtage alle omkostninger ved beregningen, idet
afregningsprisen ellers bliver kunstigt lav, og det er ikke sket. Den private og den
kommunale leverandør skal prismæssigt stilles ens. Der er ikke tvivl om, at
Blæksprutten ApS har ret til at kræve efterbetaling, uanset at lovreglen om
efterbetaling er blevet ophævet. Kommunen har da også frivilligt og på eget
initiativ foretaget efterbetaling fra den 1. januar 2020, efter at kommunen i april
2020 beregnede afregningspriserne for 2020. Kommunen er rent kontraktligt
forpligtet til at betale et vederlag svarende til de gennemsnitlige langsigtede
omkostninger. Kommunen er også forpligtet til at erstatte det tab, som kom-munen
har påført den private leverandør. Kommunen skal overholde de for-
valtningsretlige principper, der finder anvendelse ved kommunens fastsættelse af
afregningsprisen. Kommunen skal desuden som forvaltningsmyndighed op-træde
sagligt og neutralt under retssager, og det må komme kommunen bevis-mæssigt til
skade, at den ikke har overholdt reglerne for procesførelse. Kom-munen har under
retssagen ikke fremlagt oplysninger på det tidligst mulige



77

tidspunkt og har ikke loyalt medvirket til sagens oplysning. Kommunen har
tilsidesat sin forpligtelse til at beregne og genberegne afregningsprisen efter
servicelovens § 91. Kommunen har bevisbyrden for, at afregningspriserne er
fastsat i overensstemmelse med serviceloven, og denne bevisbyrde er ikke løf-tet.
Kommunen skal kunne dokumentere sin prisberegning, og dokumentatio-nen skal
udarbejdes samtidig med prisberegningen, og disse krav er ikke op-fyldt. Kravet
om dokumentation betyder, at kommunen har bevisbyrden for, at afregningsprisen
er fastsat i overensstemmelse med de gennemsnitlige langsig-tede omkostninger
for den kommunale leverandør. Kommunen er desuden forpligtet til at foretage
løbende justering af afregningsprisen. Fastsættelsen af afregningsprisen beror på
en kalkulation og ikke et skøn, og lovgivningen er præcis med hensyn til, hvad der
skal medregnes. Kommunens beregninger for de enkelte ydelseskategorier er ikke
sket i overensstemmelse med servicelovens § 91. Kommunen har ikke foretaget
egentlige beregninger som foreskrevet, idet der i stedet er sket pris- og
løntalsfremskrivninger siden 2013. Tidsforbruget er opgjort ud fra forholdene i den
gamle Brønderslev Kommune, der havde en helt anden geografi end den
nuværende kommune. Kommunens bilag er kon-struerede til retssagen, idet der
ikke er sket årlige genberegninger af de gen-nemsnitlige langsigtede
omkostninger, og kommunens beregninger og opgørel-ser er på en række punkter
forkerte. Kommunen har handlet ansvarspådragen-de og har derved påført
Blæksprutten ApS et væsentligt tab. Blæksprutten ApS har dokumenteret sit tab
ved tabsopgørelsen i sagens bilag 71 og Vidne 1's forklaring. Blæksprutten ApS
har ikke accepteret priserne ved at opnå godkendelse og indgå kontrakt.
Kommunens priser er udtryk for et regelbrud, og Blæksprutten ApS har allerede i
2018 gjort indsigelse mod prisfastsættelsen. Det er en skærpende omstændighed, at
kommunen ikke genberegnede priserne trods den kommunale leverandørs
budgetoverskridelse. Blæksprutten ApS´ krav er ikke forældet, idet forældelsen er
afbrudt ved sagsanlægget, også for så vidt angår senere forhøjelser af kravet, da
rettens stillingtagen hviler på samme grundlag, jf. forældelseslovens § 16.
Blæksprutten ApS fremsatte krav ved brev af 9. november 2018 og har derfor i
medfør af rentelovens § 3, stk. 2, krav på renter fra den 10. december 2018.

Brønderslev Kommune har navnlig anført, at der i lovgrundlaget er gjort op med
muligheden for efterbetaling, som ikke længere eksisterer efter lovændrin-gen i
2013. Såvel servicelovens § 91, stk. 9, som bekendtgørelsens § 20 om efter-
betaling er udgået, og der er i dag ingen bestemmelser, der hjemler efterbeta-ling.
Der er ifølge punkt 169 i vejledningen om hjælp og støtte efter serviceloven
mulighed for en fremadrettet regulering af afregningsprisen, men ikke for ef-
terbetaling. Kommunen har ikke i 2020 anerkendt, at der kan ske efterbetaling,
idet det var konkret begrundet, at beregningen ikke kunne foretages inden 2020.
Kommunen har ikke under retssagen tilsidesat principper for procesførel-sen.
Blæksprutten ApS har haft mulighed for at varetage sine interesser under sagen, og
kommunen har udleveret de oplysninger, der kan kræves. Blæksprut-



78

ten ApS kunne have indhentet syn og skøn, men det frafaldt man. Kommunen har
ikke fremlagt beviser så sent, at det kan tillægges bevismæssig betydning til skade
for kommunen. Kommunens prisfastsættelse er ikke en afgørelse i for-
valtningsretlig forstand, og der er ikke en begrundelsespligt. Kommunen har ikke
tilsidesat forvaltningsretlige principper. Det er ikke ansvarspådragende at foretage
løn- og pristalsfremskrivninger. Andre kommuner har gjort det sam-me, så
kommunen har fulgt en almindelig metode. Kommunen har ikke handlet
ansvarspådragende, men har i henhold til en politisk beslutning udvist sædvan-lig
kommunal adfærd og fulgt lovgivningens intentioner. Der er heller ikke i
forbindelse med beregningen for 2020, der er afstemt med revisor, udvist an-
svarspådragende adfærd. Blæksprutten ApS har bevisbyrden for størrelsen af sit
tab, og sagens bilag 71 er en ensidigt indhentet erklæring, der ikke kan til-lægges
bevisværdi. Der er mange forhold i erstatningsopgørelsen, som er kri-tisable, og
tabet er langt fra som opgjort. Blæksprutten ApS har ikke iagttaget sin
tabsbegrænsningspligt og har accepteret afregningsprisen uden at forsøge
administrativ rekurs. Blæksprutten ApS har accepteret afregningspriserne ved at
levere hjemmehjælp under kontrakten helt frem til 2018 uden indsigelser. Denne
passivitet indebærer, at Blæksprutten ApS er afskåret fra nu at gøre gæl-dende, at
afregningspriserne er forkerte. Blæksprutten ApS har som professio-nel
erhvervsdrivende søgt om godkendelse og har accepteret priserne. Kontrak-ten
mellem parterne er styret af lovgivningen, og der er ikke i kontrakten hjemmel til
et efterbetalingskrav. Blæksprutten ApS har i replikken af 14. maj 2020 forhøjet sit
krav, men det forhøjede krav vedrørende 2016 og perioden fra 1. januar til 14. maj
2017 er forældet. Blæksprutten ApS har ikke krav på renter som påstået, idet
kommunen ikke på grundlag af brevet af 9. november 2018 kunne forholde sig til
kravet, jf. rentelovens § 3, stk. 3.

Landsrettens begrundelse og resultat
Hovedspørgsmålet i sagen er, om Brønderslev Kommune har fastsat afreg-
ningspriserne i henhold til kontrakten indgået mellem kommunen og den pri-vate
leverandør af hjemmehjælp, Blæksprutten ApS, i overensstemmelse med
servicelovens bestemmelser herom.

Det fremgår af servicelovens § 91, stk. 1, og stk. 2, nr. 1, at kommunalbestyrel-sen
skal skabe grundlag for, at modtagere af hjælp efter servicelovens § 83 kan vælge
mellem to eller flere leverandører af denne hjælp, hvoraf den ene leve-randør kan
være kommunal, og at kommunalbestyrelsen for at opfylde denne pligt kan indgå
kontrakt med to eller flere leverandører.

Reglerne om frit valg af leverandør, der siden er blevet ændret flere gange, blev
oprindelig indsat i serviceloven ved lov nr. 399 af 6. juni 2002.

Af forarbejderne til lov nr. 399 af 6. juni 2002 fremgår, at et af formålene med at
indføre frit valg på ældreserviceområdet var at forpligte de kommunale myn-



79

digheder til at melde klart ud om kvalitetskravene i hjemmeplejen samt at ud-skille
og synliggøre de omkostninger, der er forbundet med at drive den kom-munale
leverandørvirksomhed på hjemmeplejeområdet. Endvidere fremgår, at både pris-
og kvalitetskravene skal være saglige, konkrete og velunderbyggede, og herudover
skal de prismæssige krav afspejle de samlede, reelle og faktiske udgifter, der er
forbundet med at levere ydelserne for den kommunale leveran-dørvirksomhed.
Endelig fremgår, at taksten, der skal gælde som myndighedens betaling til alle
leverandører, fastsættes til kommunalbestyrelsens gennemsnit-lige udgifter til den
kommunale leverandørvirksomhed opgjort efter omkost-ningsbaserede principper.
Derved sikres lige økonomiske konkurrencevilkår mellem private og offentlige
leverandører, ligesom omkostningerne ved den kommunale leverandørvirksomhed
synliggøres.

Efter indførelsen af frit valg på ældreserviceområdet havde kommunalbestyrel-sen
pligt til at indgå kontrakt med alle de leverandører, der ønskede at tilbyde deres
ydelser til modtagere af personlig og praktisk hjælp, og som opfyldte
kommunalbestyrelsens offentliggjorte pris- og kvalitetskrav til udførere af
hjemmehjælp. Denne ordning betegnes ”godkendelsesordningen” .

Reglerne om frit valg på ældreserviceområdet blev revideret ved lov nr. 329 af 18.
maj 2005, hvor der blandt andet blev indført en regel om efterbetaling af private
leverandører i servicelovens § 75 c, stk. 9. Derudover blev der i § 75 c, stk. 6,
indsat en bestemmelse svarende til den hidtidige bestemmelse i § 14, stk. 1, i
bekendtgørelse nr. 903 af 31. august 2004 om kvalitetsstandarder og frit valg af
leverandør af personlig og praktisk hjælp m.v. om, at priskravene til en pri-vat
leverandør omfattet af en godkendelsesordning som udgangspunkt skulle
fastsættes ud fra en kalkulation af de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger
ved levering af personlig og praktisk hjælp. Ved revisionen af loven blev der ikke
ændret på de grundlæggende principper for kommunalbestyrelsens pris-
fastsættelse ved anvendelse af godkendelsesordninger.

Den 1. januar 2007 trådte en ny servicelov i kraft, og reglerne om frit valg frem-
gik herefter af servicelovens § 91, der blandt andet i stk. 6 indeholdt en be-
stemmelse om fastsættelse af priskrav ud fra en kalkulation svarende til den hidtil
gældende § 75 c, stk. 6, og i stk. 9 en bestemmelse om efterbetaling af pri-vate
leverandører svarende til den hidtil gældende § 75 c, stk. 9.

Ved lov nr. 326 af 23. marts 2013, der trådte i kraft den 1. april 2013, blev regler-
ne om frit valg på ældreserviceområdet igen ændret, og blandt andet service-
lovens § 91, stk. 6 og stk. 9, blev ophævet.

Formålet med lovændringen var at forenkle reglerne for kommunalbestyrelsens
tilrettelæggelse af borgernes frie valg af leverandør på hjemmehjælpsområdet



80

og at reducere kommunalbestyrelsens administrative opgaver i forbindelse med
konkurrenceudsættelse af hjemmehjælpsydelser.

Af forarbejderne til lov nr. 326 af 23. marts 2013 fremgår, at kommunalbestyrel-
sen fortsat kunne anvende de hidtil eksisterende godkendelsesordninger til ud-
vælgelse af de leverandører, som borgerne kunne vælge imellem. Endvidere
fremgår, at såfremt kommunalbestyrelsen anvender en godkendelsesordning,
hvormed at prisen fastsættes uden priskonkurrence, fastsættes afregningsprisen på
markedsvilkår i den forstand, at afregningsprisen fastsættes på baggrund af de
gennemsnitlige, langsigtede omkostninger, som den kommunale leverandør har
ved at producere og levere tilsvarende ydelse. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at
afregningsprisen justeres løbende, når den bliver bekendt med, at om-kostningerne
ikke længere stemmer overens med afregningsprisen. Der er såle-des behov for, at
kommunalbestyrelsen med passende mellemrum foretager en efterberegning heraf
ved en omkostningskalkulation.

Ved lovændringen blev reglerne om frit valg på ældreområdet forenklet, blandt
andet derved at den obligatoriske efterbetalingsordning blev ophævet og erstat-tet
af et krav til kommunalbestyrelserne om løbende at justere afregningsprisen, men
der blev ikke ændret på de grundlæggende principper for kommunalbe-styrelsens
prisfastsættelse ved godkendelsesordninger.

Brønderslev Kommune har efter servicelovens § 91 derfor pligt til at sikre, at
afregningsprisen fastsættes på baggrund af de gennemsnitlige, langsigtede om-
kostninger, som den kommunale leverandør har ved at producere og levere
tilsvarende ydelse, og at sikre en løbende justering og kontrol af afregningspri-sen.

Kontrakten mellem Brønderslev Kommune og Blæksprutten ApS er indgået den
11. december 2015 med kontraktstart den 17. december 2015 og forlænget i
henhold til kontrakten ved allonger underskrevet af Blæksprutten ApS den 30.
november 2018 og den 30. oktober 2019. Således som sagen er forelagt for
landsretten, lægges det til grund, at parterne har indgået aftale under en god-
kendelsesordning, der er iværksat før den 1. juli 2018. Servicelovens § 92, stk. 5,
som blev indsat ved lov nr. 559 af 29. maj 2018, finder derfor ikke anvendelse, jf.
ændringslovens § 2.

Det følger af Brønderslev Kommunes forpligtelse til på frit valgs-området at sikre
lige konkurrencevilkår og synliggøre omkostningerne ved den kommuna-le
leverandørvirksomhed sammenholdt med almindelige forvaltningsretlige
principper, at Brønderslev Kommune skal kunne dokumentere, hvordan afreg-
ningspriserne er fastsat.



81

Det er for landsretten oplyst, at Brønderslev Kommune fra kontraktstart den 17.
december 2015 og frem til den 31. december 2019 har fastsat afregningspriserne
til Blæksprutten ApS ved en pris- og løntalsfremskrivning. Pris- og løntalsfrem-
skrivningen er nærmere gennemført ved, at kommunen på baggrund af en
prisberegning foretaget i 2012 har fremskrevet hver enkelt post med den gen-
nemsnitlige stigning i pris- og løntal som oplyst af KL. Efter det oplyste er der ved
kommunens pris- og løntalsfremskrivninger ikke skelnet mellem, om den enkelte
post primært vedrører lønudgifter eller andre udgifter. Efter det oplyste er der
heller ikke med passende mellemrum foretaget en efterberegning for at sikre, at
der ved prisfastsættelsen er taget højde for eventuelle ændringer i om-
kostningsniveauet, hvilket blandt andet har medført, at størrelsen af en række
indirekte udgiftsposter blev væsentligt ændret i forbindelse med prisfastsættel-sen
for 2020.

Brønderslev Kommune foretog i april 2020 en beregning af prisfastsættelsen for
2020. Brønderslev Kommune har for landsretten fremlagt den overordnede be-
regning og enkelte bagvedliggende beregninger, men det for landsretten frem-lagte
er ikke tilstrækkelig dokumentation for de foretagne beregninger.

Ved beregningen af de direkte omkostninger har kommunen fra de samlede
lønudgifter fratrukket en række udgifter. Flere af beregningerne af disse udgif-ter
er ikke dokumenteret for landsretten. Det drejer sig bl.a. om udgifter til pro-jekter,
nødkald, ydelser til træningsafdeling, ydelser til plejecentre, kontrakter og
klippekort, som alle er fratrukket de samlede lønudgifter. Derudover er der
fratrukket udgifter til posterne ”elever løntillæg” og ”elever timeforbrug” , uan-set
at det efter forklaringen fra Vidne 3 må lægges til grund, at Blæksprutten ApS
også har elever ansat.

Ved beregningen af de indirekte omkostninger har Brønderslev Kommune ikke
tilstrækkeligt begrundet de foretagne skøn, ligesom de anvendte fordelingsnøg-ler
enten slet ikke eller ikke tilstrækkeligt er begrundet.

På denne baggrund finder landsretten det ikke godtgjort, at Brønderslev Kom-
mune i perioden fra den 1. juni 2016 til den 30. november 2020 – som denne sag
vedrører – har fastsat priserne til den private leverandør på en sådan måde, at
prisfastsættelsen afspejler de samlede, reelle og faktiske udgifter, der er forbun-det
med at levere ydelserne for den kommunale leverandør. Kommunens pris-
fastsættelse har dermed ikke sikret lige økonomiske konkurrencevilkår mellem
private og offentlige leverandører og har ikke levet op til de krav, der følger af
lovgivningen.

Da Brønderslev Kommune dermed ikke har fastsat priserne i overensstemmelse
med den indgåede kontrakt med allonger, har Blæksprutten ApS som udgangs-
punkt krav på betaling af differencen mellem de priser, som Blæksprutten ApS



82

er blevet afregnet med, og de priser, som Blæksprutten ApS skulle have været
afregnet med, såfremt kommunen havde fastsat priserne korrekt.

Hverken det forhold, at Blæksprutten ApS leverede ydelser i henhold til kon-
trakten med kommunen uden at gøre indsigelse mod prisfastsættelsen før 2018,
eller at Blæksprutten ApS ved allonger af 30. november 2018 og 30. oktober 2019
aftalte at forlænge kontraktperioden frem til henholdsvis den 30. novem-ber 2019
og den 30. november 2020, kan føre til, at Blæksprutten ApS herved har afskåret
sig fra at rejse krav imod Brønderslev Kommune baseret på, at af-regningsprisen
ikke er i overensstemmelse med lovgrundlaget og dermed kon-trakten. Det
bemærkes i øvrigt, at Blæksprutten ApS inden kontraktforlængel-serne
udtrykkeligt forbeholdt sig sine indsigelser og fremsatte krav vedrørende
prisfastsættelsen.

Det forhold, at reglerne om efterbetaling i servicelovens § 91, stk. 9, blev ophæ-
vet ved lov nr. 326 af 23. marts 2013, fører ikke til, at Blæksprutten ApS er af-
skåret fra at gøre krav gældende mod kommunen i henhold til kontrakten, når det
lægges til grund, at kommunen ikke har foretaget prisfastsættelsen i over-
ensstemmelse med lovgivningen og ikke med passende mellemrum har foreta-get
en efterberegning for at sikre, at der ved prisfastsættelsen er taget højde for
eventuelle ændringer i omkostningsniveauet.

Blæksprutten ApS har heller ikke ved at undlade at indbringe spørgsmålet for
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen afskåret sig fra at rejse krav mod kommu-
nen.

Der er for landsretten fremlagt en estimeret tabsopgørelse udarbejdet af Blæks-
prutten ApS’ revisor. Ved revisorens opgørelse af kravet er der foretaget en be-
regning af timeprisen pr. leveret time. Beregningen forudsætter blandt andet, at
antal leverede timer fastsættes i overensstemmelse med den brugertidsprocent,
som fremgår af PWC’s analyse af fritvalgsområdet, og at der skal tillægges øv-rige
omkostninger med 100 kr. pr. time. Det fremgår imidlertid af kontrakten indgået
mellem Brønderslev Kommune og Blæksprutten ApS, at afregningen sker på
baggrund af antal visiterede timer og ikke antal leverede timer. Dertil kommer, at
det efter bevisførelsen for landsretten ikke kan anses for dokumen-teret, at
forudsætningerne for beregningen kan lægges til grund. Landsretten finder på
denne baggrund, at den af Blæksprutten ApS foretagne tabsopgørelse ikke kan
lægges til grund for opgørelsen af kravet.

Blæksprutten ApS’ krav må herefter fastsættes skønsmæssigt. Der er ikke for
landsretten fremlagt nærmere beregninger af prisfastsættelsen for 2015-2019, og
prisberegningen for 2020 kan ikke lægges til grund. Kravet fastsættes derfor efter
en samlet vurdering af de foreliggende oplysninger og ud fra et friere skøn til 5
mio. kr.



83

Blæksprutten ApS anlagde den 4. juli 2019 retssag om Brønderslev Kommunes
fastsættelse af afregningsprisen for hjemmehjælpsydelser i henhold til den mel-
lem kommunen og Blæksprutten ApS indgåede kontrakt. I stævningen nedlag-de
Blæksprutten ApS blandt andet påstande om, at Brønderslev Kommune for hvert
af årene 2016 – 2019 skulle anerkende, at kommunens beregning af afreg-
ningsprisen ikke havde været i overensstemmelse med servicelovens § 91, og en
påstand om betaling af 4.627.451,52 kr. Blæksprutten ApS’ påstandsforhøjelser
under sagen angår de samme forhold, som begrunder kravet nedlagt i stævnin-gen,
og ingen dele af kravet kan herefter anses for forældet, jf. forældelseslo-vens § 16,
stk. 1, og stk. 2, nr. 1.

Blæksprutten ApS’ krav hviler på den mellem parterne indgåede kontrakt, og
Blæksprutten ApS kan, som kravene er fremsat, kræve renter fra tidspunktet for de
enkelte kravs fremsættelse i retten, jf. rentelovens § 3, stk. 4. Brevet af 9.
november 2018, hvori Blæksprutten ApS tilkendegav at ville lave en opgørelse
over sit krav på merbetaling, som snarest ville blive fremsendt til kommunen, kan
efter sit indhold ikke begrunde et krav om renter fra den 10. december 2018, jf.
rentelovens § 3, stk. 2, sammenholdt med § 3, stk. 3.

Efter sagens udfald, hvorved bemærkes at Brønderslev Kommune kort før ho-
vedforhandlingen frafaldt et modkrav på betaling af 16.294.398,23 kr., skal
Brønderslev Kommune i sagsomkostninger betale 504.000 kr. til Kristelig Ar-
bejdsgiverforening Pleje (KA Pleje). 500.000 kr. af beløbet er til dækning af ud-
gifter til advokatbistand ekskl. moms og 4.000 kr. til retsafgift. Ud over sagens
værdi er der ved fastsættelsen af beløbet til advokat taget hensyn til sagens for-løb
og omfang samt dens betydning.

THI KENDES FOR RET:

Brønderslev Kommune skal inden 14 dage til Blæksprutten ApS betale 5.000.000
kr. med procesrente af 4.627.451,27 kr. fra den 4. juli 2019 og af 372.548,73 kr. fra
den 14. maj 2020.

I sagsomkostninger skal Brønderslev Kommune inden 14 dage betale 504.000 kr.
til Kristelig Arbejdsgiverforening Pleje (KA Pleje) som mandatar for Blæksp-
rutten ApS. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.