Sag om, hvem der skal bære ansvaret for forurening med jord af et læs granitskærver til brug for betonstøbning
Ret: Sø- og Handelsretten (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Entreprise og håndværkere;

/

UDSKRIFT
AF

SØ- & HANDELSRETTENS DOMBOG
____________

Den 31. august 2004 blev af retten i sagen

H-35-02

4K-Beton A/S

(Advokat Torben Bondrop)

mod

NCC Danmark A/S

(Advokat Hans Henrik Haume)

og

NCC Danmark A/S

(Advokat Hans Henrik Haume)

mod
Sydhavnens Sten & Grus A/S
(Advokat Mike Steen Burton)

afsagt følgende

D O M:



/

- 2 -

Indledning og påstande

Sagen drejer sig om hvem der skal bære ansvaret for forurening med jord af et læs

granitskærver til brug for betonstøbning. Forureningen medførte at 31 m³ støbt beton på

en byggeplads måtte udvaskes. De anvendte granitskærver hidrørte fra et stenbrud i

Stenungsund i Sverige og blev i henhold til aftale leveret af NCC Danmark A/S til 4K-

Beton A/S. Modtagelse og oplagring af skærverne i Danmark fandt sted hos Syd-

havnens Sten & Grus A/S. Transporten fra Sydhavnens Sten & Grus A/S til 4K-Beton

A/S blev foretaget af vognmænd antaget af 4K-Beton A/S.

Sagsøgeren, 4K-Beton A/S (4K-Beton) har nedlagt påstand om at sagsøgte, NCC
Danmark A/S, skal betale 441.263,88 kr. med procesrente fra den 21. februar 2002.

Sagsøgte, NCC Danmark A/S (herefter NCC), har nedlagt påstand om frifindelse,

subsidiært om betaling af et mindre beløb.

NCC har over for Sydhavnens Sten & Grus A/S (herefter SSG) nedlagt påstand om

at SSG til NCC skal betale ethvert beløb NCC bliver forpligtet til at betale til 4K-

Beton med procesrenter og sagsomkostninger, subsidiært at SSG tilpligtes at friholde

NCC i et af retten nærmere bestemt omfang.

SSG har over for den af NCC nedlagte påstand påstået frifindelse.

Sagen blev anlagt den 15. april 2002 og blev domsforhandlet den 6. november 2003

og den 3. juni 2004.

Sagens omstændigheder

SSG og Ballast Väst AB (senere NCC) indgik i november 1996 en samarbejdsaftale

om losning, lagerhåndtering, udlevering/læsning og vejning vedrørende SSG’s lager-

plads på Prøvestenen. Ifølge stk. 8 i aftalen udarbejder Ballast Väst en driftsinstruks

der specificerer kravene til håndteringen af indsejlede materialer således at Ballast

Västs kvalitetskrav kan overholdes. Af driftsinstruksen af august 1999, der ikke er

underskrevet, fremgår bl.a. at materiale skal køres med gummihjulslæsser fra kajen til

oplagspladsen, og at kørsel i materialet skal undgås. Ved mistanke om urent mate-



/

- 3 -

riale skal Person 1 eller Vidne 1 hos NCC kontaktes omgående. Kontaktpersonen hos

SSG er Vidne 2.

Den 14. december 2000 indgik 4K-Beton og Virksomhed A/S, der er et binavn for

NCC, en aftale om levering af granitskærver. Det hedder i aftalen bl.a.:

”§ 1

4KB forpligter sig til iht. nærværende aftale til at aftage og købe granit-skærver i

materialeklasse A af en materialekvalitet som beskrevet i § 3 hos Virksomhed

A/S til 4KB´s betonfabrikker i København, Herfølge og Ejby.

…

§ 3

Virksomhed A/S forpligter sig til at levere granitskærver med varedeklaration fra

Ballast Väst AB´s værk i Stenungsund via Virksomhed A/S' plads på

”Prøvestenen” af en kvalitet, der opfylder:

…

Fraktionerne 8/16 mm og 16/25 mm skal være vaskede sten

…

§ 4

Virksomhed A/S forpligter sig til at være tilsluttet SAND OG STEN KONTROL-

LEN eller en tilsvarende anerkendt ordning og at samtlige leverancer iht.

nærværende leveringsaftale sker med varedeklaration.

…

Der skal udføres løbende kontrol med godkendelse inden leverance.

…

Der skal kunne foretages en tidsmæssig sporbarhed af stenmaterialerne fra

kontrol/prøvning til de betonleverancer, hvor materialerne er anvendt.

§ 5



/

- 4 -

4KB´s betonfabrikker i København, Herfølge og Ejby aftager deres for-brug af

granitskærver i materialeklasse A fra Virksomhed A/S' plads på ”Prøveste-nen”

til følgende priser:

…

Priserne, der er excl. moms og råstofafgift, er frit læsset på vogn, og incl. den i §

4 nævnte kontrol.

§ 8

…

Virksomhed A/S forpligter sig til at opbevare samtlige stenmaterialer på en sådan

måde, at de til stadighed opfylder de specificerede krav, og at der ikke sker

forveksling, sammenblanding eller forurening af stenmaterialerne.

Stenmaterialerne skal opbevares i bunker, hvor underlaget er af et slid-stærkt

materiale, svarende til beton, og være drænet med afløb væk fra bunkerne.

§ 9

Leverancer til 4KB´s betonfabrikker, der er forurenet eller lignende, og som ikke

opfylder kravene i § 3, kan afvises af 4KB, og Virksomhed A/S afholder samtlige

direkte og indirekte udgifter, som 4KB har herved. Dette be-grænser dog ikke

Virksomhed A/S' ansvar og forpligtelser.”

Den 23. marts 2001 leverede NCC i henhold til aftalen et læs 16/25 granitskærver til
4K-Beton på dette selskabs fabrik i Ejby.

Ved en prøve udtaget på en byggeplads ved Flintholm Station hvortil 4K-Beton hav-de

leveret beton, blev det samme dag konstateret at betonen var forurenet med jord-

klumper. På risten på den silo på 4K-Betons fabrik hvor NCC havde leveret skærver-ne,

blev der senere samme dag konstateret tilsvarende jordklumper.

Ligeledes samme dag blev der fundet jordklumper på en byggeplads i Hvidovre, hvor

Per Aarsleff A/S var entreprenør, og hvortil 4K-Beton havde leveret beton. Efter aftale

mellem 4K-Beton og Per Aarsleff A/S blev det besluttet at stoppe støbningen



/

- 5 -

og udvaske de i alt 31 m³ beton der allerede var blevet støbt. Udgifterne hertil, som 4K-

Beton har afholdt, svarer til det i påstanden anførte beløb. NCC og SSG har ikke

protesteret imod størrelsen af kravet.

Den 28. marts 2001 blev der i anledning af det skete afholdt et møde mellem

Vidne 3 og Person 2 fra 4K-Beton, Person 3 og Person 4 fra SSG samt Vidne 1 fra

NCC. Det fremgår af referatet at det forurenede materiale sandsynligvis er kommet

med lastvogn Reg. nr. 1 (vognmand Virksomhed 1), læsset ca. kl. 7.45, da den rist hvor

aflæsning af skærverne havde fundet sted, og hvor jordklumperne blev fundet, var

konstateret ren om morgenen. På mødet drøf-tedes bl.a. mulige årsager til forureningen,

og der blev ifølge referatet der er udarbej-det af Vidne 1, peget på følgende mulige

kilder:

1. Hærværk på 4K-Betons fabrik

2. Hærværk på NCC´s plads

3. Forurening fra stenbruddet i Sverige

4. Forurening i skib

5. Hul i bunden af pladsen

6. Forurening i lastvogn

7. Forurening i skovlen på læssemaskinen

Af referatet fremgår endvidere at Vidne 3 har refereret et udsagn fra Virksomhed 1's

chauffør der foretog transporten, efter hvilket referat chaufføren så læssemanden hos

SSG tage en læssemaskine der stod parkeret ved jorddyngerne. Vidne 3 refererede

endvidere en bemærkning fra en chauffør (Vidne 4) fra Virksomhed 2 der ind imellem

udfører transporter. Chaufføren skulle have sagt at han inden for de seneste to uger ved

to lejligheder havde anmodet læssemanden om at rengøre skovlen på læssemaskinen

før han begyndte på at læsse.

Efter referatet skulle parterne foretage nogle undersøgelser. Parterne skulle vende

tilbage til Vidne 1 med resultaterne.

I skrivelse af 6. april 2001 fra Person 3 (SSG) til NCC hedder det bl.a. at hendes

bemærkning vedrørende punkt 7 på mødet om at læsseren der anvendtes til



/

- 6 -

læsning den pågældende dag, alene anvendtes til læsning af skærver, ikke fremgår af

referatet.

I en kvalitetshåndbog for 4K-Beton fra august 2000 fremgår bl.a. at en chauffør som er

underlagt en skriftlig aftale om at denne overtager ansvaret med hensyn til kontrol for

mængde, art og forurening, og som er bekendt med aflæsningsrutinerne på de relevante

produktionssteder, kan registreres som en godkendt chauffør.

Af en kvalitetsplan for NCC dateret 1. marts 2001 fremgår under pkt. 6: 
 
”6.2. Udlevering

Udlevering af materialer med læssemaskine i tons. Maskinføreren skal sikre:

1) At skovlen er ren

…
Den eksterne chauffør skal kvittere for modtagelse på følgesedlen.

…

6.4 Kontrolinstruktion

Medarbejderen skal ved udlevering se efter følgende:

 Sammenblanding af fraktioner

 Urenheder i materialet.”

SSG gør gældende at man ikke havde kendskab til denne plan.

I en skrivelse af 21. juni 2001 fra NCC´s forsikringsselskab, Topdanmark Forsikring

A/S, til 4K-Betons forsikringsselskab, Winterthur International, hedder det bl.a.:

”Fra vores kunde har vi modtaget en anmeldelse af det skete.

Ud fra de foreliggende oplysninger er der konstateret jordknolde i leveret sten til

beton. I disse jordknolde er der konstateret flintesten samt bygge-affald i form af

murbrokker”



/

- 7 -

Selskabet Bergen Shipping Chartering AS, der på hændelsestidspunktet havde kon-

trakt med NCC på indsejling til Prøvestenen, har i en skrivelse af 18. februar 2003

oplyst at selskabets skib, Langeland, har sejlet granitskærver til Prøvestenen den 16. og

27. februar 2001. Forinden hver af disse to sejladser havde skibet med de forud-gående

tre sejladser fragtet granitskærver, sand og limsten. Et andet af selskabets skibe, Boa

Rhino, har den 1. maj 2001 sejlet granitskærver til Prøvestenen. Dette skibs

forudgående tre sejladser var alle med granitskærver.

Det fremgår af en følgeseddel af 23. marts 2001 fra Dansk Grusindustri, Svogerslev

Grusgrav, at der er leveret 23 m³ betonsand til 4K-Beton i Ejby. Som kvittering for

modtagelsen er underskrevet ”Vidne 5” .

Parterne er enige om at der den 23. marts 2001 ca. kl. 8.00 med lastbil Reg. nr. 2 ført af

Vidne 5 blev leveret et læs 16/25 mm skærver til 4K-Beton som var ble-vet hentet hos

SSG samme dag mellem kl. 7.30 og 7.45.

Forklaringer

Vidne 3 har forklaret at han er handelsuddannet og tillige har uddannelse som

kontrollant. Han begyndte i 4K-Beton i 1965. Han har været pladsmand, chauffør og

kontrollant og senest fabriksleder. Han har været fabriksleder siden 1971. Han var i

marts 2001 leder af fabrikken i Ejby. Fredag den 23. marts 2001 om formiddagen fik

han en opringning fra en kontrollant på byggepladsen Flintholm station. Den pågæl-

dende havde observeret urenheder af jord eller andet. Sammen med Person 5 gik vidnet

til modtagelsessiloen for 16/25 skærver. Siloen ligger længst til venstre på foto 4 i bilag

10 (dommens bilag 1). Siloerne fyldes af lastbiler der på rampen kører hen til den

pågældende silo og hælder lastbilens indhold ned i siloen. Siloerne er kvadratiske og

går ned i en spids. Når materialet hældes i siloen løber det som oftest ned i midten af

den. På risten over siloen med 16/25 skærver fandt de aflejringer af jordklumper og

andet. En del af det fundne vises på foto 1 i bilag 10. Den store klump i midten var glat

som om den havde ligget mod et glat emne eller var blevet presset af et sådant, fx i

forbindelse med gravning. På foto 1 ses også en del af en tændsats og rester af et net;

begge dele stammer fra stenbruddet der leverede skær-



/

- 8 -

verne. Det er før den pågældende dag og også siden sket at de har fundet sådanne rester

fra sprængning. Et fund heraf blev således gjort den 26. marts 2001.

De gik samtlige siloer igennem. Der var ikke urenheder på andre riste eller i siloerne.

Blandemesteren foretager hver morgen en gennemgang af riste og siloer for at kon-

trollere om der er kommet urenheder om natten.

Vidnet undersøgte følgesedlerne som bliver afleveret af chaufførerne. Han kunne se at

de havde modtaget et læs 16/25 skærver den 23. marts 2001 ca. kl. 7.45. Læsset var

kommet med en vogn fra Virksomhed 1. Denne kom også med et læs 16/25 skær-ver

senere på formiddagen. Vidnet tjekkede det andet læs. Der var ingen jordklumper eller

lignende. Vognen var ren og pæn.

Chaufføren havde inden han kom med et første læs kl. 7.45, kørt med et læs grus fra en

grusgrav i Svogerslev.

Vidnet ringede til Vidne 1 der lovede at komme til stede. Lidt efter kom der opkald fra

pladsen i Hvidovre hvor Aarsleff var ved at bygge et regnvands-bassin. Man havde

konstateret urenheder i leveret beton der var taget i brug. På Aarsleff-byggepladsen

konstaterede vidnet urenheder der var opfanget af en rist. Urenhederne vises på foto 6

og 7. Man observerede endvidere urenheder i betonslan-gen. Fundene vist på foto 6 og

7 består mest af muldjord, ler og teglstykker samt flint.

Der er ikke foretaget analyse af de jordklumper mv. der blev fundet. De klumper der

blev fundet den 23. marts 2001, ligner alle hverandre.

Man stoppede endvidere alle leverancer. Indholdet af siloen med 16/25 skærver blev

tømt. På dette tidspunkt var Vidne 1 kommet til stede. Siloens ind-hold ses på foto 3, 4

og 5. På foto 5 ses et diagonalt lag med forurening der består af jord og snavs og andet.

Jorden kan være blevet knust i forbindelse med tømningen af siloen.

Vidnet kan bekræfte hvad der fremgår af mødereferatet af 28. marts 2001 om udsagn

fra Virksomhed 1-chauffører og Virksomhed 2-chauffører. Vidnet havde anmodet



/

- 9 -

Vidne 4 om at komme til stede, men Person 3 modsatte sig at han deltog. Referatet af

mødet er i store træk i overensstemmelse med hvad der skete på mødet.

Vidnet så på SSG's plads i anledning af sagen. SSG havde på det tidspunkt i hvert fald

tre læssemaskiner (gummigeder) på pladsen. Han konstaterede ikke urenheder i de

bunker der blev taget skærver fra. Det er derfor hans opfattelse at det er mest

sandsynligt at urenhederne stammer fra en læssemaskine. Han har i øvrigt set pladsen

nogle få gange. Den ændrer sig hele tiden.

Der har ikke tidligere været tilfælde af forurenede leverancer fra SSG, og det er hel-ler

ikke forekommet senere. De modtog i marts 2001 ikke skærver fra andre end SSG.

Skærverne blandes til beton med cement, grus og vand. Vidnet tjekkede siloen med

grus og fandt ikke forurening. Gruset kommer fra Kamstrup grusgrav. 4K-Beton har

ikke tjekket grusgraven.

Efter 4K-Betons kvalitetshåndbog skal en ny chauffør der kører med skærver, god-

kendes. Inden godkendelsen gøres chaufføren bekendt med kvalitetssikringen. Den nye

chauffør ”bliver taget i hånden” 1-2 dage og får vist kontrollen og hvad han skal se

efter når han henter materialer, herunder at han skal se efter om den bunke hvorfra der

tages skærver, ser ren og pæn ud. Det er ikke chaufførens opgave at tjekke ristene ved

siloerne. Det er blandemesterens opgave.

Under sin første forklaring forklarede vidnet at en del af jordklumperne senere sam-me

dag blev givet til Vidne 1. Under sin anden forklaring forklare-de vidnet at han i første

omgang sagde nej til Vidne 1's anmodning om at få udleveret en af de fundne

jordklumper, men at han ikke senere har nægtet det. Grunden til at han afslog i første

omgang, var at det var bevismateriale som han ikke ville give fra sig. Jordklumperne

blev smidt ud ca. et halvt år senere. Der var efter 4K-Betons opfattelse ikke længere

brug for dem fordi forsikringsselskaberne havde overtaget sagen.

Vidne 5 har forklaret at han har været chauffør i 27 år. Han har været hos
Virksomhed 1 i 4 år og senere hos Virksomhed 2 der kører for 4K-Beton. Virksomhed 1
er un-



/

- 10 -

derentreprenør for Virksomhed 2 og træder til når der er behov. Vidnet kører ca. 9 må-

neder om året med 4K-Beton-transporter. Vidnet er godkendt chauffør.

Han havde den pågældende morgen kørt et læs grus fra DSV's grusgrav i Svogerslev

inden han kørte skærverne, som denne sag handler om, fra SSG til 4K-Beton. Han kørte

med sten og grus hele ugen fra den 19. til den 23. marts 2001. Han kørte såle-des slet

ikke med jord den uge. Han renser ladet med skovl hver aften inden han slut-ter, så

ladet er rent om morgenen inden han begynder, og det var det også den 23. marts 2001.

Det grus han transporterer, er vasket, siet og tørret inden det kommer på vognen.

Den 23. marts om morgenen kørte han hen til bunken med 16/25 skærver hvor han

afventede gummigeden. Bunken er betegnet som nr. 7 på ridset (dommens bilag 2). På

den anden side er en plads med kontorbygning i hjørnet med en vægt. Endvidere er der

et knuseværk, et ”jordhotel” med uren jord og et værksted. Gummigeden kom fra et

sted på pladsen. Han kan ikke sige nærmere hvorfra. Vidnet opholdt sig i fører-rummet

under læsningen som tager nogle minutter. Der anbringes to grabfulde foran, to bagved

og en i midten af ladet. Han kan se læsningen i sidespejlet, dvs. at han ser grabben fra

siden. Han har ikke mulighed for at se om der er jord i grabben.

Han mener at SSG dengang havde tre gummigeder. Han kan huske at SSG på det

pågældende tidspunkt havde tre chauffører på pladsen. Han kan huske navnet på en af

dem, Vidne 6, og navnet på formanden, Vidne 2. Han har et par gange oplevet at der

var jord eller ler på den skovl som SSG's folk benyttede til læsning af skærver. Vidnet

har i de tilfælde bedt chaufføren rense skovlen, og det er så sket. Han kan ikke huske

navnene på de chauffører overfor hvem han har påtalt at skovlen var forurenet med jord

eller sand. Det er sket både før og efter den 23. marts 2001.

Vidne 4 har forklaret at han har været chauffør i 25 år, de sidste 14 år hos

Virksomhed 2. Han har i de sidste ni år næsten udelukkende kørt for 4K-Beton der for

det meste bruger Virksomhed 2 og de samme chauffører i det firma. Chauffører der

begyn-der kørsler fra Prøvestenen til Ejby, får instruktioner om udførelsen, herunder

om at ladet skal være rent inden læsning.



/

- 11 -

Vidnet har mindst to gange været ude for at der var jord i kanten af skovlen på den-nes

inderside. Han bad så chaufføren om at rense skovlen, og det gjorde han. Han mener

ikke at han har påtalt jord på skovlen over for Vidne 2. Det kan have været en af de

andre chauffører, Vidne 6 eller en anden der har gjort det. Gummige-derne parkeres

oftest på stykket mellem kontoret og arealet med jord (”jordhotellet”). Vidnet kan ikke

huske om de nævnte tilfælde med jord i skovlen var inden for de sidste par uger inden

den 23. marts 2001. Vidnet kan se skovlens indre når gummi-gedens chauffør kører hen

til lastbilen. Som regel læsses lastbilen fra venstre side; det foretrækker vidnet. Det er

en almindelig erfaring hos chaufførerne der kører med skærver at der kan være ler på

skovlen. Det ved man at man skal holde øje med. Det er dog ikke sådan at man hver

gang ser efter om der er jord på eller i skovlen.

Vidnet hentede ikke skærver den 23. marts 2001. Efter Vidne 3's anmodning kom han

til stede da der skulle være møde den 28. marts 2001, men da han kom, fik han besked

på at han alligevel ikke skulle deltage.

Person 3 har forklaret at hun er ejer af og administrerende direktør for

SSG. SSG sælger sømaterialer samt grus, sten og granit. Endvidere arbejder de med

jordhåndtering.

Hun er uddannet økonom og begyndte egen virksomhed for 20 år siden. Lagerplad-sen

på Prøvestenen blev etableret i 1994. Pladsen er åben fra søsiden. Den er fra landsiden

åben fra kl. 6 til kl. 17 om hverdagen. I 2001 var pladsen ikke altid aflåst. Det er ændret

nu så den altid er aflåst uden for de nævnte tider. Der er tidligere fore-kommet tilfælde

af hærværk hvor gerningsmænd har smidt sten i sandbunker.

Samarbejdet med NCC startede i 1994. Samarbejdet er omfattende og vedrører NCC's

materialer, såsom de materialer sagen drejer sig om, men også SSG's egne materialer.

Det er forekommet at SSG har fundet rester af sprængningsmateriale i leverede

skærver, ligesom man har fundet skærver i overstørrelse.

Vidnet tager personlig hånd om selskabets kontrakter. Hun sørger for at kontraktfor-

slag bliver sendt til selskabets advokat til gennemgang. Det er Vidne 1 også klar over.

Hun er af sin formand på et tidspunkt blevet gjort bekendt med



/

- 12 -

at SSG skulle tage en kloridprøve, det forlangte Vidne 1. Det tog vidnet til efterretning,

for det var en lille ting.

Driftsinstruksen er skrevet på vidnets computer. Den er ikke skrevet under, men den er

godkendt af alle parter. Efter sagens opståen fremkom kvalitetsplanen. Vidnet havde

ikke set planen før sagen opstod. Den er ikke færdig. Der er nogle ting der ligger klart,

men der er også udestående spørgsmål.

Vidnet deltog i mødet den 28. marts 2001. Der kom ingen opfølgning på mødet. Hun

fik ikke forevist de fundne jordklumper eller blot nogle af dem. Hun sagde på mødet at

hun gerne ville have set dem, og hun havde også ventet at få dem forevist. Vidnet

ønskede ikke at Vidne 4 deltog i mødet. Han havde ikke foretaget den transport som

sagen drejer sig om. Hvis han skulle være til stede, var der en del andre der også skulle

være der.

Skærverne losses på kajen i Prøvestenen. SSG står for transporten til pladsen med bånd

eller gummiged. Formanden kontrollerer transporten. Der er fem gummigeder på

pladsen, nogle anvendes til jordtransport, andre til skærver. Det er forskellige skovle

der bruges til de forskellige formål, det er chaufførerne instrueret i. Der var også fem

gummigeder dengang hvoraf to var reserveret til skærver.

Vidne 7 har forklaret at han er direktør for Tune grusgrav og miljø- og kvalitets-
ansvarlig i SSG-koncernen. Han har arbejdet med kvalitetskontrol siden 1970.

De bunker der er angivet på ridset (dommens bilag 2), blev etableret i 2000. Trans-

porten fra kaj til bunke foretages på bånd. Bunken med 16/25 skærver er aldrig helt i

bund. Folkene på pladsen er instrueret om håndteringen af læsningen af lastbilerne,

herunder at nogle læssemaskiner skal anvendes til jord og andre til skærver. Det er en

helt fast kutyme at en maskine ikke må anvendes til forskellige materialer.

Vidnet har set stenbruddet i Stenungsund hvorfra skærverne kommer. Der er et jord-lag

og træer og endda bygninger på bjerget som klippestykkerne bliver sprængt ud af.

Klippestykkerne bliver kørt til et knuseværk ved indgangen til bruddet. Skærverne

bliver vasket og transporteret til lagerbunker hvorfra de senere transporteres med bil til

udskibningsstedet og læsses på skib med bånd.



/

- 13 -

Vidne 2 har forklaret at han har været pladsformand hos SSG i fire år. Inden da
var han i 20 år beskæftiget med stenbrydning og betonblanding i Grønland.

Når man på pladsen modtager skærvelaster med skib, foretages en visuel kontrol når

lugerne er blevet åbnet. Siden 2000 foregår transport af skærver fra skibssiden til

pladsen med bånd. Der tages også en kloridprøve i forbindelse med modtagelsen. Det

var Vidne 1 der bad om at denne, forholdsvis lille, prøve blev taget. De har to slags

gummigeder eller dumpere på pladsen, de der kører på skærveplad-sen, og de der er

beskæftiget med andet. Når dumperne der kører med skærver, ikke benyttes, parkeres

de på et areal der er belagt med skærver. På grund af jordmateria-lets større vægtfylde

anvendes større skovle til flytning af skærver end til jordtrans-port. Det er naturligvis

ikke fysisk udelukket at en dumper der benyttes til jord, også benyttes til skærver. Det

er normalt de samme to personer der kører skærver. De på-gældende er ikke

beskæftiget med andet. Hvis der bliver brug for at sætte en afløser ind til

skærvetransport, tager den pågældende en af dumperne der er forbeholdt

skærvetransport. Det forekommer ikke at en dumper til skærvetransport bliver benyt-tet

til jordtransport.

Vidnet kender ikke noget til at hans chauffører skulle være blevet anmodet om at fjerne

jord fra en skovl der skulle benyttes til skærvelæsning, således som det frem-går af

referatet af mødet den 28. marts 2001. Lastvognene læsses altid fra venstre side. Nogle

lastbilchauffører ser på læsningen udefra, andre sidder i førerhuset og kan se læsningen

i sidespejlet. De har mulighed for at se om der er jord på skovlen når denne køres hen

mod bunken for at tage skærver.

Den der læsser lastbilen, kan normalt ikke se om der i denne sidder fx jordrester i

hjørnerne af ladet. Det er forekommet at man fra SSG’s side har sagt til lastbilchauf-

førerne at de skulle rense deres lad for jordrester. De lastbiler der kommer på plad-sen,

skifter ofte fra den ene slags læs til den anden.

Der har ikke tidligere være forekomst af jord i skærvebunken. Det er sket at der har

været asfalt. I de tilfælde har vidnet kontaktet Vidne 1.

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 



/

- 14 -

Vidnet har på et tidspunkt fået kvalitetsplanen af en af NCC’s folk, men han kan ikke

huske af hvem. Han har formentlig fået planen for at læse den igennem. Han gik ud fra

at Person 3 havde fået et andet eksemplar af planen. Det er hende der i givet fald skal

godkende planen. Vidnet har ikke kontakt med andre hos NCC end Vidne 1.

Vidne 6 har forklaret at han har været gummihjulslæsser hos SSG i fem år. Han

 

 

 

 

 

 

 

 

 

kører som regel med jord. Når man kører med jord, må man ikke komme hen til

skærverne. Det forekommer ikke at man anvender samme dumper til jord og skær-ver.

Vidnet var på pladsen den 23. marts 2001. Han læssede skærver til 4K-Beton. Det skete

ved 8-9-tiden, mere præcist kan han ikke tidsfæste det. Dumperne til skærver holdt i

2001 om dagen på en plads med knust tegl, om natten holdt de på en plads med

skærvebund. I dag er holdepladsen med skærver blevet asfaltbelagt.

Inden en dumper tages i brug til skærvelæsning, kontrollerer chaufføren om der er jord

eller andet på skovlen. Hvis det er tilfældet, renses den med en højtryksspuler. Vidnet

har ikke været ude for påtale fra en af NCC’s chauffører vedrørende jord på skovlen.

De har ikke konstateret urenheder i skærvebunken efter den 23. marts 2001.

Virksomhed 2 og Virksomhed 1 benytter meget forskellige typer lastbiler. Man kan nor-

malt ikke se ladets bund når man læsser med gummiged. Lastbilchaufføren sidder altid

i førerhuset under læsningen. Læsningen sker fra lastbilens venstre side. Pladsen på den

anden side ved B-vej benyttes til en værkstedsbygning, et knuseværk, et jord-hotel og

en kontorbygning med vægt.

Vidne 1, NCC, har forklaret at han er uddannet bygningsingeniør. Han har været

projektleder på byggepladser i 5 år. Han har ikke haft noget med ud-arbejdelsen af

samarbejdsaftalen mellem NCC og SSG at gøre.

Der er ingen særlig grund til at driftsinstruksen ikke blev underskrevet.



/

- 15 -

Han har personligt gennemgået kvalitetsplanen med Vidne 2 der var kontakt-mand hos

SSG. Han havde også kontakt til Person 3 i den forbindelse. Kvalitetsplanen var alene

en uddybning af rutiner der allerede var taget i brug.

For at kunne sælge sten til beton skal man overvåges af en tredje part, og NCC valgte

her Dansk Grus Certificering (DGC), hvilket fremgår af kvalitetsplanen. Kvalitets-

planen er godkendt i forbindelse med certificeringen af NCC. Der findes et under-

skrevet eksemplar af kvalitetsplanen. Det fremlagte eksemplar er hans egen kladde

hvorfor planen ikke er underskrevet.

I september 2002 udarbejdedes en ny driftsinstruks til erstatning for den driftsin-struks

der var gældende før kvalitetsplanen.

Der forekommer ikke flint i stenbruddet i Stenungsund, kun granit og muldjord. Der

ryddes for jord så godt som det nu er muligt, inden der sprænges. Der kan dog stadig

forekomme jord og trærødder når der sprænges. Efter sprængning kommer granit-

stykkerne til et knuseværk i nærheden hvor granitten knuses til skærver. Herefter

sorteres skærverne ved hjælp af riste.

Der er løst finstof sammen med granitten, og det kan hobe sig op forskellige steder, fx i

en silo hvor skærverne glider inde i midten.

Han blev den 23. marts 2001 ca. kl. 10 af Vidne 3 bedt om at komme til Ejby hvor han

var ca. kl. 11. Han blev præsenteret for bakken med jordklumper som vist på dommens

bilag 1, billede 1. Han brød en jordklump, og han konstaterede at der var flintesten i.

Det var for ham bevis for at den ikke kom fra Sverige. Han spurgte om han måtte få en

klump med, men det måtte han ikke. Han mener ikke han så byg-ningsrester i

klumperne.

Han aftalte med Vidne 3 at han skulle se om årsagen til klumpen skyldtes for-hold hos

SSG. Han tog straks til Prøvestenen, og her var der ikke noget der sprang i øjnene. Han

mener at han talte med Person 3. Han tog herefter initiativ til mødet den 28. marts.



/

- 16 -

Han har ingen erindring om at Person 3 bad om at se jordklumperne på mødet den 28.

marts.

Den visuelle modtagekontrol hos 4K-Beton var uddelegeret til vognmændene. Det var

en utilstrækkelig kontrol, for vognmændene kunne ikke se hvad der blev læsset på

ladet.

Parternes procedure

4K-Beton har anført at det er ubestridt at betonproduktionen den 23. marts 2001 om

morgenen blev forurenet med jordklumper, og at denne forurening har påført 4K-Beton

et tab svarende til påstandsbeløbet. Det er endvidere ubestridt at forureningen fandt sted

i 16/25 mm granitskærver.

§ 3 i aftalen mellem 4K-Beton og NCC betyder at der ikke skal være jordklumper

blandt skærverne. Efter § 9 kan 4K-Beton i sådanne tilfælde afvise en leverance, og

indtræffer der forurening med jord, skal NCC afholde samtlige direkte og indirekte

udgifter der skyldes forureningen. Hvis bestemmelsen forstås som en garantibe-

stemmelse, er der erstatningspligt hvis garantien svigter. Selv om der ikke er garanti-

ansvar, har NCC erstatningspligt efter dansk rets almindelige regler om erstatnings-

ansvar for skadegørende handlinger.

Det må lægges til grund at de forurenede skærver blev leveret den 23. marts 2001 om

morgenen. Dette støttes af Vidne 3's forklaring hvorefter blandemesteren hver morgen

tjekker ristene på siloerne. Der var ingen jordklumper da blandemesteren den 23. marts

om morgenen tjekkede ristene før den første aflæsning. Dette fremgår også af referatet

af mødet den 28. marts.

Det kan ikke lægges 4K-Beton til last at man har smidt jordklumperne ud. NCC´s

forsikringsselskab, Topdanmark, har i skrivelse af 21. juni 2001 erkendt at der var

jordklumper mv. i leverancen. Skrivelsen er ganske vist ingen erkendelse af skyld, men

den erkender faktum, og det er bindende for NCC. Derfor har 4K-Beton ikke beholdt

klumperne.



/

- 17 -

Jordklumperne kan i princippet være kommet fra lastbilens lad. Det er imidlertid

forklaret af Vidne 5 at han kørte et læs grus tidligere samme morgen. Dette kan ikke

forurene en lastbils lad med jord. Vidne 5 forklarede også at ladet var pænt og rent, og

at han slet ikke kørte med jord i den pågældende uge. Han kørte med grus der var

vasket, siet og tørret. Det har også formodningen imod sig at jordklumper som dem

sagen drejer sig om, ”overlever” en tur sammen med grus. Lastbilen må således

udelukkes som årsag til forureningen.

Forureningen kan herefter kun stamme fra læssemaskinens skovl eller fra skærve-

bunken på SSG´s plads, og i begge tilfælde hæfter NCC for følgerne af forurening fra

disse steder.

NCC har i forhold til 4K-Beton til støtte for sin påstand gjort gældende at 4K-Beton

skal føre bevis for at skærverne var forurenet med jord inden pålæsningen af den lastbil

der blev ført af Vidne 5. Med andre ord at forureningen fandt sted inden risikoens

overgang. Man kan ikke udelukke nogen af de på mødet den 28. marts nævnte syv

mulige årsager. Bevisbyrden er således ikke løftet af 4K-Beton.

Vidne 1's bemærkede at der var flint i jordklumperne, og det ude-lukkede at de

stammede fra Stenungsund. Jordklumperne var bevismaterialet, men Person 6 ville ikke

udlevere dem, og efter nogle måneder blev de smidt ud. 4K-Beton har bevisbyrden i

sagen, og det må komme selskabet til skade at man smed klumperne ud. Klumperne var

det vigtigste bevismiddel i sagen og burde have været analyseret. At dette ikke er sket

og ikke længere er muligt, må komme 4K-Beton til skade på afgørende måde.

Der er afgivet en detaljerede forklaringer af Vidne 7 og Vidne 1 om proceduren i

Sverige, og sandsynligheden for at der kommer jord med herfra blandt skærverne, er lig

nul. En tændsats kan ”klare processen” , men en jordklump kan ikke.

Der er ikke objektive holdepunkter for at udelukke at der var jord på den lastbil der

transporterede skærverne. Det kan ikke udelukkes med nogen sikkerhed at ladet var

forurenet, fx fordi det grus der forinden var kørt med, indeholdt jord. Chaufførens

forklaring herom er ikke tilstrækkelig.



/

- 18 -

Det kan med stor sikkerhed udelukkes at jorden stammede fra skibenes lastrum, for der

havde forud for den aktuelle last ikke været ladninger med jord.

Der er således ikke omstændigheder der med afgørende vægt peger på at forurenin-gen

skyldes forhold som NCC eller SSG bærer ansvaret eller risikoen for. Tværtimod er der

en sådan tvivl om årsagen til forureningen at NCC skal frifindes.

Topdanmark erkender hverken ansvar eller faktum ved skrivelsen af 21. juni 2001 som

indledes med bemærkningen ”ud fra de foreliggende oplysninger” .

NCC har i forhold til SSG til støtte for sin påstand gjort gældende at det er SSG´s

opgave at sikre sig at granitskærverne ikke kommer i kontakt med jord. Kvalitetspla-

nens pkt. 6 viser klart hvilke pligter SSG har for at man kan undgå forureningspro-

blemer. En forurening opstået før risikoens overgang til 4K-Beton må hidrøre fra SSG

og være SSG´s risiko og ansvar.

Vidne 3 forklarede at det mest sandsynlige var at jorden stammede fra en læs-

semaskine. Det er ubestridt at der er jordbunker hos SSG, og både Vidne 5 og Vidne 4

forklarede at de tidligere har oplevet at der var jord på grabben af en læs-semaskine.

Dette taler alt sammen for at jordforureningen hidrører fra SSG.

SSG har til støtte for sin påstand gjort gældende at den meget tunge bevisbyrde 4K-

Beton har i forhold til NCC, og som NCC har i forhold til SSG, ikke er løftet.

Der er fokuseret meget på skærverne i sagen, men skærver er kun et ud af fire ele-

menter i beton. De øvrige tre er vand, grus og cement. Det er intet oplyst om cemen-

ten, og det kan ikke udelukkes at forureningen hidrører herfra. Det kan heller ikke

udelukkes, men er tværtimod meget muligt at forureningen stammer fra de anvendte

mængder grus. Det er alene vandet der kan udelukkes som forureningskilde i denne

henseende. Hvis man havde fået jordklumperne analyseret, kunne det eksempelvis have

vist sig at de stammede fra grusgraven hvorfra gruset kom. Det er ikke SGS´s problem,

men 4K-Betons at jordklumperne ikke blev analyseret. Da det langtfra er bevist at

forureningen kom fra jord der fulgte med skærverne, bør NCC frifindes i forhold til

4K-Beton og SSG frifindes i forhold til NCC.



/

- 19 -

Den håndteringsproces der finder sted før skærvernes ankomst til SSG, er ikke SSG´s

ansvar, og det samme er tilfældet for så vidt angår selve opbevaringen på SSG´s plads.

Forureningen kan sagtens hidrøre fra Stenungsund. Det er oplyst at der findes over-jord

på stedet som fjernes før der brydes, men det må anses for højst sandsynligt at der ved

sprængningen er jord tilbage på klippen, og at noget af denne jord følger med hele

vejen til 4K-Beton. Der er også forevist rester af tændsatser og net fra spræng-ningen,

og når disse elementer kan følge med hele vejen, kan jordklumper også. Det er ikke

tilstrækkeligt med Vidne 1's forklaring om at klumperne med sikkerhed ikke kom fra

Sverige, fordi der var flint i.

Det kan heller ikke udelukkes at jordklumperne stammer fra lastbilerne der kørte

skærverne fra stenbruddet til afskibningshavnen. SSG har fremsat opfordring til at få

undersøgt dette nærmere, men det er ikke blevet gjort.

Endvidere kan det ikke udelukkes at jordforureningen stammer fra skibet der trans-

porterede skærverne til Danmark. Skrivelsen fra rederiet dokumenterer ikke at ski-bets

lastrum ikke kan have været forurenet med jord.

Der kan have været hærværk hos SSG. Dette har der ifølge Person 3 tidli-gere været.

Hvis der er tale om hærværk, falder det imidlertid uden for SSG’s ansvar og risiko.

Siloen med 16/25 mm skærver var ifølge Vidne 3's forklaring halvt fuld om morgenen

den 23. marts. Der var altså i forvejen skærver i siloen, og forureningen kan hidrøre fra

disse skærver – et forhold som NCC ikke har gjort noget for at bely-se.

Det kan ikke udelukkes at jordklumperne lå på risten om morgenen den 23. marts inden

leverancen fra SSG. Blandemesteren har ikke afgivet forklaring om de nærme-re

omstændigheder i forbindelse med hans kontrol.



/

- 20 -

Forurening kan også stamme fra Virksomhed 1's lastbil. Vidne 5's forklaring om at han

renser ladet om aftenen, er ikke tilstrækkelig til at udelukke denne forurenings-kilde.

Det kan heller ikke udelukkes at hærværk hos 4K-Beton er baggrunden for den

opståede jordforurening.

På baggrund af Vidne 6's forklaring kan det udelukkes at det er selve håndterin-gen hos

SSG der er årsagen. Gummihjulslæsserne blev placeret på et underlag af enten skærver

eller knust tegl, og skovlene blev kontrolleret inden læsning. Hverken Vidne 5 eller

Vidne 4 har konstateret jord på skovlen i det konkrete tilfælde. At de to tidligere skulle

have konstateret jord på skovlene, kan ikke bruges til noget. De erindrer ikke hvornår

det var, og det er ikke dokumenteret at det blev påtalt.

Det er således hverken bevist eller sandsynliggjort at der er årsagssammenhæng mel-

lem skaden og SSG´s håndtering.

SSG har ikke tilsidesat sine pligter i henhold til samarbejdsaftalen med NCC og har

ikke handlet culpøst. Samarbejdsaftalen er indgået med Person 3, og hun har aldrig fået

forelagt kvalitetsplanen. Vidne 2 havde ikke stillingsfuldmagt til at indgå aftale om

kvalitetsplanen, og det vidste Vidne 1.

Rettens bemærkninger

Retten lægger til grund som sikkert at der den 23. marts 2001 om formiddagen blev

konstateret en forurening med jord af en betonmængde som førte til det tab der frem-

går af sagsøgeren, 4K-Betons, påstand. Som sagen foreligger, lægger retten endvide-re

til grund at forureningen havde en karakter der medførte at den skærvemængde som

blev leveret, ikke var kontraktmæssig i henhold til § 3 i aftalen mellem 4K-Beton og

NCC.

I overensstemmelse med parternes seneste standpunkter kan det fastslås at der den

pågældende dag ca. kl. 8.00 med lastbil Reg. nr. 2 ført af Vidne 5 blev leveret et læs

16/25 skærver der samme dag var hentet hos SSG mellem ca. kl. 7.30 og 7.45. Det må

anses som helt overvejende sandsynligt at forureningen blev hidført med denne last

skærver fra SSG’ plads. Der er herved lagt vægt på de observationer som Vidne 3

foretog kort efter meddelelsen om urenheder. Herved blev konstateret



/

- 21 -

jordklumper m.v. på risten til siloen med 16/25 skærver foruden en del af en tænd-snor

og en rest af et net. Der blev ved gennemgang af øvrige siloer ikke fundet jord-klumper.

Blandt jordklumperne på risten befandt sig en klump som efter vidneforkla-ringerne og

udvisendet af foto nr. 1 havde en form der er vel forenelig med den anta-gelse at

klumpen har befundet sig på eller op ad et glat emne. Der er videre lagt vægt på Vidne

5's og Vidne 4's forklaringer om at begge ved andre lejligheder kon-staterede jord på

skovle (grabber) som blev benyttet af SSG’s førere af gummigeder. Endelig indgår som

et væsentligt led i vurderingen at SSG på sin plads håndterer jord (”jordhotellet”).

Der er ikke holdepunkter for den antagelse at de jordmængder som blev tilført 4K-

Beton, stammede fra den pågældende lastbils kørsel med andre materialer, således at

forureningen af skærveleverancen skulle være indtruffet i forbindelse med læsningen

på lastbil dvs. efter risikoens overgang til 4K-Beton. De oplysninger der foreligger om

kørsler med andre materialer (betonsand, i Vidne 5's og andres forklaringer omtalt som

grus), underbygger ikke en antagelse herom.

Retten finder det helt usandsynligt at de nævnte jordmængder hidrørte fra stenbrud-det

i Stenungsund. Det kan vel ikke udelukkes at der har været jordmængder iblandet de

afsprængte klippestykker, men disse klippestykker har, som det fremgår af Vidne 7's og

Vidne 1's forklaringer, gennemgået en knusningsproces og senere sortering og vask

som medfører at det må betragtes som udelukket at et stykke jord af blot nogen

størrelse og især et stykke jord af den oven for beskrevne beskaffenhed kunne tænkes at

forlade stenbruddet sammen med skærverne. Der er i sagens oplysninger endvidere

ikke nogen grund til at antage at jordstykkerne stam-mer fra de lastbiler der kørte

skærverne til skibet. Losningen på skibet og læsningen af skærverne på Prøvestenen

medfører at det må betragtes som helt usandsynligt at jordklumper ikke ville blev

sønderdelt i løbet af disse processer. De oplysninger der foreligger om den tidligere

benyttelse af skibet, giver ikke grund til at tro at jord-mængderne stammer fra tidligere

transporter udført af dette.

Der foreligger ikke en god begrundelse for at de jordrester der ses på foto 1, er blevet

bortskaffet inden der forelå bindende erklæringer fra sagens parter om sagens fakta,

herunder årsagssammenhængen og oprindelsen af den pågældende jord. Analyse af

jordresternes indhold kunne med stor sandsynlighed have givet væsentlige spor i



/

- 22 -

retning af at fastslå sagens sammenhæng og således muligt have overflødiggjort rets-

sagen eller dele af den. Undladelsen af denne bevissikring medfører dog ikke at ret-tens

vurdering er forbundet med en usikkerhed der er af betydning for afgørelsen i sagen.

Retten kommer således til det resultat at forureningen af skærverne må have fundet sted

i forbindelse med SSG’s håndtering af dem, og at dette indebærer en tilsidesæt-telse af

SSG’s forpligtelser i henhold til samarbejdsaftalen og driftsinstruksen af au-gust 1999.

Det får i denne forbindelse ikke betydning om SSG må anses for at have accepteret den

af NCC udarbejdede kvalitetsplan, dateret 01. marts 2001.

NCC skal derfor betale det påståede beløb til 4K-Beton, og SSG skal betale samme

beløb til 4K-Beton.

Thi kendes for ret:

NCC Danmark A/S betaler inden 14 dage 441.263,88 kr. med procesrente fra den 21.

februar 2002 til 4K-Beton A/S.

Sydhavnens Sten & Grus A/S betaler inden 14 dage 441.263,88 kr. med procesrente fra

den 21. februar 2002 til NCC Danmark A/S.

Inden 14 dage efter denne doms afsigelse skal NCC Danmark A/S betale 40.000 kr. i

sagsomkostninger til 4K-Beton A/S.

Inden 14 dage efter denne doms afsigelse skal Sydhavnens Sten & Grus A/S betale

40.000 kr. i sagsomkostninger til NCC Danmark A/S.

Jens Feilberg

Aksel Gybel Søren Rathmann



/

- 23 -

-23-




/

Bi'las ]

 

 

 

TORBEN BONDROP

 

 




/

 




/

 




/

- 27 -

 

09/1 2002 13:01 FAX +4532964084

 

 

 

STEN & GRUS PROVESTENEN + ADVOKAT 004/007
LAGER PLADSoPRYGNING Bilas 2
La Stenungsund 8-16 mm
{6 Skien Genit 8-16 mw
2 Stenurgsund 2-5 nm
3 Skicn Gant 5-8 mm
4 Steneng soma 3-8 ram
S Stemungsund N=16 vam
& Stenung sand 8-11 wn
CT) Shemmgtund 16-25 an
8 Shien Grant 16-25 ven

 

 

]