Sagen angår, hvorvidt der er grundlag for at beskatte Sagsøger af maskeret udlodning fra Virksomhed 1 ApS i indkomstårene 2007-2011
Ret: Retten i Hjørring (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Skat;

/

RETTEN I HJØRRING
DOM

afsagt den 19. september 2019

Sag BS-223/2018-HJO

Sagsøger
(advokat Christian Falk Hansen)

mod

Skatteministeriet Departementet
(advokat David Auken)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagen er anlagt den 4. januar 2018 og angår, hvorvidt der er grundlag for at be-
skatte Sagsøger af maskeret udlodning fra selskabet Virksomhed ApS 1 i
indkomstårene 2007-2011, om begrundelse, ligningsfrist, ekstraordinær
genoptagelse, og rettidig varsling.

Sagsøger, har fremsat følgende påstand:

Der nedlægges principalt påstand om, at skatteansættelserne for indkomstårene
2007-2011 nedsættes med kr. 5.408.586.

Subsidiært nedlægges der påstand om, at Sagsøgers skatteansættelse for
indkomstårene 2007-2011 hjemvises til fornyet behandling hos SKAT.



/

2

Sagsøgte, Skatteministeriet Departementet, har fremsat påstand om frifindelse, idet
Skatteministeriet dog anerkender, at Sagsøgers aktieindkomst for indkomståret
2011 nedsættes med 20.000 kr.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218
a.

Oplysningerne i sagen
Det fremgår af sagen, at Landsskatteretten den 31. oktober 2017 stadfæstede
SKATs afgørelse af 31. marts 2015, i hvilken SKAT opgjorde maskeret udlod-ning
fra Virksomhed ApS 1 til Sagsøger for årene 2007-2011 således:

2007: 512.697 kr.
2008: 504.900 kr.
2009: 500.000 kr.
2010: 1.247.406 kr.
2011: 2.644.683 kr.

Af Landsskatterettens afgørelse fremgår:

”…

SKATs afgørelse
Ved SKATs gennemgang af sagen er det konstateret, at der er foretaget en ræk-
ke hævninger p å selskabets bankkonti. En del af disse hævninger er bogført p å 
selskabets mellemregningskonto mv. med hovedanpartshaveren Virksomhed ApS
2.

Årsagen til, at der ikke er foretaget skattemæssige korrektioner i selskabet er, at den
nødvendige bogføring ikke er til stede for en nærmere gennemgang. Det kan ikke
dokumenteres, at hævningerne vedrører f.eks. udeholdt omsætning, uretmæssig
bogførte driftsudgifter eller lignende. Omvendt har selskabet kun i f å tilfælde
dokumenteret, at hævningerne er erhvervsmæssige.

SKAT har derimod foretaget udlodningsbeskatning til Virksomhed ApS 2 og her-
fra til klageren. Den samlede udlodning for perioden 1. januar 2007 - 31. decem- 
ber 2011 udgør 5.409.586 kr.

Ved SKATs gennemgang er det konstateret, at der er foretaget en række hæv-
ninger p å selskabets bankkonti. En del af disse hævninger er bogført p å selska- 
bets mellemregningskonti mv. med hovedanpartshaveren, Virksomhed ApS 2, jf.
kontoudtog.



/

3

Mellemregningskonto imellem Virksomhed ApS 2 og hovedanpartshaveren
Sagsøger er ikke fremlagt, men revisor har fremsendt opgørelse for perioden 1. juli
2008 -30. juni 2010.

Vidne 1 har overfor Nordjyllands Politi redegjort for, hvorledes han har hævet
penge i selskabet. Da han foreholdes, at der er hævet ca. 4,7 mio. kr. i kontanter,
har han til Nordjyllands Politi forklaret:

"Afhørte erkendte, at der er ubestridt, at der er hævet et væsentligt beløb i
kontanter. Afhørte forklarede, at han hele tiden er bagud p å sin økonomi, 
s å hver gang, der g å r penge ind p å kontoen, hævede han dem og betalte de
forskellige kreditorer . Afhørte betalte sine regninger kontant og han an-vendte
ikke netbank. Det er ikke alene kreditorerne i Virksomhed ApS 1, men
samtlige kreditorer, ogs å i hans gamle selskab nødlidende selskaber. Afhørte
har og-s å afholdt private omkostninger."

Hverken SKAT eller Nordjyllands Politi har afhørt Vidne 1 eller kla-geren om en
eventuel skattesag.

Da SKAT ikke er i stand til at konstatere, hvad hævninger af kontante beløb p å 
selskabets bankkonti er anvendt til i erhvervsmæssig sammenhæng, er beløbe-ne
anset for hævet til private form å l. Der er henvist til ligningslovens § 16 A.

Forholdet er omfattet af skatteforvaltningslovens § 27, stk . 1, nr. 5, fordi det an- 
ses, at der som minimum er handlet groft uagtsomt ved, at der ikke er afgivet
korrekte oplysninger om indkomst - og formueforhold til de danske skattemyn-
digheder, hvorfor forældelse af ansættelsesfristerne er suspenderet.

…

Landsskatterettens afgørelse
Det fremgår bl.a. af forvaltningslovens § 24, stk. 1, at en begrundelse for en af-
gørelse skal indeholde en henvisning til de retsregler, i henhold til hvilke afgø-
relsen er truffet.

SKATs afgørelse anses for tilstrækkelig begrundet i henhold til forvaltningslo-vens
§ 24, stk. 1. Der er lagt vægt på, at det af afgørelsen fremgår, at SKAT har
konstateret, at der er foretaget en del hævninger på Virksomhed ApS 1's konti,
hvilket synspunkt er understøttet ved henvisninger til bilag, der er kendt af kla-
geren eller vedlagt/citeret. Der er endvidere henvist til hjemlen for beskatning af
klageren, jf. ligningslovens § 16 A, samt til skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr.
5, for så vidt angår SKATs ekstraordinære genoptagelse.



/

4

Det fremgår af ligningslovens § 16 A, stk. 1, at ved opgørelse af den skattepligti-ge
indkomst medregnes udbytte af aktier, andelsbeviser og lignende værdipa-pirer. Af
stk. 2, nr. 1, fremgår, at til udbytte henregnes alt, hvad der af selskabet udloddes til
aktuelle aktionærer eller andelshavere.

Klageren er i de omhandlede indkomstår ejer af Virksomhed ApS 2, der er ejer af
Virksomhed ApS 1. Klageren er som hovedanpartshaver omfattet af ligningslo-
vens § 16 A, og hun er således skattepligtig af udbytte m.v., der udloddes til hende.
De hævninger i Virksomhed ApS 1, der efter det oplyste er foretaget af klagerens
ægtefælle, anses for at have passeret klagerens økonomi, således at hun er
skattepligtig af hævningerne. SKATs opgørelse af hævningerne fremgår bl.a. af
kontoudtog fra Sparekassen Vendsyssel og Dronninglund Sparekasse, og der er
efter SKATs korrektion af hævningerne som følge af postering på mel-
lemregningskonto ikke grundlag for at anfægte SKATs talmæssige opgørelse af
hævningerne, der ikke er anset for afholdt i selskabets interesse. Dog bemærkes
det, at der i kontoudtog fra Sparekassen Vendsyssel den 1. april 2008 er med-regnet
et hævet beløb på 35.500 kr. som ifølge kontoudtoget alene udgør 34.500 kr.
Forhøjelsen i 2008 nedsættes derfor med 1.000 kr. fra 504.900 kr. til 503.900 kr.

Det fremgår bl.a. af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, at told- og skattefor-
valtningen ikke kan afsende varsel om foretagelse eller ændring af en ansættel-se af
indkomstskat senere end den 1. maj i det fjerde år efter indkomstårets ud-løb.

Af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, fremgår, at uanset fristerne i § 26 kan
en ansættelse af indkomstskat foretages eller ændres efter told- og skatte-
forvaltningens bestemmelse, hvis den skattepligtige eller nogen på dennes veg-ne
forsætligt eller groft uagtsomt har bevirket, at skattemyndighederne har fo-retaget
en ansættelse på et urigtigt eller ufuldstændigt grundlag.

Af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, fremgår, bl.a., at en ansættelse kun kan
foretages i de i stk. 1 nævnte tilfælde, hvis den varsles af told- og skatteforvalt-
ningen senest 6 måneder efter, at told- og skatteforvaltningen er kommet til
kundskab om det forhold, der begrunder fravigelsen af fristerne i § 26.

Klageren er som nævnt ovenfor skattepligtig af hævningerne i Virksomhed ApS 1,
og det kan tilregnes klageren som værende mindst groft uagtsomt, at hævningerne
ikke er selvangivet som skattepligtig udlodning. SKAT har derfor i medfør af
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, været berettiget til ekstra-ordinært at
genoptage skatteansættelsen i indkomstårene 2007- 2011 inkl. Det bemærkes
endvidere, at SKAT tillige har været berettiget til at foretage forhøjel-serne for
indkomstårene 2009, 2010 og 2011, idet disse ansættelser er foretaget



/

5

rettidigt i henhold til den forlængede ansættelsesfrist i skatteforvaltningslovens §
26, stk. 5, jf. skattekontrollovens § 3 B.

Hvad angår 6 måneders fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, har Nord-
jyllands Politi den 30. september 2014 anmodet SKAT om skatteansættelse af
klageren og hendes ægtefælle. SKAT anses derfor at have været berettiget til at
afvente henvendelsen fra politiet, idet SKAT først på dette tidspunkt kan anses for
at være kommet til kundskab om omfanget af sagen, således at hævningerne kan
opgøres. Da SKAT har afsendt forslag til afgørelse den 24. februar 2015, hvilket er
indenfor fristen på 6 måneder fra politiets henvendelse af 30. septem-ber 2014 til
SKAT, er fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, derfor over-holdt, og
SKATs afgørelse er ikke ugyldig.

Den påklagede afgørelse stadfæstes derfor.”

Revisor Vidne 2 har til brug for sagen udarbejdet notat af 16. august 2018 og notat
af 15. november 2018.

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Sagsøger og af vidnerne Vidne 1, Vidne 3 og Vidne 2.

Sagsøger har forklaret, at hun blev uddannet som sosu-hjælper i 1993, og hun
arbejder stadig på et plejehjem. Hun har ingen regnskabsmæssig uddannelse. Hun
stiftede Virksomhed ApS 1, fordi ENV ville have et andet selskab end det, der var i
forvejen. Hun ved ikke, hvorfor det blev hende, der var stifter og blev direktør i
selskabet. Virksomhed ApS 1 var ejet af Virksomhed ApS 2, hvor hendes sam-lever
Vidne 1 var direktør. Virksomhed ApS 1 var beskæftiget med det, der fremgår af
formålet. Hun var ikke involveret, det var hendes samlever, der stod for det og var
daglig leder. Hun har aldrig deltaget i den daglige drift, og hun havde ikke adgang
til selskabets bankkonti. Hun har nogle få gange været i banken for at hente checks,
hvis Vidne 1 havde bedt hende om det. I 2011 havde hun orlov fra sit arbejde i 6
måneder. Hun fik ikke offentlige ydelser. Hun arbej-dede for og fik løn fra
selskabet, og hun betalte skat af lønnen. Arbejdet bestod i at finde og regne
energibesparelser ud. Hun har aldrig fået andre udbetalinger fra selskabet end
denne løn, hun har aldrig fået overført noget privat og har ik-ke haft nogen
økonomisk fordel af at være stifter eller direktør. Hun ved ikke, om Vidne 1 har fået
private udbetalinger.

Sagen startede med, at politiet og SKAT kom ud for at ransage. De var vist 5
personer i alt, herunder Person 1. Det kan godt passe, det var i 2012. Hun ringede
efter Vidne 1, som kom hjem. Hun har ikke været sigtet eller afhørt og har ikke
været indkaldt til møder med SKAT.



/

6

Hun og Vidne 1 er ikke gift og har aldrig været det. De har været samlevende siden
2003. De bor i hus og har fælles økonomi. Hun har ikke ad-gang til hans konti. De
er fælles om at betale regninger. Hun kendte ikke til hans indkomstforhold. Hun har
vist betalt ca. 50.000 kr. ud af skattekravet. Hun kan ikke betale.

Vidne 1 har forklaret, at han er uddannet blikkenslager. Han var med til at oprette
Virksomhed ApS 1. Han arbejdede med energibespa-relser og havde en
samarbejdsaftale med elselskabet ENV, som ønskede, at kun-dernes besparelser
blev indberettet, og at det lå i et separat selskab. Sagsøger blev direktør, fordi
elselskabet ikke ønskede nogen sammenblan-ding med den daglige drift i hans
virksomhed. Det var ikke meningen, hun skulle have noget med det at gøre, og hun
havde overhovedet ingen daglig rolle i selskabet. Han ejede Virksomhed ApS 2,
som ejede Virksomhed ApS 1, så han havde kontrol over Virksomhed ApS 1. Han
har altid arbejdet med vedvarende energi og har et stort kendskab til markedet. Det
var på grund af en ny lov, at energi-selskaberne skulle dokumentere besparelser, og
derfor skulle det ligge i et sepa-rat selskab. Det var ham, der havde kontakt til
kunderne. Hvis han eksempelvis installerede en solfanger for en privat, fik
vedkommende typisk udbetalt bespa-relsen kontant. Selskabet fik pengene fra
energiselskabet. Hvis det var er-hvervskunder, fik de typisk pengene på en check.
Hans tidligere revisor, Person 2, ønskede selv at komme ind i branchen og
henvendte sig til ENV og sagde, at der var noget i vidnets virksomhed, der ikke var,
som det skulle være. Så ville ENV standse samarbejdet, og politiet og SKAT kom
og ransagede. Person 1 var med fra SKAT. Vidnet var ikke hjemme, men Sagsøger
ringede efter ham. Han blev anholdt og afleverede sin telefon og pc. Han mener,
han ef-terfølgende tog ind til SKAT, med henblik på at aflevere materiale, men de
hav-de selv alle papirerne. De havde åbenbart fået dem af politiet.

Han hørte først til sagen igen den 24. februar 2015, da forslag til afgørelse blev
sendt. Han havde selv en sag i Landsskatteretten, og der fik han medhold. Han var
ikke involveret i den efterforskning hos politiet, der fremgår politirapport af 13.
august 2012 (ekstrakten s 176). Han ved, at en af betjentene kun havde set på
hævninger fra den ene bank, så politiet måtte igennem det hele igen. Han vidste
ikke, at de havde fået kontoudtog. Det er korrekt, at han til politiet har sagt, som det
er gengivet i Landsskatterettens afgørelse side 3/21. Han var bagud med
økonomien, fordi han mistede sine kreditfaciliteter, så han levede lidt ”fra hånden i
munden” . Han husker ikke, hvilke selskaber, der var i drift på det tidspunkt, men
han tror, der var 3-4 stykker. Der var blandt andet Virksomhed ApS 2, Tylstrup
Handelsselskab, Tankstation Rødding og nogle ejendomsselskaber. Han mistede
kredit i form af fakturabelåning i Dronninglund Sparekasse, men der var stadig en
kassekredit på 1 mill. kr. i Sparekassen Vendsyssel. Selskaber-ne havde
selvstændige konti, og det kørte på samme måde med kontanthæv-ninger, dog ikke
i ejendomsselskaberne, hvor der var flere ejere. I 2010 og 2011



/

7

arbejdede han udelukkende med energibesparelser, ikke så meget montage. Når han
i 2012 forklarede, at han betalte for gamle selskaber, var det fordi, der var likviditet
i nogle selskaber. Det hele blev ført på mellemregning. Det er også rigtigt, som det
er gengivet, at han ikke er blevet afhørt om en skattesag. Han var ansat og fik løn i
Virksomhed ApS 1, afhængig af om selskabet tjente penge eller ej. Han
indtægtsførte nok ca. 500.000 kr. om året, når der var penge til det.

Det er hans indtryk, at der ikke skete noget, efter politiet sendte noget til SKAT i
2013. Advokat repræsenterede ham, og havde derfor kor-respondance med politiet
(ekstrakten s 182). Der har ikke været straffesag mod hverken ham eller Sagsøger.

Beløbet på 67.697,16 kr., der fremgår af politiets opgørelse på baggrund af
Virksomhed ApS 1's konto i Sparekassen Vendsyssel (ekstrakten s 175) dækker
ener-gibesparelse til den tidligere revisor, der stiftede Dansk Salgs Partner sammen
med vidnets tidligere makker. Der er ikke tale om en privat hævning. Beløbene, der
fremgår samme sted, på 100.000 kr., 230.000 kr. og 115.000 kr. er nok brugt til
betaling af slutbrugere. Det kan godt være, at beløbene ikke stemmer præcist
overens. De er nok gået til flere forskellige kunder. Der var dags dato bilag i
regnskabet. Beløbet på 225.000 kr. vedrører køb af checks. Han købte checks, hvis
det var en ejendomsbesidder, der skulle have energibesparelse udbetalt. Beløbet på
74.000 kr. den 1. juli 2008 er en privat hævning, som er bogført på
mellemregningskontoen, og det har SKAT accepteret. Det kunne ske, han lagde
penge ud for selskabet, og fik det udlignet via mellemregningen. Han manglede en
bogholder, fordi Person 2 var blevet partner med konkurrenten.

Beløbet på 75.000 kr., der fremgår af politiets opgørelse (ekstrakten s 176) er en
udbetaling til Jysk Byg, som var en samarbejdspartner, der lavede murerarbejde på
en ejendom i Korsør. Beløbene fra samme opgørelse for perioden 24. april til 24.
juni 2009 er betalinger til et firma ved navn Loop, hvorfra der blev lejet mandskab
ind til firmaet i Korsør. Beløbene fra den 23. september til den 15. de-cember, i alt
258.500 kr., er bogført på mellemregningen (ekstrakten s 186-87), og det er
accepteret af SKAT.

Beløbene på 22.000 kr., 45.000 kr. og 275.000 kr., der fremgår af mellemregnin-
gen for 1. juli 2008, er betalinger til Loop. Det drejede sig om et ejendomsprojekt
for Vidne 3. Hvis beløbet er udbetalt fra holdingselskabet, er det gået ind på
mellemregningen. Det kan have været holdingselskabet, der har haft entreprisen.

Beløbet på 200.000 kr. den 10. maj 2010 (ekstrakten s 178 og s 262) og tilsvarende
check samme dato vedrører nok nogle ejendomsbesiddere, der skulle have ud-
betalinger. Der var indgået energibesparelser kort forinden. Beløbet på 200.000



/

8

kr. den 18. juni kan være det, der er bogført på mellemregningen den 22. juni
(ekstrakten s 289).

De øvrige beløb fra politiets opgørelse for 2010 (ekstrakten s 179) er debiteret på
mellemregningen og markeret med gult (ekstrakten s. 377).

Beløbet på 20.000 kr. den 4. januar 2011 (ekstrakten s 180) svarer til 2 posterin-ger
hver på 10.000 kr. samme dato på mellemregningen (ekstrakten s 378). Belø-bet på
70.000 kr. den 5. januar er ligeledes bogført på mellemregningen, og det samme
med 60.000 kr. den 10. januar. 100.000 kr. den 14. februar er ikke på mel-
lemregningen, men de kan være bogført på et andet selskabs konto eller vær brugt
til betaling. Han husker ikke, hvad 400.000 kr. den 1. juni 2011 vedrører. Han kan
forestille sig, at de er gået ind på en konto, tilhørende et af de andre selskaber.

Beløbene på 50.000 kr. den 17. august og den 2. september 2009 er energibespa-
relser (ekstrakten s 209 og 397).

Checken på 200.000 kr. den 10. maj 2010 (ekstrakten s 209) svarer til beløbet på
mellemregningen samme dag (ekstrakten s 395). Beløbet kan være for advokat-
bistand, men han husker det ikke. Sparekassen Vendsyssel havde det system, at
hvis man skulle bruge en check, skulle man først hæve beløbet og så købe checken.
Checks på 13.406 kr., 225.000 kr. og 125.000 kr. fra henholdsvis den 4. og 5.
august og den 17. september svarer til posteringer på mellemregningen.

Posteringerne på 480.000 kr. den 24. maj 2011 på konto i Sparekassen Vendsys-sel
(ekstrakten s 351) og konto i Dronninglund Sparekasse (ekstrakten s 351) er
overførsler mellem driftsselskabet og holdingselskabet. De har glemt at skrive,
hvad det vedrører. Beløbet på 102.000 kr. på check den 7. juli 2011 (ekstrakten s
209, s 301 og s 323) er betaling for energibesparelser hos Smart Energy. Check på
26.583,75 kr. den 13. oktober 2011 (ekstrakten s 298) er til Person 3, som har en
ejendom i Aalborg. Checken på 600.000 kr. den 14. oktober 2011 (ekstrak-ten s
297 og s 313) vedrører et forlig, som Virksomhed ApS 1 indgik med en leve-randør
Virksomhed A/S. Han mener, forliget var på 1 million kr., og de 600.000 kr. var det
sidste afdrag.

Ingen af de beløb, sagen handler om, er overført til ham eller Sagsøger. De har
gjort alt for at fremskaffe gamle bilag. Politiet har fået alt det, de havde. Politiet tog
selv noget med, og han afleverede mere. Alle hævninger og checks relaterer sig
udelukkende til energibesparelser, i hvert fald i 2010-2011. Hvis der er noget
privat, er det ført på mellemregningen.

Vidne 3 har forklaret, at han beskæftiger sig med ejendomsud-vikling, og han har
samarbejdet med Vidne 1 om forskellige opga-



/

9

ver. Vidnet henviste kunder og fik provision vedrørende energibesparelser. Han har
nok fået provisionen udbetalt på checks. Han erindrer ikke, om han også har fået
kontantbeløb, men det var ikke kun bankoverførsler. Kontanter var mere
almindelige dengang. Vidne 1 var entreprenør på en ejen-dom, vidnet havde købt
på Sjælland i 2007. Loop var underentreprenør for Vidne 1. Det var Virksomhed
ApS 1, der var hovedentreprenør.

Vidne 2 har forklaret, at han har været selvstændig revisor siden 1976. Han solgte
sin forretning i 2017 men fortsatte med at arbejde. Fra 2009 til 2013 var han revisor
i Virksomhed ApS 1. I regnskabsårene 2008-09 og 2009-10 lavede han selskabets
bogføring, derefter overtog virksomheden selv bogførin-gen. Han vedstår de
notater, han har lavet i sagen. Hvis en postering er debite-ret på mellemregningen
mellem selskabet og Sagsøger, står den som tilgodehavende hos anpartshaveren, og
det udlignes ved løn eller udbytte. Be-løbet på 70.000 kr. dateret 4. august 2010 i
politiets rapport (ekstrakten s 179) er på mellemregningen (ekstrakten s 377) anført
som privat hævet. Udskriften er fra selskabets eget bogholderi, hvilket man kan se
ud fra Konto nr. 1. Han har haft en kopi til brug for regnskabet. Beløbet burde have
været ude af beskatning. Det svarer til de øvrige, som SKAT har anerkendt. Det
samme gæl-der for posteringerne på 49.000 kr. den 18. august og 40.000 kr. den 19.
august 2010.

Udskriften fra bogholderiet fra 2011 har han også haft liggende (ekstrakten s 387).
De to posteringer på 10.000 kr. den 4. januar 2011 svarer til beløbet på 20.000 kr. i
politiets opgørelse (ekstrakten s 180). Også de 70.000 kr. den 5. janu-ar kan
genfindes. Disse beløb burde være godkendt af SKAT. Beløbet på 100.000 kr. er
ikke på mellemregningen, så det må vedrøre et køb og være bogført på
driftskontoen.

Checkkøbene på 50.000 kr. den 17. august og den 2. september 2009 , der frem-går
af SKATs gennemgang (ekstrakten s 209) har han bogført på mellemregnin-gen
samme datoer (ekstrakten s 397) vedrørende 3L City Syd. Der er også bog-ført et
beløb på 225.000 kr. på mellemregning Anpartshavere (ekstrakt 377) sva-rende til
checkkøb den 5. august 2010, så beløbet skal ikke beskattes. Det samme gælder en
check på 125.000 kr. den 17. september 2010.og en hævning den 4. ja-nuar 2011 på
100.000 kr. En check på 480.000 kr. den 24. maj 2011 er ikke på mellemregningen,
fordi det er en overførsel mellem selskabets konti (ekstrakten s 302).

Det er ikke noget, Sagsøger har fået penge ud af. Det er ikke hans op-fattelse, at
hun har modtaget så store beløb. Han har løseligt vurderet et privat-forbrug på
400.000 kr., hvis man ser bort fra forhøjelsen. Han har ikke medvir-ket til, at noget
ikke er selvangivet. Han har set bogføringsbilag efter behov i forbindelse med han
lavede regnskaberne. Fra årsrapporten 2011 er der tale om



/

10

”review” , som er en mildere form for revision, men der er adgang til bilag. Han
førte mellemregningskontoen i 2008-09 (ekstrakten s 281 ff) og 2009-10 (ekstrak-
ten s 286 ff). Derefter var det virksomheden selv, der bogførte.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført følgende:

”Anbringender
Til støtte for den nedlagte påstand gøres det i første række gældende, at der ik-ke i
henhold til ligningslovens § 16 A er grundlag for at beskatte Sagsøger af maskeret
udbytte fra selskabet Virksomhed ApS 1, idet der ikke i sel-skabet er afholdt
udgifter, som er selskabet uvedkommende. Såfremt retten – mod forventning –
måtte finde, at de omhandlede hævninger er medgået til af-holdelse af udgifter, der
var selskabet uvedkommende, gøres det gældende, at der ikke er grundlag for at
beskatte Sagsøger af maskeret udlodning i henhold til ligningslovens § 16 A, idet
Sagsøger i givet fald ikke er rette indkomstmodtager af de påståede udlodninger.

Såfremt retten måtte finde, at der er grundlag for at udlodningsbeskatte Sagsøger,
gøres det i anden række gældende, at betingelserne for anvendel-se af den
forlængede ligningsfrist for indkomstårene 2009 og 2010 i skattefor-
valtningslovens § 26, stk. 5 ikke er opfyldt, og at SKATs afgørelse er ugyldig
grundet manglende begrundelse.

Til støtte for den nedlagte påstand gøres det i tredje række gældende, at de af
SKAT gennemførte forhøjelser af Sagsøgers skatteansættelser for indkomstårene
2007 – 2010 er ugyldige, idet Sagsøger hverken for-sætligt eller groft uagtsomt har
bevirket, at hendes skatteansættelser for ind-komstårene 2007 – 2010 er foretaget
på et urigtigt eller ufuldstændigt grundlag, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1,
nr. 5.

Til støtte for den nedlagte påstand gøres det i fjerde række gældende, at de af
SKAT gennemførte forhøjelser af indkomstårene 2007 – 2010 er ugyldige grun-det
manglende iagttagelse af reaktionsfristen i henhold til skatteforvaltningslo-vens §
27, stk. 2.

Hævningerne
Til støtte for den nedlagte påstand gøres i første række gældende, at der ikke er
grundlag for at beskatte Sagsøger af de omhandlede kontante hæv-ninger fra
Virksomhed ApS 1's bankkonti, idet hævningerne er medgået til at op-retholde og
vedligeholde driften af Virksomhed ApS 1, og idet der på ingen må-de har været
likviditet til at foretage de af SKAT påståede udlodninger.



/

11

Det påhviler efter almindelige bevisbyrderegler SKAT at løfte bevisbyrden for, at
de i sagen omhandlede hævninger er medgået til betaling af Sagsøgers private
udgifter, og at Sagsøger således har haft yderligere indkomst ud over det af hende
selvangivne.

SKAT har ikke løftet denne bevisbyrde.

Den blotte henvisning til, at de omhandlede hævninger er sket kontant, godtgør
ikke, at hævningerne efterfølgende er medgået til at betale private udgifter. Der
henvises i den forbindelse til, at de omhandlede kontante hævninger ikke var
usædvanlige og skete forud for indførelsen af bestemmelsen i ligningslovens § 8 Y.

Det har desuden formodningen imod sig, at de omhandlede udgifter er medgå-et til
betaling af private udgifter, idet selskabet som anført i sagsfremstillingen slet ikke
har haft likviditet til sådanne udlodninger samtidig med, at selskabet skulle
honorere selskabets forpligtelser overfor leverandører, samarbejdspart-nere mv.,
efterhånden som de forfaldt.

Der henvises i den forbindelse til det i sagsfremstillingen anførte om, at de om-
handlede hævninger er medgået til betaling af selskabets kreditorer i det om-fang,
hævningerne ikke udgør lån, i hvilke tilfælde lånene er anført på mellem-
regningskontiene fremlagt som bilag 3 og bilag 4.

Det fastholdes således, at ingen af de omhandlede udgifter er medgået til beta-ling
af private udgifter, hvorfor der allerede af denne grund ikke er grundlag for den af
SKAT gennemførte udlodningsbeskatning hos Sagsøger.

Sagsøger var hverken den reelle ejer eller leder Til støtte for den nedlagte påstand
gøres det videre gældende, at der ikke er grundlag for at beskatte Sagsøger af de
omhandlede kontante hæv-ninger, idet Sagsøger ikke var den reelle ejer og leder af
Virksomhed ApS 1, idet Sagsøger havde egen økonomi, og idet det ikke var
Sagsøger, der foretog de omhandlede kontante hævninger.

Aktionærer og anpartshavere beskattes af alt, hvad der af selskabet udloddes til
aktionærerne eller anpartshaverne, jf. ligningslovens § 16 A, stk. 1 og 2, såfremt
aktionæren/anpartshaveren må anses for rette indkomstmodtager, dvs. såfremt de
omtvistede beløb må anses for at have passeret aktionærens/anpartshaverens
økonomi.

Fra praksis kan bl.a. henvises til Landsskatterettens afgørelse af den 27. april 2015
(Landsskatterettens j.nr. 07-0207408).”



/

12

Skatteministeriet Departementet har i sit påstandsdokument anført følgende:

”2. ANBRINGENDER

2.1 Sagens materielle spørgsmål

Til støtte for frifindelsespåstanden gør Skatteministeriet gældende, at Sagsøger skal
bevise, at de omhandlede hævninger på Virksomhed ApS 1's bankkonti ikke er
tilgået hende som maskeret udlodning, og at hun ikke har løf-tet denne bevisbyrde.

Skatteyderen har som udgangspunkt bevisbyrden for skattemæssige fradrag, jf.
U.2004.1516H.

Sagsøger ejede Virksomhed ApS 2, som ejede Virksomhed ApS 1. Hun var direktør
og eneste tegningsberettigede i Virksomhed ApS 1.

Over en periode på fem år blev der løbende foretaget ca. 70 kontante hævninger fra
selskabets bankkonti på i alt mere end 5,4 mio. kr. uden, at der foreligger ob-jektive
kendsgerninger i form af kontoudtog eller andet bilagsmateriale, der be-viser hvad
hævningerne er medgået til.

For politiet forklarede Sagsøgers ægtefælle, jf. bilag 17, side 2:

”Afhørte erkendte, at der er ubestridt, at der er hævet et væsentligt beløb i
kontan-ter. Afhørte forklarede, at han hele tiden er bagud på sin økonomi, så
hver gang, der går penge ind på kontoen, hævede han dem og betalte de
forskellige kreditorer. Af-hørte betalte sine regninger kontant og han anvendte
ikke netbank. Det er ikke ale-ne kreditorerne i Virksomhed ApS 1, men
samtlige kreditorer, også hans gamle selskab nødli-dende selskaber. Afhørte
har også afholdt private omkostninger. ”

Under disse omstændigheder, herunder de betydelige mangler ved Virksomhed
ApS 1's bogførings-og regnskabsforhold i form af manglende bilagsmateriale for i
hvert fald 70 kontante hævninger på mere end 5,4 mio. kr., som Sagsøger var
ansvarlig for, påhviler det hende at føre et sikkert bevis for, at hævningerne ikke er
tilgået hende som maskeret udlodning, jf. f.eks. U.2002.2633 H,
SKM2007.719.VLR, SKM2008.14.ØLR og SKM2014.69.ØLR.

Sagsøger har ikke løftet sin bevisbyrde.

Tværtimod fremgår det jo umiddelbart af ægtefællens forklaring til politiet, at
selskabet har afholdt udgifter, der er selskabet uvedkommende. Af udskrift fra
Erhvervsstyrelsen (bilag N) ses, at sagsøgerens ægtefælle, Vidne 1,



/

13

har været involveret i ganske mange selskaber, der nu er opløst efter konkurs. Ud
fra Vidne 1's forklaring til politiet må hævninger således bl.a. væ-re brugt til at
betale kreditorer i disse selskaber. Herudover forklarer Vidne 1, at selskabet har
afholdt hans private udgifter.

De fremlagte bilag 12-15 dokumenterer ikke, at de omtalte check-betalinger er
anvendt til afholdelse af driftsomkostninger i selskabet. Af de fremlagte bilag
fremgår udelukkende nogle navne på forskellige modtagere af check-betalin-ger,
uden at det fremgår, hvad selskabet har betalt for.

Hertil kommer, at hævningerne af to gange 150.000 kr. den 23. marts 2011, som
bilag 12, 13 og 14 angår, er ikke omfattet af de omstridte forhøjelser, jf. bilag L og
22. Tilsvarende gælder hævningen den 14. februar 2011 af 200.000 kr. i bilag 15,
side 1.

Sagsøger har anført, at fremskaffelse af dokumentation for, hvad hævningerne er
blevet brugt til, er blevet besværliggjort af, at banker kun gem-mer dokumentation i
5 år.

Det skal hertil bemærkes, at det er hende, der bærer risikoen for, at der – trods de
ganske store hævninger på selskabets konti – ikke foreligger kvitteringer, fakturaer
eller er foretaget bogføring, der på objektiv vis kan understøtte sagsø-gerens
forklaring om, at hævningerne skulle være anvendt til betaling af selska-bets
kreditorer, jf. eksempelvis SKM2016.505.BR.
……….

Sagsøger anfører i stævningen, side 3, sidste afsnit, at ” […] den reste-rende del af
de omhandlede hævninger har karakter af lån til Vidne 1, der er ført på
mellemregningskontoen med selskabet” . Det er ikke oplyst, hvilke specifikke
hævninger, der skulle angå lån til Vidne 1, ligesom der ikke er frem-
lagt nogen form for objektiv dokumentation for et sådant låneforhold.

Der foreligger ikke gældsbreve eller lignende, og de påståede lån er ikke såle-des
bestyrket ved objektive kendsgerninger i form af kontoudskrifter eller an-det, at de
kan lægges til grund, jf. f.eks. U.2009.476/2H.

Sagsøger har fremlagt bilag 3 og bilag 4. Bilag 3 har overskriften ”Virksomhed ApS
2 mellemregning med anpartshaver ”. Holdingselskabets anparts-haver er
Sagsøger. Dokumentet angår derfor ikke hendes mellem-regning med Virksomhed
ApS 1. Der fremgår ingen posteringer i bilaget angå-ende et lån til Vidne 1. Bilag 4
har overskriften ”Virksomhed ApS 1 mellemregning med anpartshaver ”.
Virksomhed ApS 1's anpartshaver nævnt Virksomhed ApS 2, og bilaget angår
derfor Virksomhed ApS 1's mellemregning



/

14

med Virksomhed ApS 2. Der fremgår ingen posteringer i bilaget angående et lån til
Vidne 1.

Sagsøger har gjort gældende, at hun ” … ikke er rette indkomstmodtager af de
påståede udlodninger.” , jf. stævningen, side 7, 2. afsnit. Hun anfører i den
forbindelse, at virksomhedens reelle leder var ægtefællen, Vidne 1, og at hun ikke
har foretaget de omhandlede hævninger på selskabets konti, jf. stævningen, side 9,
2. afsnit.

Heroverfor gøres det for det første gældende, at hun ikke har dokumenteret, at hun
ikke har haft en bestemmende indflydelse i selskabet. Der foreligger ikke nogen
objektive omstændigheder, der påviser, at det var hendes ægtefælle, der forestod al
drift og ledelse i selskabet, og at det er ægtefællen, der har foretaget samtlige ca. 70
hævninger fra selskabets konti.

Herudover skal det fremhæves, at hun da også i 2011 har modtaget 230.370 kr. i løn
fra selskabet, hvilket ”[…] alene skyldes, at Sagsøger var på orlov fra arbejdet hos
Aalborg Kommune og ikke kunne få løn under denne orlov […] ”, jf. stæv-ningen,
side 3, 2. afsnit. Hun har således foranstaltet, at hun fik løn fra sit sel-skab uden af
levere nogen modydelse.

For det andet gøres det gældende, at i det omfang, det måtte være ægtefællen, der
har hævet og anvendt selskabets midler, må pengene anses for at have pas-seret
hendes økonomi, jf. f.eks. SKM 2008.211 H og SKM2004.106.HR.
………

Sagsøger har fremlagt et notat, dateret den 16. august 2018 (bilag 24). Notatet er
udarbejdet af Virksomhed ApS 1's revisor til brug for denne rets-sag og har derfor
ringe bevisværdi, jf. f.eks. UfR 2002.1172 H.

Revisoren henviser til egne notater, håndskrevne beskrivelser og intern bogfø-ring.
Herudover angår revisorens bemærkninger og vedlagte materiale langt fra samtlige
de hævninger på Virksomhed ApS 1's konti i perioden fra 2007 til 2011, som SKAT
har forhøjet sagsøgerens indkomst med.

Om revisorens notat anføres ydermere følgende:

Hævninger i 2007
SKAT har forhøjet Sagsøgers indkomst for 2007 med 512.697 kr. I sit notat omtaler
revisoren udelukkende en enkelt hævning foretaget i 2007. Denne hævning er
foretaget den 3. september 2007 og er på 67.697,16 kr., jf. bilag B.

Revisoren henviser til et dokument (bilag 25, underbilag 10), hvor beløbet
67.697,16 kr. er oplistet med angivelse af ”Dansk Salgs Partner” . Revisoren an-



/

15

fører herefter, at hævningen på 67.697,16 den 3. september 2007 angår betaling til
Dansk Salgspartner for energibesparelser.

Der foreligger ingen faktura, der støtter, at hævningen på kr. 67.697,16 angår en
driftsrelateret omkostning for selskabet.

Hævninger i 2008
SKAT har forhøjet Sagsøgers indkomst for 2008 med 503.900 kr. I sit notat omtaler
revisoren 3 hævninger på i alt 285.400 kr., som ifølge revisorens egne notater
skulle angå betalinger vedrørende entreprisearbejde. Revisorens egne notater udgør
ikke dokumentation
for, at hævningerne ikke er tilgået sagsøgeren som maskeret udlodning.

Hævninger i 2009
SKAT har forhøjet Sagsøgers indkomst for 2009 med 500.000 kr. Re-visoren
behandler i notatet 9 hævninger på i alt 470.000 kr., hvor han henviser til
håndskrevne angivelser af, hvad hævningerne er anvendt til (underbilag 2 og
underbilag 11). Herudover henviser han til intern bogføring (underbilag 17) uden
fremlæggelse af bilag, der dokumenterer rigtigheden af posteringerne.

Håndskrevne noter, der ikke er støttet på objektive kendsgerninger, og intern
bogføring uden bilagsdokumentation udgør ikke dokumentation for, at hæv-
ningerne ikke er tilgået Sagsøger som maskeret udlodning.

Hævninger i 2010
SKAT har forhøjet Sagsøgers indkomst for 2010 med 1.247.406 kr. Herom anfører
revisoren i bilag 24, side 2, 6. afsnit, at han ikke har noget ”doku-
mentation/bemærkninger ”.

Dette udsagn understreger, at Sagsøger ikke har bevist, at hævnin-gerne ikke skal
beskattes hos hende.
……..

I brev af 15. november 2018 (bilag 26), side 2-3, har revisor med henvisning til
underbilag102 anført, at nogle af hævningerne er bogført på en mellemreg-
ningskonto.

Mellemregningskontoen i underbilag 102 er mellem Virksomhed ApS 1 og ”An-
partshavere ”. Anpartshaveren i Virksomhed ApS 1 var Virksomhed ApS 2 og ikke
Sagsøger. Mellemregningskontoen er derfor ikke udtryk for, at hun herved er blevet
belastet med hævningerne.

Det er i øvrigt kun nogle af hævningerne i 2010, der er bogført på mellemreg-
ningskontoen.



/

16

Der foreligger ingen underbilag, der dokumenterer rigtigheden af de enkelte
posteringer på den interne mellemregningskonto, der således i det hele fremstår
som udokumenterede.

De hævninger, der er bogført på mellemregningskontoen, fremstår ikke at være sket
som lån. Bogføringsteksterne er ”Privat hævet ” og ”CHECK ”.

Der foreligger således ikke objektive kendsgerninger, der støtter, at hævninger-ne
udgør lån til Sagsøger, jf. UfR 2009.476/2 H.

Den omstændighed, at SKAT i nogen grad ikke har beskattet Sagsøger af nogle
beløb, der er bogført på mellemregningskonti, indebærer ikke, at hun dermed har
løftet sin bevisbyrde i nærværende sag.

Hævninger i 2011
SKAT har forhøjet Sagsøgers indkomst for 2011 med 2.644.583 kr.

Heraf anerkender Skatteministeriet en nedsættelse af indkomsten med kr. 20.000,-,
jf. ministeriets påstand.

Det omstridte beløb for indkomståret 2011 er således på 2.624.583 kr.
Heraf behandler revisoren hævninger på i alt 1.319.583 kr. i sit notat, inklusiv de
20.000 kr., som ministeriets påstand er korrigeret med.

Hævning den 23. marts 2011 på 40.000 kr.
Revisoren oplyser, at hævningen på 40.000 kr. er betaling til Person 4 fra Jysk Byg
angående fliseentreprise i Korsør.

Der foreligger ingen dokumentation for det anførte.

Hævning den 24. maj 2011 på 480.000 kr.
Revisoren oplyser, at hævningen på. 480.000 kr. den 24. maj 2011 blot er over-ført
til selskabets anden bankkonto i Dronninglund Sparekasse.

Et sådant påstået forløb er ikke dokumenteret.

Det er ubestridt, at 480.000 kr. er hævet fra selskabets konti i Sparekassen Vend-
syssel den 24. maj 2011 med posteringsteksten ”Købt check nr. 0000120914” (bi-
lag J, side 3).

Beløbet er ikke tilbageført til kontoen.



/

17

Sagsøger har oplyst, at check-beløbet samme dato (den 24. maj 2011) er indbetalt
til selskabets konto i Dronninglund Sparekasse (bilag K). Det frem-går af bilag K,
at der den 24. maj indsættes 480.000 kr. ved checkindbetaling. Samme dag
annulleres checkindbetalingen imidlertid.

Samme dag, den 24. maj 2011, indsættes 480.000 kr. på kontoen i Dronninglund
Sparekasse (bilag K) med posteringsteksten ”Sagsøger” . Der foreligger ingen
under-liggende dokumentation for, hvad denne indbetaling angår, og hvorfra
beløbet stammer. Det kan ikke ud af kontoudtoget ses, at indbetalingen, som er en
over-førsel og ikke en checkindbetaling, stammer fra selskabets konto i
Sparekassen Vendsyssel.

Revisors redegørelse i brev af 15. november 2018 (bilag 26), side 1-2, kan ikke føre
til et andet resultat.

Hævning den 7. juli 2011 på 102.000 kr.
Det fremgår af bilag 25, underbilag 4, at en checkbetaling den 7. juli 2011 ind-
sættes på en bankkonto tilhørende Smart Energy i Aalborg. Der foreligger ingen
faktura eller anden objektiv dokumentation, der beviser, at hævningen blev an-
vendt til driftsomkostninger i Virksomhed ApS 1 eller andre udgifter forbundet
med den erhvervsmæssige drift af selskabet.

Hævning den 13. oktober 2011 på 26.583 kr.
Det fremgår af bilag 25, underbilag 7, at der er tale om en checkbetaling til Person
3. Der foreligger ingen faktura eller anden objektiv dokumentation, der beviser, at
betalingen blev anvendt til driftsomkostninger i Virksomhed ApS 1 eller andre
udgifter forbundet med den erhvervsmæssige drift af selskabet.

Hævning den 14. oktober 2011 på. 600.000 kr.
Det fremgår af bilag 25, underbilag 3, at beløbet er indbetalt til Advokatfirma, og af
e-mails dateret 25. maj 2011 fremgår det, at beløbet skal ind-betales som led i et
forlig, Sagsøger og Vidne 1 har indgået i en retssag, ”Virksomhed A/S mod
Sagsøger og Vidne 1 ”.

Sagsøgers og ægtefællens betaling i relation til en retssag mod dem personligt er en
privat udgift, der er selskabet uvedkommende.

Revisors redegørelse i brev af 15. november 2018 (bilag 26), side 2, kan ikke føre
til et andet resultat.

Hævninger i perioden 15. september 2011 til 12. december 2011 på 10.000 kr.,
7.000 kr. 14.000 kr. og 20.000 kr.



/

18

Revisoren oplyser i notatet, side 3 (bilag 25), at 4 hævninger på selskabets bank-
konti er private hævninger, der er bogført på selskabets mellemregningskonto med
anpartshaveren.

Det er revisorens opfattelse, at beløbene ikke skal beskattes hos Sagsøger, og det
oplyses i den forbindelse, at beløbene er ført på en mellemreg-ningskonto.

I den forbindelse henviser revisoren til bilag 25, underbilag 5, underbilag 6 og
underbilag 8, der efter det oplyste er et uddrag af Virksomhed ApS 1's bogføring
for perioden primo juli til 27. oktober 2011.

Det fremgår ikke af underbilagene, at der er tale om bogføring vedrørende Vidne 1.
Mellemregningskontoen har da heller ikke samme angivelse (”Konto nr. 1
Mellemregning Anpartshavere ”) som de mellemregningskonti, der er fremlagt i
sagen som bilag D og bilag E vedrørende juli 2008 til juni 2010, der er benævnt
”Konto nr. 2 Mellemregn Anpartshave” .

Det er således ikke muligt at verificere, at det fremlagte uddrag fra en bogfø-
ringskonto overhovedet angår Virksomhed ApS 1.

Herudover er der som nævnt tale om et uddrag af en bogføring (en enkelt side),
hvor det ikke er muligt at verificere rigtigheden af det bogførte. Dels foreligger den
underliggende bilagsdokumentation for transaktionerne på mellemreg-
ningskontoen ikke, dels kan slutsaldoen ikke ses i uddraget, og mellemreg-
ningskontoens retvisende kan derfor ikke afstemmes med oplysninger i
årsrapporten (bilag 10).

Det bemærkes i den forbindelse, at der udelukkende er foretaget review af
Virksomhed ApS 1's regnskab juli 2011 til juni 2012, jf. bilag 10, side 4, hvor re-
visoren bl.a. oplyser:

” Et review er begrænset til først og fremmest at omfatte forespørgsler til
virksom-hedens ejer og medarbejdere, samt analyse af regnskabstal og giver
derfor mindre sikkerhed end revision.”

Der er således ikke med det meget sparsomme materiale, der udelukkende er intern
bogføring, fremlagt bevis for, at hævningerne ikke skal beskattes som maskerede
udlodninger til hende.

Vedrørende hævningen på 20.000 kr. den 12. december 2011 henviser revisoren til
bilag 25, underbilag 9. Der er tale om en enkelt side i Virksomhed ApS 1's kas-
sekladde, der dækker transaktioner dateret i juli, november og december 2011. Der
foreligger således end ikke her en mellemregningskonto, hvor transaktio-



/

19

nen er bogført. Transaktionerne er ikke bogført kronologisk og fremstår således
ikke som løbende bogført.

Den pågældende side fra kassekladden dokumenterer ikke, at hævningen ikke skal
beskattes som maskerede udlodning til hende.

” Indskud” på 782.500 kr.
Revisoren oplyser i notatet, side 3, at Sagsøgers ægtefælle i januar 2011 indskød
biler og værktøj til en værdi af 782.500 kr. Virksomhed ApS 1. Det-te blev efter det
oplyste gjort for at nedbringe mellemregningskontoen. Det fremgår af bilag 25,
underbilag 19, at der bl.a. skulle være tale om en Kawasaki zx10, Peugeot 205,
kassevogn, gearkasse, kran, sofa og stole, dækvarmer og en Ducati motorcykel 99.

Revisoren anfører herefter, at disse indskud bør ”fragå i de beløb Skat mener han
har hævet. En væsentlig del af de hævninger SKAT anfører er debiteret på
mellemreg-ningskontoen uden at jeg kan dokumentere andet end det ovennævnte. ”,
jf. bilag 24, si-de 3.

Det er ikke dokumenteret – som også nævnt af revisoren – at hævningerne i sa-gen
er bogført på mellemregningskontoen. Mellemregningskontoen mellem Sagsøger
og selskabet for januar 2011 er ikke fremlagt med bilag 24 og 25.

Der er ingen sammenhæng mellem hævningerne i nærværende sag og selska-bets
eventuelle overtagelse af Sagsøgers og ægtefællens private akti-ver.

Sagsøger har heller ikke dokumenteret, at selskabet overhovedet har overtaget
aktiver til en værdi af 782.500 kr. fra sagsøgeren og/eller ægtefællen til
fyldestgørelse af hævninger i selskabet.
……..

I brev af 15. november 2018 (bilag 26), side 3, har revisor med henvisning til un-
derbilag 103 anført, at nogle af hævningerne er bogført på en mellemregnings-
konto.

Mellemregningskontoen i underbilag 103 er mellem Virksomhed ApS 1 og ”An-
partshavere ”. Anpartshaveren i Virksomhed ApS 1 var Virksomhed ApS 2 og ikke
Sagsøger. Mellemregningskontoen er derfor ikke udtryk for, at hun herved er blevet
belastet med hævningerne.

Det er i øvrigt kun nogle af hævningerne i 2011, der er bogført på mellemreg-
ningskontoen.



/

20

Der foreligger ingen underbilag, der dokumenterer rigtigheden af de enkelte
posteringer på den interne mellemregningskonto, der således i det hele fremstår
som udokumenterede.

De hævninger, der er bogført på mellemregningskontoen, fremstår ikke at være sket
som lån. Bogføringsteksterne er: ”Privat hævet ” og ”Udbetaling ”.

Der foreligger således ikke objektive kendsgerninger, der støtter, at hævninger-ne
udgør lån til Sagsøger, jf. UfR 2009.476/2 H.

Den omstændighed, at SKAT i nogen grad ikke har beskattet Sagsøger af nogle
beløb, der er bogført på mellemregningskonti, indebærer ikke, at hun dermed har
løftet sin bevisbyrde i nærværende sag.

2.2 Sagens formelle spørgsmål

2.2.1 SKATs ændring for indkomståret 2011
Det følger af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, at fristen for at sende varsel
(agterskrivelse) om foretagelse eller ændring af en skatteansættelse er 1. maj i det
fjerde år efter indkomstårets udløb, og at selve ansættelsen skal foretages se-nest
den 1. august i det fjerde år efter indkomstårets udløb.

SKAT fremsendte den 24. februar 2015 varsel om ændring af Sagsøger
skatteansættelser for indkomstårene 2007 til 2011 (bilag 23 og traf afgørelse om
foretagelse af ændringerne den 31. marts 2015 (bilag 17).

SKATs ændringer for indkomståret 2011 er således foretaget inden for den ordi-
nære frist for genoptagelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1. Det er
der også enighed om mellem parterne.

2.2.2 SKATs ændring for indkomstårene 2009 og 2010
Det gøres gældende, at ændringen af Sagsøgers skatteansættelser for indkomstårene
2009-2010 ligeledes er genoptaget rettidigt, jf. den forlængede ligningsfrist i
skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, hvoraf følgende fremgår:

” Fristerne efter stk. 1 og 2 udløber først i det sjette år efter indkomstårets
udløb for skattepligtige omfattet af § 3 B i skattekontrolloven […], for så vidt
angår de kon-trollerede transaktioner.”

Det følger af skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, nr. 2, at skattepligtige, der udøver en
bestemmende indflydelse over juridiske personer, i selvangivelsen skal afgi-ve
oplysninger om art og omfang af handelsmæssige eller økonomiske transak-tioner
med den pågældende juridiske person (kontrollerede transaktioner). Ved



/

21

bestemmende indflydelse forstås eksempelvis ejerskab, jf. skattekontrollovens § 3
B, stk. 2, 1. pkt.

Som nævnt var Sagsøger i de relevante indkomstår ejer af Virksomhed ApS 2, der
ejede Virksomhed ApS 1, og herudover var hun direktør og eneste
tegningsberettigede i Virksomhed ApS 1. Hun udøvede dermed en bestemmen-de
indflydelse over selskabet, jf. skattekontrollovens § 3 B, stk. 1, nr. 2, jf. ek-
sempelvis SKM2015.744.BR (hævet under anken i landsretten).

Sagsøgers egen opfattelse af, at hun ikke ”de facto ” havde bestem-mende
indflydelse i Virksomhed ApS 1, jf. stævningen side 7, 2. afsnit, er ikke af
betydning.

Hertil kommer, at hun end ikke har bevist, at hun ikke havde bestemmende
indflydelse, jf. ovenfor.

Der er tale om kontrollerede transaktioner, når hun - eventuelt via sin ægtefælle
- har ladet selskabet afholde udgifter, der ikke er dokumenteret driftsmæssige, jf.
eksempelvis SKM2015.396.VLR og SKM2015.744.BR.

Det gøres på den baggrund gældende, at SKAT først skulle afsende varsel (ag-
terskrivelse) om ændring af sagsøgerens skatteansættelser senest den 1. maj i det 6.
år efter indkomstårets udløb, jf. skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, jf. stk. 1.

Konkret skulle SKAT således først udsende varsel den 1. maj 2015 for indkom-
ståret 2009 og den 1. maj 2016 for indkomståret 2010.

SKATs agterskrivelse af 24. februar 2015 (bilag 23) og SKATs ændringer ved af-
gørelse af 31. marts 2015 (bilag 17) for indkomstårene 2009 og 2010 er således
foretaget inden for den forlængede ligningsfrist i medfør af ligningslovens § 26,
stk. 5, og dermed rettidigt.

Det gøres i øvrigt gældende, at der herudover er grundlag for ekstraordinær
genoptagelse i medfør af skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, jf. stk. 2, jf.
herom nedenfor.

SKATs ændring for indkomstårene 2007 og 2008
Fristen for SKATs varsel for ændring af skatteansættelsen for indkomståret 2007
udløb i medfør af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 5, den 1. maj 2013, og for
indkomståret 2008 udløb SKATs varsel for ændring af skatteansættelsen den 1. maj
2014. SKATs varsel den 24. februar 2015 (bilag 23) blev derfor udstedt efter
udløbet af den forlængede ligningsfrists udløb.



/

22

Skatteministeriet gør imidlertid gældende, at der er grundlag for ekstraordinær
genoptagelse af Sagsøgers skatteansættelse for indkomstårene 2007 og 2008 i
medfør af ligningslovens § 27, stk. 1, nr. 5.

Det fremgår heraf, at der uanset fristerne i § 26 kan ske ekstraordinær genopta-
gelse af en skatteansættelse såfremt:

” Den skattepligtige eller nogen på dennes vegne forsætligt eller groft
uagtsomt har bevirket, at skattemyndighederne har foretaget en ansættelse på
et urigtigt eller ufuldstændigt grundlag.”

Ved ikke at selvangive de betydelige beløb hævet fra selskabets konti har Sagsøger
forsætligt eller groft uagtsomt bevirket, at skattemyndighederne har foretaget en
ansættelse på et urigtigt grundlag, jf. eksempelvis UfR 2018.3603 H og
SKM2016.327.ØLR.

Sagsøger bestrider, at hun har handlet forsætligt eller groft uagtsomt og anfører i
den forbindelse, at hun ” … hverken [har] stået for den daglige drift af
virksomheden, ligesom hun ingen indsigt har haft i virksomheden. ”, jf. stævningen,
si-de 12, 1. afsnit.

Den omstændighed, at hun eventuelt har overladt den daglige drift af selskabet til
sin ægtefælle, og det således måtte være ægtefællen, der konkret har foreta-get de
pågældende hævninger på selskabets konto, ændrer ikke ved, at hun har handlet
forsætligt eller groft uagtsomt ved ikke at selvangive de skattepligtige beløb, jf.
SKM2015.744.BR.
……..

Skatteministeriet gør gældende, at reaktionsfristen på seks måneder i skattefor-
valtningslovens § 27, stk. 2, er opfyldt.

Efter § 27, stk. 2, 1. pkt., jf. stk. 1, nr. 5, begynder varslingsfristen på 6 måneder at
løbe fra et tidspunkt, hvor SKAT er kommet til kundskab om, at en skattean-
sættelse er urigtig eller ufuldstændig, og at dette skyldes groft uagtsomt eller
forsætligt for hos den skattepligtige eller dennes repræsentant. Fristen løber fra det
tidspunkt, hvor SKAT kom i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til, at der
forelå grundlag for ekstraordinær ansættelse efter § 27, stk. 1, nr. 5, jf. UfR
2018.3603 H.

Det er dermed ikke i sig selv nok til at aktivere fristen, at SKAT har foretaget
indledende sagsbehandlingsskridt eller har haft ufuldstændige oplysninger om det
anfægtede forhold; der skal foreligge tilstrækkelige oplysninger til at kunne
konstatere, at skatteansættelsen er urigtig eller ufuldstændig, og at dette skyl-des
mindst grov uagtsomhed.



/

23

Det gøres gældende, at det tidligst mulige tidspunkt, fristen kan løbe fra, er
tidspunktet for Nordjyllands Politis overdragelse af sagen til SKAT den 30. sep-
tember 2014, jf. bilag 19. Forud herfor havde SKAT udelukkende udøvet teknisk
bistand til politiet i forbindelse med afhøringer og var således ikke bekendt med
sagens fulde omfang, jf. også SKATs interne sagsnotat (bilag 19), hvoraf fremgår,
at SKAT ved henvendelse til politiet den 25. februar 2013 fik oplyst, at man ikke
fra politiets side ønskede at udlevere materiale.

Først ved politiets meddelelse om, at Sagsøger og ægtefællen ikke ønskede at blive
afhørt (bilag 17, side 2, 2. afsnit), stod det klart, at der ikke ville komme yderligere
oplysninger i sagen. Fra dette tidspunkt blev sagen overdra-get til SKAT, jf.
Nordjyllands Politis brev af 30. september 2014 (bilag M) til Vidne 1's advokat,
hvoraf følgende fremgår:

” Sagen er i dag fremsendt til Skattecenter Aalborg v/Person 1 med an-
modning om, at Vidne 1 og Sagsøger skatteansættes. Straffesagen ved
Nordjyllands politi afventer behandlingen i SKAT.”

Det var således tidligst på dette tidspunkt ved politiefterforskningens afslut-ning -
den 30. september 2014 - at SKAT havde det fornødne grundlag for at konstatere,
at Sagsøgers skatteansættelser var urigtige eller ufuld-stændige, og at dette skyldtes
grov uagtsomhed jf. f.eks. UfR 2018.3603 H og SKM.2014.683.VLR.

Det er derfor ikke korrekt, når det i stævningen, side 14, 1. afsnit, anføres, at SKAT
siden den 20. februar 2014 har siddet inde med tilstrækkelige oplysnin-ger til at
foretage de omhandlede skatteansættelser. På daværende tidspunkt bi-stod SKAT
udelukkende politiet i deres igangværende efterforskning med hen-blik på de
fortsatte afhøringer mv., jf. SKATs beskrivelse i afgørelsen, side 1 (bi-lag 17).

Ved SKATs fremsendelse af agterskrivelsen af 24. februar 2015 (bilag 23), er 6-
måneders fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, således overholdt, jf. og-så
SKM2015.744.BR, hvor byretten bl.a. anførte følgende:

” Politiet har i perioden fra juni 2009 til juni 2010 gennemført en lang række
afhø-ringer af blandt andre materialeleverandører og ansatte i selskabet. S
blev afhørt den 27. maj 2010, og den 7. juni 2010 blev B afhørt for sidste
gang. Retten finder det godtgjort, at SKAT først efter afslutningen af politiets
efterforsk-ning havde det fornødne grundlag for at udarbejde en korrekt
agterskrivelse, hvor-for 6-måneders fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk.
2, er overholdt.”



/

24

Det var også tidligst den 30. september 2014, SKAT havde mulighed for at vur-
dere, om Sagsøger havde handlet mindst groft uagtsomt, som er det forhold, der
begrunder fravigelsen af fristerne i § 26, jf. f.eks. U.2018.3603H og
SKM.2014.683.VLR.”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Der er i de omhandlede år hævet betydelige kontantbeløb og checks på selska-bets
konti, hvilket må anses for usædvanligt i virksomhedssammenhæng. Der foreligger
ikke oplysninger om modtagere af betalinger eller bilagsmateriale i form af
kvitteringer, fakturaer, dags dato, låne- eller aftaledokumenter eller an-dre objektivt
konstaterbare forhold vedrørende disse posteringer, der samlet danner grundlag for
de skete forhøjelser. Vidne 1 har til Nordjyl-lands Politi forklaret, at det ikke alene
er kreditorer i Virksomhed ApS 1, men samtlige kreditorer, også kreditorer i gamle
nødlidende selskaber, der har fået betaling, ligesom der er afholdt private
omkostninger. Vidne 1 har i retten vedstået denne forklaring. Heroverfor findes
Sagsøger ikke ved de afgivne forklaringer eller de af revisor Vidne 2 til brug for
sagen ud-arbejdede notater med tilstrækkelig sikkerhed at have godtgjort eller
sandsyn-liggjort, at de hævede beløb er medgået til dækning af selskabets udgifter
eller anvendt i selskabets interesse.

Uanset at det må lægges til grund, at det var Sagsøgers samlever, Vidne 1, der i
praksis disponerede over selskabets midler, må de hæ-vede beløb anses for at have
passeret Sagsøgers økonomi. Retten har herved henset til, at Sagsøger og Vidne 1
gennem lang tid havde været og er samlevende og har fælles økonomi.

Sagsøger har på denne baggrund ikke bevist, at de skete hævninger ikke er tilgået
hende som maskeret udlodning, jf. ligningslovens § 16 A, og har ikke bevist, at de
skete forhøjelser ikke er sket på et korrekt grundlag.

Fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, for varsle genoptagelse af skatte-
ansættelse er den 1. maj i det 4. år efter indkomståret, og ansættelsen skal ske
senest 1. august samme år.

SKAT fremsendte den 24. februar 2015 varsel om forhøjelserne for indkomståre-ne
2007-2011. Forhøjelserne skete den 31. marts 2015.



/

25

Fristen i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, er således umiddelbart overholdt for
så vidt angår indkomståret 2011.

For så vidt angår indkomstårene 2009 og 2010 bemærkes, at der for disse år - li-
gesom for de øvrige år- er tale om kontrollerede transaktioner for så vidt angår de
posteringer, der danner grundlag for forhøjelsen. Sagsøger anses for at udøve en
bestemmende indflydelse i Virksomhed ApS 1, jf. skattekontrol-lovens § 3B, stk. 1,
nr. 2. Retten har lagt vægt på, at hun var direktør og teg-ningsberettiget i selskabet,
ligesom hun ejede Virksomhed ApS 2, der ejede Virksomhed ApS 1. Det kan ikke
føre til et andet resultat, om det var Vidne 1, der på foretog dispositionerne. Fristen
i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 1, udløber derfor for disse år i det 6. år efter
indkomstårets udløb, jf. skatte-forvaltningslovens § 26, stk. 5. Varslet den 24.
februar 2015 og forhøjelsen den 31. marts 2015 er således rettidige for
indkomstårene 2009 og 2010.

Sagsøger findes under hensyn til antallet af posteringer og det samle-de beløb, der
er udeholdt fra beskatning, og den periode det er sket over, at ha-ve udvist en sådan
grov uagtsomhed at betingelserne for ekstraordinær ansæt-telse i
skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5 er opfyldt. Forhøjelsen for ind-
komstårene 2007 og 2008 er derfor rettidig.

SKAT har i varslingsskrivelsen af 24. februar 2015 og i afgørelsen af 31. marts
2015 henvist skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, men har ikke henvist til §
26, stk. 5, eller begrundet denne del af afgørelsen, hvilket må anses for en fejl.
Fejlen findes imidlertid ikke have haft væsentlig konkret betydning for afgørel-sen.
Retten har herved lagt vægt på, at Landsskatteretten har behandlet spørgs-målet og
begrundet afgørelsen. Fejlen kan derfor ikke føre til, at afgørelsen er ugyldig.

Det kan lægges til grund, at SKAT siden december 2012 havde opmærksomhe-den
rettet mod Virksomhed ApS 1, og at SKAT samarbejdede med politiet om
efterforskning af strafbare forhold i selskabet. Sagen blev den 30. september 2014
fra Nordjyllands Politi sendt til Skattecenter Aalborg med anmodning om
skatteansættelse af Vidne 1 og Sagsøger. Uanset at det kan lægges til grund, at
forhøjelserne i varslingsskrivelsen af 24. februar 2015 beløbsmæssigt i vidt omfang
svarer til opgørelser, som SKAT tidligere, herun-der den 20. februar 2014, havde
udarbejdet til brug for den politimæssige efter-forskning, er der ikke fornødent
grundlag for at fastslå, at SKAT før fremsendel-sen af sagen fra politiet den 30.
september 2014, var kommet til kundskab om de forhold, der begrundede
forhøjelsen, herunder at der var tale om grov uagtsomhed, og varslingsfristen på 6
måneder i skattekontrollovens § 27, stk. 2, nr. 1 var derfor overholdt ved SKATs
varslingsskrivelse af 24. februar 2015.

Skatteministeriet får derfor medhold i sin påstand.



/

26

Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af
advokatudgift med 100.000 kr. Retten har lagt vægt på, at sagsøgeren til brug ved
beregning af retsafgift har oplyst, at sagens værdi er 2.704.293 kr.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Skatteministeriet skal anerkende, at Sagsøgers aktieindkomst for ind-komståret
2011 nedsættes med 20.000 kr. Skatteministeriet frifindes i øvrigt.

Sagsøger skal til Skatteministeriet betale sagsomkostninger med 100.000 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.



/

 




/





/