Sag om, hvorvidt nogle af sagsøgtes udtalelser i form af opslag og oprettelse af en gruppe om sagsøger på Facebook krænker hendes ære og/eller fred, og i givet fald om der er grundlag... Vis mere
Ret: Retten i Kolding (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Privat straffesag
Sagsemner: Erstatning uden for kontrakt;

RETTEN I KOLDING
DOM

afsagt den 20. april 2022

Sag BS-49657/2018-KOL

Sagsøger
(advokat Christian F. Jensen)

mod

Sagsøgte
(beskikket advokat Hans Mogensen)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Retten har modtaget sagen den 17. december 2018.

Sagen drejer sig om, hvorvidt nogle af Sagsøgtes udtalelser i form
af opslag og oprettelse af en gruppe om Sagsøger på Facebook krænker hendes
ære og/eller fred, og i givet fald om der er grundlag for at straffe
Sagsøgte for overtrædelse af straffelovens § 267 og § 264 d, og for at bestemme,
at der skal ske mortifikation, samt om han kan tilpligtes at betale tortgodtgørelse
til Sagsøger efter erstatningsansvarslovens § 26.

Sagsøger har fremsat følgende

PÅSTANDE

1.

Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at fremsættelse af følgende udtalelser var
uberettiget:

I meddelelse offentliggjort på Facebook, jf. bilag 1 a til 1 d:

a. ” …Gruppe…”



b. ” …Med plan om at indgive politianmeldelse mod Sagsøger for
bedrageri søges alle, der har lånt penge til Sagsøger eller købt bitcoin
af hende eller lignende, og som ikke har fået pengene igen mhp at
dokumentere, at Sagsøger ikke har haft til hensigt at betale alle de
lånte penge tilbage”

I anden offentlig besked på Facebook (bilag 2):

c. ” …Er du også blevet snydt af Sagsøger, så tilmeld dig
gruppen…”

I endnu et offentligt opslag på Facebook (bilag 3):

d. ” ...Kriminel - Idømt 5 måneders betinget fængsel ved retten i
Holbæk d. 1. november 2018”

I yderligere en offentlig besked på Facebook (bilag 4):

e. ” …guide til at anmelde Sagsøger for socialt bedrageri og
skatteunddragelse til Kolding kommune...”

f. ” ...Sagsøger modtager kontanthjælp, så når hun tjener penge ved
siden af ved at handle med bitcoin, så begår hun socialt bedrageri.

g. ” ...Og da hun ikke opgiver sin indkomst til skattevæsenet, begår
hun skatteunddragelse.”

h. ” ...Hun fortjener at blive knaldet for alt...”

I endnu en offentlig besked på Facebook (bilag 5):

i. ” …Inden der er gået et år [ ] Har Sagsøger fået en fængselsdom...”

j. ” …Inden der er gået et år [ ] Er der endnu ikke sket en skid fordi
hun er mester i at drive gæk med systemet og mennesker. ...”

I ydermere en offentlig besked på Facebook (bilag 6):

k. ” …hun ikke har nogen penge, og at hun er på kontanthjælp...”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 7):

l. ” Nu kan man uden risiko for injuriesager kalde Sagsøger



KRIMINEL 5 måneders betinget fængsel”

m. ” …5 måneders betinget fængsel. Desværre bliver hun ikke udvist
[tre grinende smileyer]...”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 8):

n. ” hun har snydt snesevis af mennesker for store beløb”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 9):

o. ” Det har hun for nylig erklæret i fogedretten, hvor hun blev dømt
til at betale en gæld til mig. Der hævdede hun, at hun modtager
kontanthjælp og ikke har nogen penge”

p. ” ...Der kommer snart nye retssager om socialt bedrageri,
skatteunddragelse og formentlig også rent bedrageri”

I offentlig meddelelse på internettet d. 12. juli 2021 (bilag 17):

q. ” det kom frem i en tidligere narkosag, hvor hun også blev dømt,
at hun dengang var på kontanthjælp”

I anden offentlig meddelelse på internettet d. 12. juli 2021 (bilag 18):

r. ” ...hun modtog kontanthjælp”

2.

Sagsøgte idømmes straf for injurier, jf. straffelovens § 267, og fredskrænkelser, jf.
straffelovens § 264 d.

3.

Sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale kr. 150.000,-med tillæg af sædvanlig
procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.

Sagsøgte har overfor sagsøgerens påstande 1 fremsat påstand om frifindelse.

Over for straffepåstanden har sagsøgte fremsat principalt fremsat påstand om
frifindelse, subsidiært om strafbortfald eller strafnedsættelse.



Mere subsidiært har han fremsat påstand om frifindelse – både for påstanden om
mortifikation og straf -for tiden vedr. påstand 1.i. og 1.j.

Over for påstanden om godtgørelse for tort har han principalt fremsat påstand
om frifindelse, subsidiært om at der alene tilkendes et mindre beløb efter rettens
skøn.

Sagsøgte har fri proces uden retshjælpsdækning.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Oplysningerne i sagen
Det er ubestridt, at Sagsøgte offentligt tilgængeligt på Facebook har fremsat de
ytringer, som fremgår af påstand 1a-r, om Sagsøger.

Ved dom af 31. oktober 2012 blev Sagsøger straffet for bedrageri for et beløb på
1.834,05 kr. begået i 2010. Straffen blev ikke fastsat.

Den 19. december 2017 udtog Sagsøgte stævning mod Sagsøger
med påstand om betaling af 166.300 kr. Den 13. juni 2018 blev der afsagt
udeblivelsesdom over Sagsøger. Kravet blev forsøgt inddrevet gennem
fogedretten, og Sagsøger afgav på et fogedretsmøde den 17. september 2018
insolvenserklæring. Kravet var i fogedretten opgjort til 184.295,60 kr.

Den 1. november 2018 blev Sagsøger dømt for medvirken til overtrædelse af
narkotikalovgivningen, og straffen blev fastsat til betinget fængsel i 5 måneder.
Medgerningsmanden var Person 1.

Ved anklageskrift af 30. december 2021 blev Sagsøger tiltalt ved Københavns Byret
for 7 forhold af databedrageri og bedrageri af særlig grov beskaffenhed begået i
perioden fra den 26. april 2017 til den 5. marts 2020 angiveligt overfor Person 2,
Restaurant 1 i Tivoli, Slot, Vidne 1 og Vidne 2.
Hovedforhandlingen er endnu ikke berammet.

Forklaringer
Sagsøger har afgivet forklaring som vidne, jf. retsplejelovens § 990, stk. 3. Hun
er vejledt om reglerne om fritagelse for vidnepligt og -ansvar herunder om
forbuddet mod selvinkriminering.

Sagsøgte har afgivet partsforklaring.

Vidnerne Vidne 3, Vidne 4,
Vidne 5, Vidne 6, Vidne 1,



Vidne 7, Vidne 8, Vidne 9, Vidne 10, Vidne 2, Vidne 11, Vidne 12, Vidne 13 og
Vidne 14 har afgivet forklaringer.

Sagsøger har forklaret, at hun aldrig har bedraget hverken Sagsøgte eller andre
personer. I 2012 blev hun dømt for bedrageri. Hun var ikke enig i dommen. Hun har
aldrig begået skatteunddragelse. Sagsøgte underrettede kommunen om, at hun
havde begået skatteunddragelse og socialt bedrageri. Hun mener, det var i 2018. Det
havde intet på sig. Hun har nu rejst 4 private straffesager; dels nærværende sag, dels
sager mod Person 3, Person 4 og Vidne 1. Alle personerne er en del af samme klike.
Det hele startede i 2016. Hun synes, det er meget pinligt, det Sagsøgte har udsat
hende for. Sagsøgte var hendes bedste ven. Hun oplever sig meget krænket af ham.
Hun ved ikke, hvor han har fra, at hun har fået kontanthjælp, som han har skrevet på
Facebook. Det er ikke korrekt. Hun har ikke gidet at kommentere på det, som
Sagsøgte har beskyldt hende for på Facebook. Hun har modtaget dødstrusler efter,
at Sagsøgte har offentliggjort oplysninger om hende. Hun har anmeldt flere
personer til politiet for trusler. Det er korrekt, at hun er blevet dømt til at betale

Sagsøgte et beløb. Hun har nægtet at betale beløbet. Hun kan
bekræfte, at hun har tilbudt Sagsøgte en afdragsordning. Sagsøgte har afvist denne.
Hun har aldrig haft kontakt med kommunen. Det, der fremgår af ekstraktens side
73, er fra Person 5's Facebook-profil. Af denne side fremgår, at Sagsøgte har
skrevet, at han havde fået dom for, at hun skyldte ham penge, og at det kom frem i
en tidligere narkosag, hvor hun også blev dømt, at hun dengang
var på kontanthjælp, samt at han havde talt med Kolding Kommune, som
udmærket kendte hende. Man kan af siden se, at det screenshot, som fremgår, er fra
den 14. juli 2021, og at de pågældende udtalelser er lagt på Person 5 Facebook-
profil 2 dage tidligere. Hun har været medvirkende årsag til, at Person 6 blev smidt
ud af Parti 1. De udsagn, Sagsøgte har lagt på Person 5's Facebook-profil, er ikke et
led i et svar på noget, hun har skrevet. Person 5 Facebook-profil er offentlig, og han
har mere end 40.000 følgere.

Hver gang, hun selv har skrevet noget på Facebook, har dem fra den klike, som
Sagsøgte tilhører, kommenteret på det og beskyldt hende for alt
muligt. Hun mindes ikke, at Sagsøgte var med i retten i forbindelse med den
narkosag, som han har henvist til, jf. ovenfor nævnte citat. Sagen handlede om
salg af cannabis til behandling af sygdom. Det er korrekt, at hun har været ude
for, at nogen har forsøgt at aflyse hendes søns fødselsdagsfest. Hun har en
formodning om, hvem det var. Personen tilhører vist samme klike som Sagsøgte.
Hun har opgivet at gå i dialog med personerne. Det har nu stået på i 5 år. Hun har
engang været nødt til at hyre livvagter, fordi hun er blevet truet.



Den faktura, der er dateret den 11. december 2017, som fremgår af ekstraktens side
127, er udstedt til hende af et vagtfirma, som hedder Virksomhed. Hun
havde hyret firmaet til en vagtopgave. Hun var selv nødt til at rykke for
fakturaen. Da hun modtog den, syntes hun, den så mærkelig ud. Hun bad om at få
en rigtig faktura, hvorefter firmaet truede hende. Vagterne fra firmaet var hos hende
i 4 dage. Der er fratrukket 20.000 kr. i fakturabeløbet, hvilket er det beløb,
hun allerede havde betalt. Det aftalte beløb blev forhøjet, da hun bad om
fakturaen. Firmaet blev drevet af Vidne 5, og hun fandt ud af, at det var hans private
kontonummer, der stod på fakturaen og ikke vagtfirmaets. Det var derfor, hun bad
om en rigtig faktura.

Hun kender Vidne 3 som en dygtig hacker. Han kan overvåge folk på nettet. Det er
sådan, hun oplever ham. Der er oprettet en hjemmeside med hendes navn. Hun ved
ikke, om han har noget med det at gøre.

Hun kender Vidne 1. Hun mener, Vidne 1 er uddannet webdesigner eller
mediedesigner. Hun har kommunikeret med Vidne 1 på alle digitale platforme.
Vidne 1 har blokeret hende på Facebook. Hendes (sagsøgerens) profil er blevet
anmeldt, og Facebook har slettet den. Det er sket flere gange.

Hun kender også Vidne 10. Vidne 10 har lånt penge af hende engang. Det er hendes
opfattelse, at Vidne 10 har franarret hende 117.000 kr. Hun lånte hende beløbet og
har aldrig fået pengene tilbage. Vidne 10 fortalte, at hun skulle skilles, og at hun
havde brug for økonomisk hjælp. Det var derfor, hun lånte hende pengene. Vidne 10
blev ikke skilt.

Hun har ikke talt med Vidne 13 siden den 26. oktober 2016. Hun har ikke noget
negativt at sige om Vidne 13.

Hun kender Vidne 6. Hun gav ham engang penge op til jul. Det var 2.000 eller
3.000 kr., som han skulle bruge til gaver til sine børn.

På et tidspunkt blev hun ringet op af én, der hedder Vidne 8, fra Slot.
Han ringede og fortalte, at hendes søn havde glemt en jakke på slottet. Hun
afbrød samtalen og blokerede nummeret, idet hun vidste, at det ikke var korrekt.
Hun kan ikke huske, hvornår Vidne 8 ringede til hende. Måske var det i 2017.

Hun har en konflikt med Vidne 2. Hun har været meget åben over for Vidne 2. Hun
mødte Vidne 2 gennem en fælles veninde, Person 7. Hun vil ikke fortælle nærmere
om, hvad konflikten mellem hende og Vidne 2 drejer sig om.

Vidne 9 har været hendes ven. Hun har tit givet Vidne 9 både mad og drikke.
Pludselig vendte Vidne 9 hende ryggen. Hun ved ikke hvorfor.



Person 8 har hun haft kontakt med tidligere, men de har ikke længere kontakt.

Forespurgt af sagsøgtes advokat har Sagsøger forklaret, at hun havde livvagter i 4
dage. Det er det eneste tidspunkt, hun har haft livvagter på. Hun kan ikke huske, om
hun på noget tidspunkt har vist Sagsøgte en kvittering om, at hun havde overført
penge til ham. Hun har aldrig fået kontanthjælp. Hun har modtaget
børnefamilieydelser, som er indgået på børnenes fars konto. Hun har ikke udtalt i
Retten i Holbæk, at hun var på kontanthjælp. Hun har betalt det i skat, hun skulle.
Hun har indberettet alle sine indtægter til skattemyndighederne, og der er afregnet
skat i overensstemmelse med gældende regler. Det er korrekt, at hun har solgt
bitcoins. Hun har også afregnet skat heraf. Hun husker ikke, hvornår hun har tjent
penge ved at sælge bitcoins. Hun kan heller ikke huske, hvor meget hun har tjent på
det. Hun kan ikke huske, om det er over 10.000 kr. eller 500.000 kr., hun har tjent.
Hun har ikke længere en ”wallet” . Hun har haft et par ”wallets” i en periode.

Hun har en samlever, som bidrager til betaling af hendes leveomkostninger med
omkring 90%. Det har han gjort siden 2015. Hendes samlever har fået en stor
erstatning efter en arbejdsskade. Han er i lønnet beskæftigelse. Sagsøgte har skrevet
på Facebook, at han ikke forstod, hvor de havde pengene fra. Hendes samlever har
også et stort aktiedepot, som han løbende har solgt af. Hans erstatning for
arbejdsskaden var over 1 mill. kr. Hun vil ikke udtale sig om noget af det, der står i
anklageskriftet mod hende. Hun er ikke blevet afhørt af politiet i forbindelse med
sigtelserne. Hun har endnu ikke taget stilling til, hvordan hun stiller sig til sagen.
Hun blev bekendt med sigtelserne i 2020 eller 2021.

Sagsøger er blevet foreholdt den kronologiske oversigt over festlige begivenheder,
som Sagsøger efter Sagsøgtes opfattelse har inviteret til/deltaget i fra 2015 til 2018,
jf. ekstraktens side 99 ff., bilag A.

Forespurgt om en fødselsdagsfest med 30-40 gæster med overnatning på Comwell
Kolding den 14.-15. februar 2015 siger hende noget, har Sagsøger forklaret, at det
er korrekt, at hun inviterede gæster til sin fest, og at den blev afholdt på det anførte
sted. De var færre end 40 personer. Hun afholdt alle udgifter til festen. Hun husker
ikke, hvad det kostede.

Forespurgt om hun har inviteret til en fest med overnatning for 30-40 personer på
Gammelrøj Herregård uden for Kolding den 17.-18. september 2016, jf. ekstraktens
side 102, har Sagsøger bekræftet, at hun inviterede gæsterne. Det var hendes søns
18 års fødselsdagsfest. Hun kan dog ikke huske, hvor mange gæster der var med.
Hun kan heller ikke huske, hvad festen kostede.



Det er korrekt, at hun inviterede 6 personer med på en ferietur til Hawaii den
11.-18. februar 2016 (ekstraktens side 103). Hun kan have inviteret flere, som ikke
kunne deltage. Det var meningen, at hun og hendes mand skulle betale ferien. Hun
kan ikke huske, hvad budgettet var. Hun og hendes mand samt deres børn kom ikke
af sted på grund af sygdom. Hun er bekendt med, at der opstod nogle problemer
med hotellet i forbindelse med, at Person 9 ringede til hotellet og spurgte, hvornår
de kunne tjekke ind og ud. Hotellet aflyste derefter alle reservationer, og hun måtte
bede Vidne 13 om hjælp.

Hun kender intet til en fødselsdagsfest på Holckenhavn Slot på Fyn den 21.-22.
september 2018. Hun har aldrig deltaget i en fest på stedet. Det er korrekt, at hun på
sin Facebook-profil oprettede en invitation til sin søns 20 års fødselsdag, jf.
ekstraktens side 113. Det var for at afprøve, hvem der ville give beskeden videre til
andre. Man kan se, at der blev taget et screenshot af begivenheden. Hver gang hun
afholdt en fest, var der nogen, der prøvede at ringe til det sted, hvor festen skulle
afholdes for at aflyse begivenheden. Hun ville tjekke, hvem hun ikke kunne stole
på. Af ekstraktens side 114 fremgår, hvem hun havde inviteret. Den, der har taget
screenshot af invitationen, ses ikke på listen. Det var en ung pige, der hed Person
10. Hun talte med Person 10 om det efterfølgende. Hun og de andre i den klike, hun
var en del af på det pågældende tidspunkt, lavede en masse sjov på Facebook. Man
skulle være en del af kliken for at forstå det.

Sagsøger har bekræftet, at hun inviterede i alt 7 gæster til et ophold på et
luksushotel i Schweiz den 10.-17. februar 2018. Hun deltog sammen med sin mand
og deres børn. Hun betalte for flyrejsen og hotelopholdet for alle gæsterne. Det var
kun Person 11 og Person 12, der reelt betalte for deres eget forbrug under ferien. De
andre gæster spiste for hendes regning, selv om det ikke var meningen. De tog også
hjem før tid, fordi hun ikke ville betale for deres mad. Hun kan hverken bekræfte
eller bestride, at hun under Facbook-profilen ”Profilnavn” skulle have skrevet til en
anden Facebook-profil, at turen kostede 400.000 kr. jf. ekstraktens side 117. Hun og
hendes mand havde en god økonomi på det tidspunkt i kraft af deres opsparing.
Noget af ferieopholdet er betalt i kontanter, og noget er betalt med hendes mands
kort. Hun har ikke selv en bankkonto.

Hun kan ikke oplyse, hvor meget hun i 2015 og de følgende år har betalt for med
kontanter. Hun kan ikke svare på, hvor mange private injurie-og straffesager hun
har anlagt i alt, men der er anlagt yderligere to sager efter 2019. Det er sagerne mod
Person 6 og Person 5.

Hun kan hverken af-eller bekræfte, at hun under ovennævnte profilnavn har skrevet
til Vidne 9 den 27. november 2017 på Facebook, at hun havde sagsøgt 23
mennesker for injurier. Som sagt kan det være en anden person, der for sjov har
oprettet en Facebook-profil i det omhandlede navn. Hun kan som



forklaret ikke huske, hvor mange injuriesager hun har anlagt, men det er ikke 23
eller flere.

Hun kan bekræfte, at hun den 1. november 2018 af Retten i Holbæk blev dømt for
at overtræde lov om euforiserende stoffer (ekstraktens side 51 ff.). Hun kan
endvidere bekræfte, at hun i retten forklarede, at hun havde lånt i alt 8-900.000
kr. til Person 1. Beløbet blev udlånt
løbende. Det var for at redde Person 1. De penge, hun lånte ud af, var beløb, hun var
blevet betroet af andre. Som sagt var det for at redde Person 1, som ikke havde
penge til at finansiere de indkøb af cannabis, som han havde videresolgt til andre.
Beløbene blev overført fra en konto til ”Person 1” , og nogle af pengene blev
overleveret til ham i kontanter. Hun har ikke haft en bankkonto siden 2016. Det
skyldes bl.a., at Sagsøgte kontaktede hendes bank. I nogle tilfælde har hun overført
beløb via sin søns konto.

Sagsøgte har forklaret, at han er uddannet cand.polit. Han er nu pensioneret. Han
har deltidsarbejde som bartender på ”Bodega” , som er en bodega i København.
Han lærte Sagsøger at kende i 2014 gennem fælles bekendte. Sagsøger har afholdt
en del arrangementer i den periode, han har kendt
hende. Det er korrekt, at det er ham, der har lavet oversigten over disse
arrangementer for perioden 2015-2018, jf. ekstraktens side 99 ff. En del af
arrangementerne har han selv deltaget i. Andre har han viden om gennem Vidne 1
eller andre. Han har ikke deltaget i arrangementer med Sagsøger fra 2017 og de
følgende år. Han deltog i en fest den 14.-15. februar 2015, som Sagsøger havde
inviteret ham til. Festen blev afholdt på Comwell i Kolding og var med
overnatning. Det var Sagsøgers fødselsdag og bryllupsdag med ægtefællen, som
blev fejret. Han har beskrevet arrangementet, som det fremgår af ekstraktens side
101. Det er ham, der ses stående med en flaske champagne på billedet. Han mener,
der deltog 30-40 personer. Det var med alt betalt. Der var middag, band samt
overnatning på enkeltværelser. Det var meget generøst. Sagsøger har inviteret til
meget og givet andre meget. Han har hørt efterfølgende, at Comwell Kolding
aldrig fik betaling for festen. Han har selv talt med en ansat fra Comwell
efterfølgende, og han fik af den pågældende at vide, at regningen ikke var betalt.
Han havde via en hjemmeside, som en person, der hedder Person 13, havde oprettet
i 2016, fået kendskab til, at Sagsøger skyldte mange mennesker penge. Han ringede
derfor til Comwell og spurgte til betalingen, da han fik mistanke om, at hun nok
ikke havde betalt. Det var med henblik på at undersøge, om der var grundlag for at
melde Sagsøger til politiet for kreditbedrageri.

Han deltog endvidere i en fest, som Sagsøger havde inviteret ham til den 17.-18.
september 2016 på Gammelrøj Herregård uden for Kolding. Han har beskrevet
festen, som det fremgår af ekstraktens side 102. Der var middag og band samt
overnatning med alt betalt. Han har på rygtebasis hørt, at Sagsøger aldrig betalte
bandet. Der deltog 30-40 personer i festen.



Den 11.-18. februar 2016 deltog han i et ferieophold på Hawaii, som Sagsøger
havde inviteret ham med til. De var 8 af sted. Der var 3 personer: Person 9, Person
14 og Person 15, som var inviteret, men ikke deltog. Sagsøger og hendes mand samt
3 børn meldte også afbud, hvorefter de var 8 personer af sted. Det var som sagt
Sagsøger, der havde inviteret, og det var med alt betalt. Da de ankom til hotellet, fik
de en voucher. Flyrejse og hotelophold var på Sagsøgers regning. Der var nogle
problemer, da de indkvarterede sig på hotellet. Der var nogle udgifter, som ikke var
betalt. Han mener, at en af de andre gæster lagde nogle penge ud. Han har beskrevet
ferieopholdet på ekstraktens side 103.

I september 2016 havde han lånt Sagsøger penge. Ved udgangen af september
måned samme år havde han nok lånt hende over 215.000 kr. og 23 bitcoins. Han
havde flere gange bedt Sagsøger om at betale sin gæld til ham. Sagsøger havde en
masse bortforklaringer og undskyldninger om, hvorfor hun ikke kunne betale. Han
tog selv til Kolding og opsøgte Sagsøger på hendes bopæl for at få pengene i
oktober 2016. Det lykkedes ikke, og siden har de ikke været venner. Før det
tidspunkt var de bedste venner. Han har fået dom for en del af det beløb, som
Sagsøger skylder ham. Den 7. februar 2019 skrev hans advokat til Sagsøger om det
tilgodehavende, han har hos hende og afgav på hans vegne modregningserklæring,
således at en del af hans tilgodehavende på over 1 mill. kr. svarende til 150.000 kr.
blev gjort gældende til modregning over for det krav på tortgodtgørelse, som
Sagsøger har påstået i denne sag. Modregningserklæringen fremgår af ekstraktens
side 59. Som sagt skylder Sagsøger ham over 1 mill. kr. Han udtog stævning mod
Sagsøger om betaling af 500.000 kr. for at begrænse sine omkostninger, og ved dom
af 18. februar 2022 fik han medhold.

Det hører med til billedet, at han har lavet forretning med Sagsøger gennem 2015
og 2016. Han lånte hende i den forbindelse penge, som hun har tilbagebetalt med
renter. I løbet af 2016 begyndte det at blive sværere og sværere at få pengene tilbage
fra Sagsøger. I oktober 2016 nægtede Sagsøger at betale som forklaret ovenfor, og
hun cuttede forbindelsen til ham og deres fælles venner. Han har henvendt sig flere
gange til Sagsøger personligt for at få hende til at betale sin gæld til ham. Han er
først senere blevet klar over, at Sagsøger havde været på kontanthjælp i en periode.
Da der var afsagt dom over hende ved Retten i Holbæk, som det fremgår af
dommen af 1. november 2018, fortalte en, der hedder Person 15 ham, at Sagsøger
havde forklaret i retten, at hun levede af kontanthjælp. Han var ikke selv til stede i
retten. Person 15 fortalte det videre, fordi Sagsøger ellers altid havde ført sig frem
med synspunkter om, at det ikke var i orden at modtage ydelser fra staten. Hun var
meget liberal. Sagsøger havde en stor vennekreds, som kendte til hendes
synspunkter. I 2019 indsendte han en underretning til kommunen om, at Sagsøger
havde begået socialt bedrageri og skatteunddragelse. Han mener, det var i februar
2019. Han har haft en e-mail- korrespondance med ansatte i Kolding Kommune.
Han fik at vide af en sagsbehandler i socialforvaltningen, at de godt



kendte Sagsøger. Han gik så ud fra, at grunden til, at de kendte Sagsøger i
kommunen, var, at hun havde modtaget ydelser. Han har ikke fået at vide, om der
kom noget
ud af hans underretning. Han har ikke haft særskilt kontakt med
skattemyndighederne.

I august og september måned 2016 lovede Sagsøger flere gange, at hun ville komme
og betale de penge, hun skyldte ham. De aftalte, at hun i weekenden den 8. og 9.
oktober 2016 skulle komme hjem til ham og overføre det beløb, hun skyldte ham.
Beløbet vedrørte salg af bitcoins. Det skulle ske på hans computer. Da hun kom,
brugte hun sin egen computer til at overføre 200.000 kr. i to portioner á 100.000 kr.
Som dokumentation for overførslen viste hun ham på computerskærmen, at
hun havde overført 99.999 kr. til hans konto, og at beløbet kunne udbetales til
ham om mandagen. Det var ikke en straks-overførsel. Hun sagde, hun højst
kunne overføre 100.000 kr. i døgnet. Efter midnat overførte Sagsøger derfor
yderligere 99.999 kr. til hans konto. Heller ikke denne gang var det en straks-
overførsel. Om mandagen fandt han ud af, at pengene slet ikke var overført. Han og
Sagsøger aftalte, at de skulle mødes i Sagsøgers bank. Han indfandt sig, men
Sagsøger kom ikke. Han talte med filialdirektøren, som selv rettede henvendelse til
ham. Filialdirektøren forklarede ham, at det ikke var muligt for Sagsøger at overføre
det pågældende beløb, og at han ikke måtte udtale sig nærmere om, hvorvidt der var
penge på kontoen, idet han havde tavshedspligt vedrørende kundeforhold, men at
han jo kunne anmelde forholdet til politiet. Filialdirektøren fortalte, at Sagsøger
skyldte mange mennesker penge. Han går ud fra, at filialdirektøren sagde sådan,
fordi hans viden var almindelig kendt. Det var banken selv, der lukkede Sagsøgers
konto. Han tog fra banken og direkte hjem til Sagsøger. Han talte med Sagsøger og
hendes mand om, hvordan gælden kunne afvikles. De aftalte, at Sagsøgers mand
skulle afhænde sine aktier, som var omkring 200.000 kr. værd. Sagsøger endte med
at betale 100.000 kr. den 14. oktober 2016, og senere betalte hun to gange 50.000
kr. den 16. oktober 2016. Han fik herved en del af sit tilgodehavende betalt. Han
forsøgte at lave en anmeldelse af Sagsøger til politiet, men politiet sagde, at de ikke
kunne gå videre med sagen, fordi det ikke kunne bevises, at der var tale om
kreditbedrageri. Han har aldrig tidligere hørt om, at Sagsøgers mands erstatning for
arbejdsskaden skulle have haft en sådan størrelse, at det kunne finansiere Sagsøgers
forbrug. Han mener, at Sagsøger har købt og solgt bitcoins for lånte kontanter. Han
ved ikke, hvor mange penge hun har tjent på det. I 2015 og 2016 var hun i
København næsten hver weekend for at handle med bitcoins mod kontanter. Han
har set Sagsøger få kontanter udbetalt af nogle kunder. Hun overnattede ofte på
hotel D’Angleterre i den periode. De kontantbeløb, han har set kunder betale til
Sagsøger, har været i størrelsesordenen mellem 15.000 og 30.000 kr. Han har selv
købt nogle bitcoins for Sagsøger. Hun skylder ham stadig betaling for 21 bitcoins.
Sagsøger har i årevis pralet med, at hun ikke betalte skat. Hun har også ofte sagt det
højt. Det var en del af deres interne snak. Sagsøger overnattede en del hjemme hos
ham på sofaen i perioden. De talte om hendes forretning med salg af bitcoins.
Han færdes ikke i et miljø, hvor det er normalt at handle med bitcoins. I det



liberale miljø vil man nok ikke skamme sig over, hvis man fortalte om, at man ikke
betalte skat for det ene eller det andet. Sagsøger har brugt sin mands og søns konti i
forbindelse med overførsler. Han har flere gange hørt hende fortælle, at hun havde
en rig mor i Marokko. Moderen skulle have været med til Hawaii og også til nogle
af festerne, men hun kom ikke. Sagsøger har også skrevet til ham, at han ville få
overført 300.000 kr. via moderen. Han kender ikke til Hjemmeside 1. Han kender
heller ikke til, hvem der skulle have oprettet den. Han har hørt rygter om, at Person
16 muligvis kendte nogen, der kendte nogen, der havde med det at gøre.

Han var administrator på gruppen på Facebook med navnet ”Gruppe” . Det er en
lukket gruppe. Hvis man ikke er medlem af gruppen, kan man ikke se, hvad der står
på siden. Man kan anmode om at blive medlem. Gruppen var i begyndelsen sat op,
så alle medlemmer kunne godkende én, som søgte medlemskab. Det har de lavet
om på. Han syntes, der blev godkendt for mange personer. Han har p.t. 65
ansøgninger fra folk, som ønsker at blive medlem af gruppen, som han endnu ikke
har godkendt og heller ikke afvist. P.t. er der vist 165 medlemmer af gruppen. Han
tror, at en stor del af dem er med i gruppen, fordi de er nysgerrige. Han har haft to
formål med at oprette gruppen. Han ville indsamle oplysninger for at kunne indgive
en politianmeldelse mod Sagsøger for kreditbedrageri. Han ville vise politiet, at der
var tale om et mønster. Det andet formål med gruppen var, at han ville forsøge at
sikre, at andre ikke havnede i samme situation som ham. Han har også hørt fra
andre, at de havde opført sig dumt i forbindelse med, at de havde udlånt penge til
Sagsøger. Bl.a. var der en, der hed Person 17, som ikke ville gå videre med sagen.
Han er bekendt med, at Vidne 4 også anmeldte Sagsøger til politiet, uden der kom
noget ud af det.

Foreholdt nærmere forklaringen om, at han havde hørt, at Sagsøger ikke havde
betalt for bandet i forbindelse med festen på Gammelrøj Herregård den 17.-18.
september 2016 har Sagsøgte forklaret, at rygterne sagde, at det var
underholdningen, som ikke blev betalt. Rygterne sagde også, at de pågældende
personer, som havde penge til gode, havde rockerforbindelser, og at det var derfor,
Sagsøger måtte hyre livvagter efterfølgende. Han underrettede ganske rigtigt
kommunen om sin mistanke om, at Sagsøger havde begået socialt bedrageri og
skatteunddragelse. En del af den dokumentation, han medsendte til kommunen, er
de bilag, som også er fremlagt under denne sag. Herudover var der hans egne
oplysninger om de handler, han selv har overværet og hans kendskab til, at
Sagsøger havde tjent penge ved bitcoinhandel. Den gruppe, han har oprettet på
Facebook for personer, som Sagsøger skylder penge, er ikke hemmelig. Man kan
finde gruppen på Facebook, selv om man ikke er medlem. Det er korrekt, at han
delte gruppen med gruppen ”Facebook Kolding” , idet han skrev: ”Er du også
blevet snydt af Sagsøger, så tilmeld dig gruppen. Forbereder en politianmeldelse” ,
som det fremgår af ekstraktens side 89. Han har ingen



erindring om, hvorvidt han modtog en reaktion på delingen af gruppen. Det er
endvidere rigtigt, at han på Facebookgruppen Koldings profil skrev og spurgte, om
der var nogle medlemmer af gruppen, der ville slå gruppen vedrørende Sagsøger op
og dele den, da han selv var udelukket fra at gøre det, som det fremgår af
ekstraktens side 92. Han husker ikke, om han fik nogen reaktion på anmodningen
om deling. Han ved ikke, om han selv kunne blive medlem af gruppen Kolding eller
ej.

Vidne 3 har forklaret, at han desværre kender Sagsøger. Man skal ikke komme for
tæt på hende, for hun er en kæmpe seriesvindler. Han har hørt mange dusiner – eller
måske hundreder – af beretninger fra folk, der er blevet svindlet af hende. Han har
ikke selv været udsat for svindel fra Sagsøgers side, men han har hørt om det
direkte fra en håndfuld nære venner og bekendte. Af disse kan han nævne følgende:
Person 18, som Sagsøger snød for 8 bitcoins for 5-6 år siden, Person 15, Person 19,
som driver satiresiden ”Hjemmeside 2” . Person 19 har fortalt ham, at Sagsøger
tilbød at stille sin konto til rådighed for en indsamling til behandling af en syg
dreng. Da indsamlingen var afsluttet, inviterede Sagsøger den syge dreng og hans
familie på en middag. Der var kommet over 15.000 kr. på kontoen, som familien
aldrig fik. Det var i 2015 eller 2016. Person 20, som boede i By, blev i slutningen af
2015 snydt for op til 30.000 kr. i forbindelse med, at han købte kryptovaluta af
Sagsøger. Han har endvidere kendskab til et vagtfirma, som ejes af en, der hedder
Person 21 fra Kolding. Person 21 har fortalt ham, at hans firma blev hyret af
Sagsøger til at bistå hende og hendes familie med vagtopgaver i ca. 14 dage i en
periode, hvor Sagsøger havde følt sig truet. Firmaet pillede overvågningsudstyret
ned, da de aldrig modtog betaling. Der er også én, der hedder Person 13, som har en
tråd på Facebook, der kaldes ”Titel” , hvor folk, der mener, de er blevet snydt af
Sagsøger, skriver. Der er flere hundrede personer, som har skrevet i tråden.

Han kender kun Sagsøgte som bartender på ”Bodega” . De har ikke plejet privat
omgang bortset fra, at de begge var til en påskefrokost, som Sagsøger inviterede til.
Han er også Facebook-venner med Sagsøgte. Han har ikke selv brugt Facebook i 2-
3 år, og han har derfor ikke længere kontakt med Sagsøgte. Han har aldrig mødt
Vidne 1, men han kender hende gennem Facebook. Han er ikke selv specielt dygtig
til it. De har på Facebook drevet gæk og drillet f.eks. offentlige myndigheder
vedrørende planer om forskellige ting. De har aldrig drevet gæk med Sagsøger. Hun
har selv været en del af det miljø, som en klike har samledes om. Det var nok i
2014, han for første gang stødte på Sagsøger på Facebook. Han har kigget på den
hjemmeside, der hedder ”Hjemmeside 1” . Han skulle lige se, hvad det var. Han
havde læst om den på Facebook. Han ved ikke, hvem der har lavet siden.



Han er ikke selv medlem af Gruppe, som er oprettet på Facebook. Han har
bemærket, at når man skriver Sagsøgers navn i søgefeltet på Google, dukker
gruppen op som det første. Han går ud fra, at det er, fordi gruppen er velbesøgt. Han
ser kun de organiske søgeresultater på Google. Han bruger heller ikke platformene
Twitter eller Instagram eller andre digitale platforme mere. Han har fået andre ting
at bruge sin tid på. Han har ikke kendskab til nogle reklamebannere, som skulle
have været opsat i nærheden af Sagsøgers bolig med et billede af hende. Han
flyttede tilbage til Danmark for 2 år siden. Han har opholdt sig en del i Schweiz og
navnlig Spanien. Han vil anslå, at han kender 15-20 personer perifert, som alle har
fortalt ham, at de er blevet snydt af Sagsøger. Det kan være vedrørende mindre ting
som sko eller kjoler eller andet. Han ved, at Person 18 har overført nogle bitcoins til
Sagsøgers konto, og at aftalen mellem dem var, at Person 18 skulle have udbetalt
nogle kontanter. Han modtog aldrig penge fra Sagsøger. Han ved, at Person 18 har
opgivet at gå videre med det. Han har hørt fra en person, som har overværet en
retssag mod Sagsøger i Holbæk, at Sagsøger havde fortalt i retten, at hun var
kontanthjælpsmodtager. Han kan ikke huske, hvad personen hed. Sagsøger har
deltaget i at drive gæk med andre på nettet. Det har været om uskyldige ting. F.eks.
da Boeing målrettede en kampagne mod danskere om valg af deres kampfly,
dengang Danmark skulle indkøbe nye fly. Her gik en gruppe ind og fandt ud af,
hvilket reklamebureau, der havde lavet kampagnen. De skrev til nogle af
reklamebureauets andre kunder og spurgte, hvordan de havde det med at bruge
samme reklamefirma. Det var den slags gæk, de drev. Han har mødt Sagsøger 5-6
gange i den periode, hvor han har kendt hende. Han mener, han har mødt hende
bl.a. på ”Bodega” , hvor Sagsøgte er bartender. Han har været inviteret af Sagsøger
til to arrangementer. Det ene kunne han ikke komme til. Det andet var til hendes
søns 18 års fødselsdag. På det tidspunkt var folk begyndt at skrive, at Sagsøger
havde snydt flere personer. Han deltog i festen. Derefter har han ikke haft kontakt
med Sagsøger. Det første arrangement var på Comwell, og han ved, at Sagsøger
ikke har betalt for dette arrangement. Der ligger en lydfil om det på nettet, og af
lydfilen fremgår det, at en person fra Comwell fortæller, at de ikke har modtaget
penge fra Sagsøger. Han har hørt, at der skulle komme en retssag i løbet af året,
hvor personer fra Comwell skal afgive forklaring. Han kender en anden af de
personer, som er indkaldt til at afgive forklaring under sagen. Det er en, der hedder
Person 22. Han har selv talt med Person 21, som havde vagtfirmaet i Kolding, og
Person 21 har fortalt ham, at Sagsøger ikke havde betalt for hans ydelser. Person 21
fortalte også, at Sagsøger havde følt sig truet. Vagtfirmaet skulle bl.a. køre hendes
børn i skole. De havde også opsat noget videoudstyr. Det var begrænset, hvor
mange timer de havde brugt på opgaven, og Person 21 sagde, at han overvejede, om
det kunne betale sig at forfølge kravet. Han har læst på Facebook, at nogen har sat
et banner op om Sagsøger. Måske var det i den forbindelse, at Person 21 fra
vagtfirmaet skrev om sit tilgodehavende i tråden.



Vidne 4 har forklaret, at han kendte Sagsøger. Han mødte
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

hende i 2015 eller 2016. Måske var det til en fredagsbar. Han husker ikke præcist,
hvornår han første gang talte med Sagsøger. Han blev inviteret med på en tur til
Hawaii og til Sagsøgers søns 18- års fødselsdag. Sagsøger inviterede med alt betalt.
En uge eller 14 dage før turen til Hawaii samlede Sagsøger de mennesker, som
skulle rejse sammen. Det var i februar 2015 eller 2016. Der var ikke styr på
flybilletterne, og derfor var der mange, der meldte fra. Han tog selv med. Da de
ankom til hotellet, var der heller ikke betalt for hotellet. Han lagde ud for Sagsøger
og betalte for alle værelserne. Det var 55.000 kr. De forsøgte at få Sagsøger til at
betale regningen. Han mener, at han skrev til Sagsøger, og det var klart, at det hele
tiden havde været meningen, at Sagsøger skulle betale. Han fik pengene fra hende
efter et par måneder. Han har lånt hende penge en anden gang, hvor Sagsøger havde
inviteret til sønnens fødselsdag. Hun spurgte i den forbindelse, om hun kunne låne
nogle penge. Han overførte 48.000 kr. til Sagsøger, men han fik aldrig pengene
tilbage. Han prøvede at anmelde Sagsøger for svindel, men politiet ville ikke tage
sagen, fordi han frivilligt havde overført pengene. Han har kendskab til straffesagen
mod Sagsøger i Holbæk. Den vedrørte i hovedsagen Person 1. Det var en sag om
salg af cannabisolie som led i behandling. Han ville støtte Person 1. Sagsøger var
ikke med i retten på det tidspunkt, og han var der udelukkende for at støtte Person 1.

Forespurgt om han har hørt, at Sagsøger i retten har sagt, at hun var på
kontanthjælp, har vidnet forklaret, at Sagsøgte har sagt, at Sagsøger var på
kontanthjælp. Hun har aldrig selv fortalt det. Han har endvidere hørt om en person
ved navn Person 17, som havde penge til gode hos Sagsøger. Det var vist 5-8.000
kr. Person 17 gad ikke at forfølge kravet. Han kender Sagsøgte fra noget politik. De
har begge to været medlemmer af Parti 2. Sagsøgte er en god bekendt, og de har
mødtes på Sagsøgtes arbejde ”Bodega” . Han har nok kendt Sagsøgte i 5-7 år.

Vidne 5 har forklaret, at han driver et vagtfirma. Han har drevet firmaet i 6 år. Hans
firma er beliggende på Sjælland. Han har aldrig drevet firma i Kolding. Hans
tidligere makker fik kontakt med Sagsøger. De fik en vagtopgave hos hende. De
skulle sidde foran hendes hus, fordi der var nogle mennesker, der ville hende noget
ondt. De var 3 personer i firmaet dengang. Han har aldrig haft andre opgaver for
Sagsøger. Det er hans firmas faktura, der fremgår af ekstraktens side 127. Opgaven
blev udført i perioden fra 30. august til 4. september 2017. De modtog 20.000 kr.
som forudbetaling. Resten af beløbet har de ikke fået. Han har rykket for beløbet,
og de har nu givet op, da de ikke vil bruge mere tid på det. Overvågningssystemet
har de aldrig fået tilbage, for det har Sagsøger betalt for. Han ved ikke, om
fakturaen er fra den 12. november 2017 eller den 11. december 2017. Han kan ikke
huske det. Han gider ikke bruge mere tid på den sag. Hans firma hedder stadig
”Virksomhed” . Det er nu et ApS. Før var det et IVS. Han ved ikke, hvem den
mailadresse, som



starter med mgkb tilhører. Han kender ikke adressen, og det siger ham ikke noget.
Det er ikke ham, der har lavet fakturaen, men hans makker Person 21.

Vidne 6 har forklaret, at han kender Sagsøger. Han lærte hende at kende for 5-6 år
siden via Facebook. De kom i kontakt med hinanden, fordi Sagsøger søgte om
venskab. De har mødt hinanden personligt. Det udviklede sig til et venskab. Han
blev inviteret til to fester af Sagsøger. Den ene var på Slot, og den anden var på
Kokkedal Slot i Nordsjælland. Han blev vist også inviteret til en fest på
Holckenhavn Slot. Han mener, at Sagsøger ændrede stedet til Slot efterfølgende.
Hun ringede vist også og fortalte, at arrangementet var flyttet. Han er ikke sikker på
det. Han tror i øvrigt, at hun først havde inviteret til festen på Hindsgavl Slot,
hvorefter det blev ændret til Holckenhavn Slot og senest til Slot. Det var med
middag, underholdning og overnatning samt morgenmad. Det var den 25.-26.
august 2017. Han skulle ikke betale noget for det. Han havde sine døtre og den enes
kæreste med. Som han husker det, var de flere end 15 personer. Det kan godt passe,
at det er det arrangement, som er omtalt i ekstraktens side 128. Det var Sagsøger,
der var værtinde. Han er efterfølgende blevet blokeret af Sagsøger på Facebook.
Han havde bemærket, at der havde været et skænderi mellem nogle på Facebook,
men han havde ikke involveret sig i skænderiet. Sagsøger mente, at han havde taget
stilling. Han har aldrig haft penge i klemme hos Sagsøger. Han har heller aldrig
givet hende penge. Sagsøger hjalp ham engang med 5.000 kr., da hans bil brød
sammen. Det var ikke et beløb, der skulle betales tilbage.

Vidne 1 har forklaret, at hun lærte Sagsøger at kende i 2017, hvor de var medlem af
samme Facebook-gruppe. De skrev sammen, og senere samme år blev de tætte
veninder. Hun blev inviteret ud og spise på Søllerød Kro af Sagsøger. Sagsøgers
advokat deltog også. Hun har været en tur på D’Angleterre sammen med Sagsøger
med overnatning. Hun blev også inviteret til Sagsøgers søns 20 års fødselsdag, men
hun nåede ikke at deltage i festen. Det er rigtigt, at de billeder, der fremgår af
ekstraktens side 120, viser hende og Sagsøger sammen på hotel D’Angleterre til
spabehandling. Det andet billede af dem er taget på Søllerød Kro. De har også været
på Hotel Guldsmeden sammen. De begyndte at snakke rigtig meget sammen i
slutningen af 2017. De lavede en aftale om, at hun skulle overføre nogle penge til
Sagsøger, idet Sagsøger skulle købe bitcoins for beløbet til hende. Omkring juletid
2017 overførte hun 85.000 kr. til Sagsøger. Hun har aldrig fået pengene tilbage og
har heller ikke modtaget bitcoins. Hun anmeldte Sagsøger for bedrageri til politiet.
Det er rigtigt, at det er det, der fremgår af forhold V i anklageskrift af 30. december
2021, jf. ekstraktens side 86. Hun overførte de 85.000 kr. til Sagsøger ad flere
gange. Hun indbetalte beløbene til Sagsøgers søns konto. Sagsøger skrev også til
hende på et tidspunkt, at hun ville slå hende, hvis hun betalte skat af fortjenesten
ved købet af bitcoins. Hun skrev meget med Sagsøger i løbet af en 6 måneders
periode. Hun kan bekræfte, at den korrespondance, som er gengivet i ekstraktens
131-147, er en del af den korrespondance, hun havde med



Sagsøger på Messenger. Hun har printet hele deres korrespondance ud. Den fylder
900 sider. Grunden til, at man ikke kan se Sagsøgers navn i korrespondancen, er, at
Sagsøger har blokeret hende på Facebook. Hun har også blokeret Sagsøger. Det
billede, man ser på ekstraktens side 131 af den person, hun fører korrespondancen
med, viser Sagsøger. Korrespondancen er fra marts 2018 og fremefter.
Kommentarerne om Person 23 på ekstraktens side 131 viser, at Sagsøger vil give
indtryk af, at hun var mere betydningsfuld, end hun reelt var. Sagsøger viste hende
også et billede af en bitcoin mønt, som Sagsøger påstod var mere end 1 mill. kr.
værd. Hun tog senere kontakt med Person 23 og spurgte om hans kendskab til
Sagsøger. Person 23 skrev til hende, at han havde handlet bitcoins med Sagsøger,
og at der havde været lidt bøvl med betalingen, men at Sagsøger til sidst havde
betalt. Der havde aldrig været tale om et samarbejde mellem de to. Hun har taget et
screenshot af den samtale, hun har ført med Person 23. Det er hende, der har lavet
notatet i ekstraktens side 148, hvoraf samtalen mellem hende og Person 23 også
fremgår. Hun troede på, at Sagsøger ville hende det godt. Sagsøger fortalte hende, at
hun havde nogle særlige fordele i forbindelse med handel med bitcoins, og at hun
kunne låse kursen, så der ikke var risiko for tab. Sagsøger sagde dog, at hun havde
en tro på, at hun nok skulle få en fortjeneste som var stor nok til, at hun ville kunne
betale for en planlagt operation af fortjenesten. Sagsøger tvang hende ikke til at
investere i bitcoins, men hun fik det til at lyde, som om hun ikke havde nogen grund
til ikke at investere pengene, idet der jo ikke var nogen risiko for tab. Derfor valgte
hun at investere de 85.000 kr. gennem Sagsøger. Hun har senere fundet ud af, at
man ikke kan låse kursen på bitcoins. I hendes egen sag er der nogle
transaktionsoplysninger om nogle bitcoins handler, som hun fik fra Sagsøger. Nu
ved hun, at der, når man handler med bitcoins, skabes en kode, og at alle kan slå
koden op og se, hvornår transaktionen er gennemført. En person ved navn Person
24, som hun fik kontakt med gennem en gruppe på nettet, har hjulpet hende med at
kigge på de transaktionsoplysninger, som hun havde fået af Sagsøger. Efter at han
havde set materialet, fortalte han, at de pågældende oplysninger ikke kunne vedrøre
de handler, som Sagsøger havde henvist til.

Hun begyndte at rykke Sagsøger for tilbagebetaling af sine penge i januar 2018, da
hun skulle bruge pengene til operationen, som var i april. Der kom altid et eller
andet i vejen, som forhindrede Sagsøger i at tilbagebetale pengene. Hun har aldrig
modtaget beløbet, og det endte med, at hun måtte tage et lån på 35.000 kr. for at
betale for operationen. Hun har mødt Person 24 én gang, fordi hun skulle høre, hvad
han havde fundet frem til. Derefter mødtes de tilfældigt på et loppemarked. Tredje
gang, hun mødte Person 24, var, da han var med hende hos advokat Hans Mogensen
for at forklare noget om de oplysninger, han havde fundet frem til.

Hun anmeldte Sagsøger til politiet i 2018. Politiet afviste hende i første omgang
men kontaktede hende igen senere, idet de havde modtaget flere anmeldelser af



Sagsøger for bedrageri. Politiet genoptog derfor efterforskningen. Hun blev afhørt
af en betjent, der hedder Person 25.

Hun føler sig i den grad snydt af Sagsøger. Hun spurgte Person 24, om han ville
kigge på de oplysninger, hun havde om bitcoinhandlerne fra Sagsøger, efter
hun selv var blevet sagsøgt af Sagsøger i injuriesagen. Hun er uddannet
multimediedesigner fra 2002, og efterfølgende arbejdede hun inden for faget. Hun
arbejdede med at redesigne webshops, lave forskellige brochurer og digitalt design.
Hun har ikke ændret på korrespondancen mellem hende og Sagsøger. Hun kender
ikke Person 16.

Vidne 7 har forklaret, at hun kender Sagsøger. Hun lærte hende at kende for lang tid
siden. Det er måske 2-4 år siden. Hun lærte hende at kende, fordi hun skulle lægge
make-up på hende. Hun er uddannet make-up-artist.
Hun har været inviteret med til nogle fester af Sagsøger, hvor hun skulle lægge
make-up på hende. Hun har deltaget i middage og overnattet i den forbindelse. Det
er Sagsøger, der har betalt for det. Hun kan ikke konkret huske navne på de steder,
hvor hun har deltaget. Hun tror, hun har været med til et arrangement på Søllerød
Kro, som Sagsøger også deltog i, men hun er i tvivl om det. Hun kendte på forhånd
Person 26 og Vidne 10, og hun husker måske også én, der hedder Person 10. Det er
lang tid siden, hun har haft med Sagsøger at gøre. Det er ikke mærkeligt, da deres
forhold udelukkende var forretningsbaseret.

Vidne 8 har forklaret, at han er forpagter af og driver et slot på Fyn som hotel og
restaurant. Det hedder Slot. Han har drevet stedet i 10 år. Den 25. august 2017 var
han også forpagter af stedet.

Vidnet blev foreholdt ekstraktens side 85, anklageskrift af 30. december 2021,
forhold IV, hvoraf det fremgår, at Sagsøger er tiltalt for bedrageri begået over for
Slot den 25. august 2017.

Vidne 8 har forklaret, at han ikke husker arrangementet. Han var ikke selv til stede.
Han kan dog bekræfte, at festen blev afholdt. Det var en ”Person 27” , der bestilte
festen. Bestillingen blev modtaget telefonisk og via e-mail. Det var i det nævnte
navn, reservationen blev lavet. Han kan ikke bekræfte, at det var et arrangement,
som Sagsøger deltog i, for han ved det ikke. De modtog aldrig betaling for festen.
De prøvede at opspore den person, der havde bestilt arrangementet. De kunne ikke
komme igennem på den oplyste mailadresse. Han har talt med de ansatte, som  avde
dialogen med Person 27. De sendte en faktura til personen, men den blev aldrig
betalt. Det var deres receptionist, Person 28, der havde talt med den person, der
havde bestilt arrangementet. De havde ikke andre arrangementer end det, der er
beskrevet den 25. august 2017. Han har ikke hørt navnet Sagsøger i forbindelse med
festen.



Lige nu leder han efter en gæsteliste fra festen. Han er sikker på, at han nok skal
finde den.

Vidne 9 har forklaret, at hun vist mødte Sagsøger i et politisk
miljø for en del år siden. Hun har ikke haft noget at gøre med Sagsøger i mange år.
Hun husker ikke, hvor lang tid de kendte hinanden, men det var måske i 2 år.
Sagsøger inviterede hende til fest nogle gange. Så vidt hun husker, var hun inviteret
med til en fest sammen med sin daværende kæreste på Comwell i Kolding. Hun
var også inviteret af Sagsøger til en fest på Slot. Endvidere inviterede
Sagsøger hende til nogle middage på Søllerød Kro og en fødselsdagstur til Schweiz,
som desværre ikke endte særlig godt.

Vidnet er blevet foreholdt Sagsøgtes beskrivelse af et arrangement den 10.-17.
februar 2018 med 7 gæster til et ophold på et luksushotel i Schweiz med Sagsøger
og hendes mand samt deres 3 børn og yderligere vidnet, Person 26 og Vidne 10 med
2 børn samt Person 11 og hendes mand Person 12.

Vidnet har bekræftet, at hun har deltaget i opholdet. Hun fulgtes med Person 26 og
Vidne 10 og deres børn i flyveren derned. Da de ankom til stedet, blev hun bedt om
at lægge nogle penge ud. Hun havde sagt til Sagsøger på forhånd, at hun ikke havde
råd til at betale noget som helst. Hun var studerende på det tidspunkt. Hun havde
understreget meget tydeligt, at hun ikke havde råd til at betale noget, og at det var
alt for meget, at Sagsøger ville betale turen for hende, men Sagsøger bad hende
indtrængende om at tage med og forsikrede hende om, at det var med alt betalt. Da
de kom ned til Schweiz, modtog hun en besked fra Sagsøger om, at hun skulle
lægge ud for værelserne. Det kunne hun ikke, og hun bad derfor Vidne 10 om at
lægge pengene ud for sig. Sagsøger forsikrede dem om, at der bare var tale om
reservation af et beløb på deres konti. En overnatning kostede over 5.000 kr. Det
skulle have været et ophold fra den 10. til den 17. februar 2018. De var alle
overraskede over, hvor dyrt det var. Hun gik helt i panik over situationen. Hun blev
mere og mere ked af det under opholdet. Sagsøger var meget stresset og fraværende
hele tiden. Sagsøger bad dem om at oprette en bitcoin-wallet på deres telefoner.
Sagsøger sagde, at hun regnede med, at hotellet ville modtage bitcoins som
betalingsmidler, og det var derfor, de skulle oprette en bitcoin-wallet, da de skulle
ned at hæve penge i nogle bitcoin-automater, så de kunne betale for hotellet. De tog
til Lausanne og ledte efter bitcoin-automater sammen med Sagsøger. Hun lod
Sagsøger oprette en bitcoin-wallet på sin telefon. Da de ledte efter en automat, som
kunne udbetale bitcoin i almindelig valuta, sagde Sagsøger pludselig, at det var
helligdag, og at alle automater derfor var lukkede.
Sagsøger forklarede, at det var, fordi man kun kunne hæve op til et vist beløb pr.
automat, at de alle sammen skulle have en bitcoin-wallet, så de kunne hæve det
størst mulige samlede beløb. Det var nogle dage inde i opholdet, dette fandt sted.
Sagsøger blev mere og mere stresset, da det ikke lykkedes at få penge udbetalt.



Sagsøger sagde, at de skulle tjekke ud af hotellet næste dag. Det var nok, fordi
hotellet havde forlangt det, fordi de ikke havde fået penge. Sagsøger sagde, at de
skulle finde et andet hotel. Hun syntes, at det var for mærkeligt, og hun ringede
derfor til sine forældre og bad dem om at finde en flybillet til hende hjem. Hun
sagde til Sagsøger, at hun ikke havde råd til at være der længere, og at hun ikke
forstod, hvorfor hun havde inviteret hende med. Hun græd, men Sagsøger var
iskold. Vidne 10 lagde derefter penge ud for hende til mad. Det var nok i alt 900 kr.,
som hun tilbagebetalte til Vidne 10 senere. På et tidspunkt bemærkede hun, at
personalet i restauranten spurgte, om de skulle skrive et måltid på Person 29's
regning. Hun fik mistanke om, at Sagsøger havde indskrevet sig på hotellet i et
andet navn. Hendes forældre betalte for en flybillet hjem til hende nogle dage før
beregnet. Hun tog hjem efter ca. 5 dages ophold. Da de skulle afregne, bad
Sagsøger om hendes hjælp til det. Person 11's kæreste, Person 12, stod ved
receptionen sammen med Sagsøger. Person 12 overførte 25.000 kr. til Sagsøger,
som angiveligt forinden havde overført et tilsvarende beløb til ham. De skulle
omregne beløbet til euro. Sagsøger betalte derefter for hotellet med det beløb, hun
havde modtaget fra Person 12. Det er hendes korrespondance med Sagsøger om
turen, der fremgår af ekstraktens side 118. Endvidere er der nogle billeder fra
opholdet i Schweiz. Det kan godt passe, at Sagsøger har fortalt hende, at turen ville
koste 400.000 kr. Det var før, de tog af sted. Hun afbrød forbindelsen med Sagsøger
efter turen. Hun hørte efter festen på Comwell i Kolding, at der havde været
problemer med betalingen af festen. Hun var inviteret med til en fest på Slot. Det
kan godt have været i august 2017. Det var Sagsøger, der inviterede. Hun kender
ikke nogen, der hedder Person 27. Der var nok 50-60 personer med til festen.
Anledningen var, at det skulle være en sommerfest. Det skulle have været på
Holckenhavn Slot, men blev ændret til Slot. Det var før Schweiz-turen. Hun tror, at
Sagsøger snakkede om bitcoins, og at hun nok havde nævnt muligheden for at
investere i det, men Sagsøger vidste, at hun ikke havde mange penge, fordi hun var
studerende.

Vidne 10 har forklaret, at hun kender Sagsøger. Hun har aldrig
haft et økonomisk mellemværende med hende. Hun var inviteret med på et ophold i
Schweiz af Sagsøger. Sagsøger ville betale for hotellet, mens hun selv skulle betale
resten. Hun har skrevet med Sagsøgte om, at hun skulle komme og afgive forklaring
om turen til Schweiz i retten. Hun skrev til Sagsøgte, at hun havde set, at Sagsøger
havde et gavekort til opholdet fra sin mor. Sagsøgte skrev tilbage, at Sagsøgers mor
ikke var rig. Sagsøgte skrev, at hun kunne sige, at gavekortet nok var falsk. Kort tid
efter skrev han dog, at hun selvfølgelig ikke skulle afgive falsk forklaring i retten.
Hun havde også en korrespondance med Sagsøgtes advokat. Sagsøger har aldrig
skyldt hende penge. Sagsøger overholdt den aftale, de havde omkring turen til
Schweiz. Opholdet var ikke en hel uge. Opholdet blev ikke forkortet i forhold til det
aftalte. Hun erindrer, at der var problemer med betaling af en barregning eller
restauranten. Vidne 9 fortalte hende, at hun ikke havde penge til at betale for, og
hun sagde til



Vidne 9, at hun kunne låne af hende. Hun så, inden de tog af sted, at Sagsøger
havde et gavekort fra sin mor til opholdet. Hun erindrer ikke, om der var et beløb på
gavekortet. Sagsøger sagde, at det var derfor, at turen skulle gå til Schweiz til det
pågældende hotel. Hun var vred på Sagsøger efter opholdet, fordi Vidne 9 var
blevet så ked af det. Hun har aldrig spurgt Sagsøger om hendes aftale med Vidne 9
var, at Sagsøger skulle betale for Vidne 9. Hun blev spurgt, om hun kunne lægge et
ekstra depositum på hotellet, hvilket hun afviste. Hun blev sur på Sagsøger, fordi
Vidne 9 var så ked af det under hele opholdet. Hun ville ønske, hun havde spurgt
Sagsøger dengang om, hvad aftalen med Vidne 9 var. Sagsøger har aldrig lånt hende
117.000 kr. Hun lukkede ned for forbindelsen til Sagsøger, fordi der gik mange
rygter om hende. Hun har aldrig talt med hende om det.

Vidne 2 har forklaret, at hun mødte Sagsøger første gang til Sagsøgers søns 18 års
fødselsdagsfest. Hun var blevet inviteret med til festen af sin veninde, som kendte
Sagsøger. Det var på Den Gamle Grænsekro. Hun har senere deltaget i flere fester,
som Sagsøger inviterede til, bl.a. hendes fødselsdagsfest. Det var også på Den
Gamle Grænsekro. Endvidere har hun deltaget i en julefrokost hjemme hos
Sagsøger. Hun har haft noget med Sagsøger og bitcoins at gøre. Sagsøger fortalte
hende, at det var den måde, hun tjente sine penge på. Sagsøger forklarede hende om
kryptovaluta. Hun husker, de spiste frokost sammen den 7. februar 2020 på Kattens
Kælder i København sammen med deres fælles veninde, Person 7. Sagsøger sagde,
at hun måtte købe nogle bitcoins, som hun kunne opbevare i Sagsøgers wallet, og
når hun var klar til det, kunne hun overføre dem til sin egen wallet. Hun skulle
overføre 90.000 kr. og betale de penge, hun umiddelbart kunne hæve på sit kort,
hvilket var 4.000 kr. til Sagsøger. Sagsøger inviterede hende samme aften på Hotel
D’Angleterre og fortalte hende, at der var en hæveautomat lige i nærheden, som hun
kunne hæve pengene på. Hun hævede derefter 4.000 kr. og gav dem til Sagsøger.

Foreholdt anklageskrift af 30. december 2021, forhold VII, jf. ekstraktens side 87,
hvoraf det fremgår, at Sagsøger er tiltalt for bedrageri begået over for Vidne 2 i
forbindelse med nogle overdragelser af nogle kontantbeløb den 5. og 7. februar
samt den 5. marts 2020, i alt 58.000 kr. samt en overførsel den 7. februar 2020 af
93.000 kr. til en konto tilhørende Person 30, har vidnet bekræftet, at det er
overførsler, som er sket fra hende til Sagsøger. Dog kan hun ikke huske datoerne.
De 50.000 kr. overdraget kontant til Sagsøger den 5. februar 2020, ville Sagsøger
betale tilbage i løbet af få dage, men det gjorde hun aldrig. Senere aftalte de, at hun
kunne få lidt flere bitcoins af Sagsøger. Hun har aldrig fået pengene tilbage fra
Sagsøger og heller ikke bitcoins. De 50.000 kr. skulle ifølge Sagsøger bruges til en
eller anden, der stod i en lufthavn, som ikke havde penge til at gennemføre en
handel her og nu, så Sagsøger skulle låne pengene for at låne dem videre til den
anden person. De 93.000 kr. var til køb af bitcoins. Hun fik et kontonummer, som
hun skulle overføre pengene til. Hun ved ikke, om det var til én, der hedder



Person 30. Hun troede, hun overførte pengene til Sagsøger. Hun fik en mail fra
Sagsøger om, at hun havde købt bitcoins for beløbet efterfølgende. Sagsøger sagde,
at hun ville få et stykke papir med en QR-kode på, men det modtog hun aldrig. Hun
har en veninde, der hedder Person 31, som Sagsøger også har solgt bitcoins til.
Person 31 viste hende senere nogle oplysninger, hun havde fundet om Sagsøger.
Det var noget om, at Sagsøger var omtalt som ”svindler fra Kolding” . Person 31,
som også havde penge til gode hos Sagsøger i forbindelse med bitcoinhandlen,
sagde, at hun ville prøve at få sine penge tilbage. Hun ved, at Sagsøger blev meget
sur, da Person 31 forlangte, at hun skulle tilbagebetale hende pengene, men det
lykkedes faktisk Person 31 at få Sagsøger til at tilbagebetale hende, det
tilgodehavende hun havde. Da Sagsøger havde tilbagebetalt det beløb, hun skyldte
Person 31, sagde hun til Sagsøger, at hun også gerne ville have sine bitcoins.
Sagsøger blev meget vred. De aftalte, at de skulle mødes et sted, hvor Sagsøger
kunne have sin computer med. Deres fælles veninde, Person 7, sagde til Sagsøger,
at hun og Person 31 ikke længere stolede på hende, og derefter sagde Sagsøger, at
hun ville tilbageføre de penge, som vidnet havde overført til hende. Hun ville
overføre pengene via en deponering hos en advokat. Hun sagde, at hendes
associerede ikke skulle involveres med hende, og at det derfor måtte gå igennem en
advokat. Hun skrev tilbage til Sagsøger, at det syntes hun, var fint. Konflikten
mellem hende og Sagsøger går ud på, at Person 7 havde fortalt Sagsøger, at hun og
Person 31 ikke stolede på Sagsøger længere. Sagsøger skrev derefter til hende, at
hun heller ikke stolede på hende mere. Det er den eneste konflikt, der har været
mellem hende og Sagsøger. Sagsøger skrev til hende, at hvis hun kontaktede hende
eller hendes tidligere veninde Person 7 igen, ville hun lægge sag an mod hende for
injurier. Person 7 skrev også til hende og Person 31, at hun ikke ville kontaktes af
dem igen. Endvidere skrev Person 7, at Sagsøger ville tilbagebetale pengene, og at
hun ikke skulle være bange for repressalier fra Sagsøgers side. Hun modtog
beskeden, som blev sendt til både hende og Person 31 den 21. juli 2020. Hun var
bekymret, for hun havde ofte hørt Sagsøger og Person 7 tale om retssager. Hun lider
af PTSD, og tal og datoer er ikke nogen god kombination for hende. Hun støtter sig
derfor til sine notater.

Vidne 11 har forklaret, at hun er Stilling på Comwell i Kolding. I 2015 var hun
bookingansvarlig i receptionen og konferenceafdelingen. Den 6. februar 2015 blev
hotellet ringet op af en kvinde, som spurgte, om de kunne afholde en 40 års
fødselsdagsfest, da hun var blevet brændt af et andet sted. Det var angiveligt Hotel
Kolding Fjord, som havde brændt hende af. Det var for ca. 50 gæster. Måske
landede de på et lidt færre antal på dagen. Prisen var 78.000 kr. Der var en del af
gæsterne, der skulle overnatte, og de modtog en gæsteliste. Alt skulle på
hovedregningen. Det var Sagsøger, der ringede og talte med en af deres
receptionister. Sagsøger var meget ulykkelig over, at hun var blevet brændt af.
Hendes kollega drøftede situationen med hende. De skulle afklare, om de kunne
klare festen med så kort varsel. De bad om et forskud på 2.500 kr. Sagsøger sagde,
at det desværre ikke kunne lade sig gøre at overføre pengene, da hun stod og skulle
på ferie. De var meget pressede på tid, men de



valgte at tage opgaven ind, selv om de ikke havde fået forskuddet. Efterfølgende
sendte de en faktura til Sagsøger. De modtog ingen betaling. Kravet gik videre til
fogedretten, og der blev indgået en afdragsordning med Sagsøger. Den lød vist på
1.000 kr. om måneden. De har aldrig modtaget et afdrag. Hun ved ikke, hvordan de
fik dom for kravet. Den normale procedure er, at ubetalte krav går videre med
henblik på inddrivelse via deres advokat. De var i fogedretten med sagen i august
2016.

Vidne 12 har forklaret, at han kender Sagsøger. Han har kendt hende i omkring 8 år.
De lærte hinanden at kende på Facebook. Hun inviterede ham med til nogle fester.
Han deltog i to fester på to forskellige Comwell hoteller. Han har også været med til
en fest, som Sagsøger afholdt et sted på Fyn. Det var et større arrangement med en
del gæster. Han mindes ikke, om han skulle betale for noget selv. I 2017 var han
med til en middag med Sagsøger på Søllerød Kro. Han betalte regningen.

Forevist ekstraktens side 113-114, som bl.a. viser et screen-dump fra Facebook af
en invitation til en 20 års fødselsdagsfest den 21. september på Holckenhavn Slot
i Nyborg slået op af Profilnavn, har vidnet forklaret, at han muligvis
modtog invitationen, og at han dertil meddelte, at han måske deltog. Han har
lånt nogle penge til Sagsøger, som hun har tilbagebetalt til ham. Han har nok lånt
hende 80-100.000 kr. Han overførte de 80.000 kr. til hende og fik dem tilbage
drypvist. Han mener, det er 6-7 år siden. Han kan ikke huske, hvad hun skulle bruge
pengene til. De havde en aftale om, at hun skulle betale renter for lånet. Han har
altid fået de penge, han har lånt til Sagsøger tilbage. Han husker, at han modtog
30.000 kr. på sin konto den 15. maj 2017 fra Sagsøger, som det fremgår af
anklageskriftet i ekstraktens side 85 under forhold II. Han har aldrig opbevaret
penge for Sagsøger. Der var tale om tilbagebetaling af et lån. Sagsøger har deltaget i
en navngivningsfest for hans søn for ca. 3 år siden.

Vidne 13 har forklaret, at hun kendte Sagsøger. Hun husker ikke,
hvornår de lærte hinanden at kende, men det var vist i starten af 2015. Hun har
været med på et ophold på Hawaii, som Sagsøger havde inviteret hende til. Det var i
februar 2016. Det var med alt betalt. Det er rigtigt, at der var de 8 deltagere, som er
nævnt i ekstraktens side 103. Der var problemer med flybilletterne. Hun betalte for
flere af flybilletterne. Det var som hjælp, så de kunne komme af sted. Sagsøger
sagde, at det var hendes kort, der var problemer med. Hun har fået nogle af de
penge, hun lagde ud, tilbage men ikke dem alle sammen. Hun har et
tilgodehavende på ca. 10.000 kr. efter opholdet, men da hun afbrød kontakten med
Sagsøger, opgav hun også at få pengene. Deres venskab gik i stykker, fordi hun
begyndte at høre noget om, hvad Sagsøger havde udsat andre mennesker for ved at
snyde dem for pengebeløb. I starten troede hun ikke på det. Hun satte sig
sammen med nogle af Sagsøgers venner bl.a. Sagsøgte,
Vidne 4 og Person 17. Det var først efter det møde, hun fandt ud af,



hvor slemt det stod til. Hun sagde det derefter til Sagsøger, som blev meget vred på
hende, og de cuttede forbindelsen. Det var i 2016. Hun har deltaget i en fest, som
Sagsøger havde inviteret hende til på Comwell i Kolding. Hun var overrasket over,
at hun var inviteret med. Det var vist i 2015. Hun havde ikke kendt Sagsøger så
længe på det tidspunkt. Sagsøger har tagget hende i et opslag på Facebook, hvor de
reelt ikke var sammen. Hun var selv aktiv i offentlige debatter på det tidspunkt, og
hun havde en del følgere. Hun tænker, at det var for at skabe troværdighed omkring
sit opslag, at Sagsøger havde tagget hende. Hun har kun hørt rygter om, at Sagsøger
ikke betalte for fester, hun arrangerede. Hun har aldrig selv vidst noget om det.
Sagsøger sagde, at hun havde rige forældre, og at hun arbejdede med bitcoins. Hun
arbejder selv med it og har ikke brug for hjælp til at investere i bitcoins. Sagsøger
spurgte hende på et tidspunkt, om hun skulle hjælpe hende med det, hvilket hun
afviste.

Vidne 14 har forklaret, at han er restauratør i Restaurant 1 i Tivoli i København og
har været det i 6 år. Det var han også i 2017. Restaurant 1 er en stor forretning, og
de har 100 ansatte. De har en booker, der tager sig af modtagelsen af ordrer. Det
kører alt sammen gennem bookeren. Når et selskab afholdes i Restaurant 1, er der
en overtjener, der har ansvaret for selskabet. Restaurationschefen har det
overordnede ansvar. Han er sikker på, at Sagsøger må have talt med Person 32, som
var deres booker i 2017 i forbindelse med, at hun bestilte en fest til 50-55 personer i
juni 2017. Det var en konfirmationsfest. Det kan godt passe, at festen i alt kostede
41.000 kr., som det fremgår i ekstraktens side 85. Det var 750 kr. pr. kuvert.
Sagsøger har senere betalt noget af beløbet. Han kendte ikke Sagsøger i forvejen
men bemærkede den dag, festen blev afholdt, at den kvinde, som havde bestilt
arrangementet, talte med deres inspektør, Person 33, som også er daglig leder.
Kvinden talte meget venskabeligt med Person 33, som om hun kendte ham. Han
stod lige i nærheden, hvorefter kvinden også henvendte sig til ham og spurgte, om
han ikke var Vidne 14. Hun fortalte, hun kendte ham fra den tid, hvor han havde
drevet Restaurant 2. Hun fortalte, hun var kommet meget på restauranten. Hun var
meget venskabelig. Hun sagde derefter, at de ville komme og hente gaverne dagen
efter og spurgte i den forbindelse, om de kunne vente med at betale for festen til det
tidspunkt. Det sagde han ok til. Da kvinden var gået, spurgte han Person 33, hvor
han kendte hende fra. Person 33 svarede, at han under en tidligere fest havde hjulpet
hende med at skaffe et par strømpebukser. Han kendte ikke i øvrigt noget til hende.
Dagen efter kom konfirmanden med sin mor for at hente gaverne. Da de spurgte
kvinden om betaling, henviste kvinden til, at Sagsøger ville komme og betale senere
på dagen. Hun kom imidlertid aldrig. Han talte flere gange efterfølgende med
Sagsøger i telefonen. Hun kom med mange dårlige undskyldninger om, hvorfor hun
ikke lige var kommet forbi med pengene. På et tidspunkt spurgte Sagsøger, om hun
kunne betale med bitcoins. Det svarede han ja til, men pengene kom aldrig. På et
senere tidspunkt fik de en aftale om, at hun skulle overføre 25.000 kr., hvilket hun
gjorde. Han mødte flere og flere mennesker, som kendte Sagsøger, og det begyndte
at snerpe sig



sammen om hende. Han mødte også en kvinde, som fortalte, hun havde lagt
penge ud for Sagsøger for noget underholdning, som hun ikke kunne betale. Senere
talte han med Sagsøger, som inviterede ham med til en fest, hun ville holde på
Hindsgavl Slot. Han kendte restauratøren på Hindsgavl, og da han talte med den
pågældende, fandt han ud af, at der slet ikke var en reservation til den fest, som
Sagsøger ellers havde inviteret til. Han har fortsat et tilgodehavende på godt 16.000
kr. efter konfirmationsfesten, som han mener, at Sagsøger bestilte og hæfter for.
Han anmeldte hende til politiet for bedrageri, idet han ikke tror på, at
hun nogensinde havde tænkt at betale for festen. Han tror, at han fik nogle af
pengene, fordi det under deres samtaler kom frem, at de havde flere fælles
bekendte. Konfirmationsfesten i Restaurant 1 blev holdt for Sagsøgers venindes
datter. Han ved ikke, hvad veninden hed. Det var hans booker, Person 32, der
modtog
ordren. Festen blev bestilt i Sagsøgers navn. Hun oplyste også et
telefonnummer. Han fandt frem til nærmere om Sagsøger gennem Facebook. Han
ved ikke, om Person 32 efterfølgende talte med Sagsøger. Sagsøger fortalte ham på
et
tidspunkt under deres samtaler, at hun boede i Område i Kolding. Hans
gamle soldaterkammerat kendte Sagsøger, og han var brugsuddeler i Område, så
han gik ud fra, at det var korrekt, at hun boede dér. Han kan genkende Sagsøger fra
de billeder, der er af hende på Facebook.

Parternes synspunkter
Sagsøger har i sit påstandsdokument anført:

”…
SAGSFREMSTILLING OG HOVEDANBRINGENDER

Nærværende sag drejer sig om fredskrænkelser og injurier fremsat af
Sagsøgte, i fuld offentlighed på internettet.

Det gøres gældende, at der i samtlige tilfælde er tale om urigtige udsagn, og at
sagsøgte heller ikke kan have været i objektiv funderet god tro herom på
tidspunktet for deres fremsættelse.

Påstand 1 a og b indeholder beskyldninger imod Sagsøger for at påtage
sig gældsforpligtelser med forsæt til ikke at opfylde disse forpligtelser. Det er
ikke afgørende for, om der er tale om en injurierende beskyldning, at
beskyldningen er formuleret som en ”mistanke” , da den af en almindelig
læser må forstås som et påsagn om, at gerningsindholdet er realiseret. Dertil
kommer, at selve den oprettede Facebook-gruppes formål, samt den påstævnte
tekst, udgør en fredskrænkelse af sagsøger, idet de pågældende
personoplysninger i den organiserede form, de søges behandlet i, klart kan
forlanges unddraget offentligheden. Dette gælder, uanset ”oplysningerne”
ikke er korrekte. Det skal tillægges særlig vægt, at sagsøgers billede er



offentliggjort i forbindelse med sagsøgtes opslag. Om gruppens karakter
henvises endvidere til det anførte om påstand 1 c nedenfor.

Påstand 1 c er en ”deling” af den i påstand 1 a og b omtalte gruppe, i en anden
gruppe på Facebook, som hedder ”Facebook Kolding” , og er en lokal gruppe
for mennesker, der enten bor i Kolding-området (ligesom sagsøger)
eller interesser sig for Koldings forhold. I den besked, hvormed den
førstnævnte gruppe deles med Kolding-gruppen, fremgår det klart og
umisforståeligt, at sagsøgte fremsætter en beskyldning overfor sagsøger, og at
der i den påstand 1 a og b påstævnte tekst ønskes udtrykt ikke blot en
”mistanke” .

Påstand 1 d vedrører fredskrænkelse i form af omtale af en straffedom, som
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

– uanset oplysningen er rigtig eller forkert -  ikke må offentliggøres, og
særligt ikke i den pågældende sammenhæng, jf. straffelovens § 264 d samt
persondataforordningens art. 10 og databeskyttelseslovens § 8, stk. 3 - 5.
Hvis de pågældende individer måtte mene at være blevet udsat for en
formueforbrydelse begået af sagsøger, er rette fremgangsmåde at indgive
politianmeldelse og/eller at anlægge civilt søgsmål. Det kan tilføjes, at
Sagsøger ikke er en offfentlig person.

Påstand 1 e til h udgør injurier i form af flere offentlige beskyldninger imod
sagsøger om, at hun skulle begå ”socialt bedrageri” og have gjort sig skyldig i
strafbare forhold i form af skatteunddragelse. Udtalelsen ” hun fortjener at
blive knaldet for alt”  forudsætter, at der er begået sådanne strafbare forhold.
Endvidere indeholder påstand 1 f den ”oplysning” , at sagsøger angiveligt
modtager kontanthjælp, hvilket er fredskrænkende, idet en sådan anførsel
- uanset om den er usand - klart kan forlanges unddraget offentlighedens
kundskab.

Påstand 1 i er første mulighed i et spørgeskema med i alt 4 muligheder. Det
fremgår af sagens bilag 4, at sagsøgte selv har sat kryds i denne mulighed,
hvormed der foreligger en beskyldning fra sagsøgte imod sagsøger om, at hun
skulle have gjort sig skyldig i strafbare forhold, som indebære fængsel.
Påstand 1 j er formuleret på en sådan måde, at det af en almindelig læser
må forstås således, at ”driven gæk med systemet og mennesker” vil være
årsagen til, at sagsøger evt. ikke blev idømt en frihedsstraf, hvorfor dette
tillige udgør en injurie.

Påstand 1 k er en gentagelse af ”oplysninger” om sagsøgers formueforhold,
som klart kan forlanges unddraget offentlighedens kundskab, og udgør
fredskrænkelser.



Påstand 1 l og m er gentagelser af oplysninger, som klart kan forlanges
unddraget offentlighedens kundskab, jf. det under påstand 1 d anførte. Dertil
kommer en ringeagtsytring om udvisning, med tilhørende tre grinende
smileyer, jf. straffelovens § 267.

Påstand 1 n er yderligere en injurie med uberettigede beskyldninger for
strafbare forhold.

Påstand 1 o er en gentagelse af ”oplysninger” om sagsøgers formueforhold,
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

som klart kan forlanges unddraget offentlighedens kundskab, og udgør
fredskrænkelser. Påstand 1 p er en gentagelse af beskyldningerne om
formueforbrydelser, som er behandlet ovenfor i påstand 1 a til c.

Sagsøgte er fortsat med at fremsætte fredskrænkende udtalelser overfor
sagsøger, jf. bilag 17 og 18, jf. påstand 1 q og r, hvori der i forbindelse med en
offentlig debat imellem bl.a. sagsøger og folketingsmedlemmet Person 5 er
offentliggjort ”oplysninger” om straf og private økonomiske forhold, der klart
kan forlanges unddraget offentlighedens kundskab, jf. straffelovens § 264 d.
Det gøres gældende, at det skal tillægges skærpende betydning, at sagsøgte
formål med at fremkomme med disse retsstridige udtalelser tilsyneladende er
at hindre sagsøger i at deltage i den offentlige debat, herunder om emner af
samfundsmæssig betydning. Disse udtalelser og anbringender påberåbes
tillige til støtte for den nedlagte betalingspåstand.

Der er tale om en vedvarende adfærd, som har stået på i en meget lang
periode, og som alene har det usaglige formål at fremstille sagsøger som
kriminel og et samvittighedsløst menneske, m.v.

Det gøres gældende, at også varigheden og intensiteten af de kontinuerligt og
varigt fremsatte beskyldninger skal tillægges vægt ved domstolenes udmåling
af såvel straf som tortgodtgørelse.

----

Ad påstand 3 bemærkes, at beløbets størrelse er fastsat i henhold til
retspraksis, og under skyldig hensyntagen til injuriernes og
fredskrænkelsernes grove og meget stærkt skadelige karakter, som sagsøgte
havde tilsigtet, at de skulle have, da han fremsatte dem over en længere
periode. Det har utvivlsomt forøget skaden, at sagsøgte har ”delt” gruppen
omtalt i påstand 1 a og b med en gruppe i sagsøgers lokalmiljø, Kolding, hvor
sagsøger og hendes familie har bopæl, med videregivelse af sagsøgers billede.
Det fremgår tillige af bilag 4, at sagsøgte aktivt har forsøgt at formå andre at
videregive de fredskrænkende og injurierende udsagn,



som nærværende sag drejer sig om. Adfærden er tilsyneladende stadig
igangværende, og det vil formentlig kræve retshåndhævelse, førend dette
ophører.

Det samme gøres gældende til støtte for en skærpet straf til sagsøgte, jf.
påstand 2.

----

Sagsøgte er opfordret (1) til i et evt. svarskrift at oplyse og dokumentere,
hvor mange ”følgere” /”followers” samt ”venner” /”friends” på Facebook
den af sagsøgte i påstand 1 a opretede gruppe dels havde på tidspunktet for
offentliggørelsen af de påstævnte udtalelser, dels har den dag i dag.
Opfordringen er ikke tilstrækkeligt besvaret, hvilket skal komme sagsøgte
processuelt til skade, hvorved det skal lægges til grund, at de påstævnte
udsagn har opnået den af sagsøgte tilsigtede betydelige udbredelse.

Ad sagsøgtes søgsmålsindsigelser:

Det er sagsøgte, der har bevisbyrden for, at de af ham ubestridt fremsatte og i
nærværende sag påstævnte udsagn, var berettigede, da de blev fremsat, enten
fordi de er sande eller var fremsat i god tro.

De af sagsøgte fremlagte bilag udgør i intet tilfælde bevis for, at sagsøger har
gjort sig skyldig i bedrageri, at hun bevidst har optaget lån med hensigt til
ikke at betale tilbage, eller lignende.

For så vidt angår sagsøgtes postulater om en gæld i form af bitcoin kan
oplyses, at det materielle spørgsmål herom verserer som selvstændigt
søgsmål. Det er imidlertid ganske åbenlyst ikke sådan, at selv hvis sagsøgte
imod forventning måtte få medhold i den pågældende sag, at der da foreligger
noget bevis for, at sagsøger har gjort sig skyldig i bedrageri, at
hun bevidst har optaget lån med hensigt til ikke at betale tilbage, eller
lignende. Der henvises herom endvidere til sagens bilag S, hvoraf fremgår,
at politiet med samme begrundelse besluttede ikke at indlede en
efterforskning af sagsøger på baggrund af politianmeldelse indgivet af
sagsøgte.

Det skal tillægges processuel skadevirkning for sagsøgte, at han ikke har villet
besvare nogen af sagsøgers opfordringer (gennemgået i det følgende), idet det
bemærkes, at opfordring (1) kun er besvaret delvist.



Det konstateres på forberedelsens sidste dag, at sagsøgte ikke har ført bevis
for berettigelsen af de påstævnte retsstridige udtalelser, om hvilke det må
lægges til grund, at de er fremsat af ham.

Tværtimod er også denne sagsøgte fortsat med at fremsætte
fredskrænkende udtalelser overfor sagsøger, jf. bilag 17 og 18.

De af sagsøgte fremlagte bilag ang. en ”rapport” fra sagsøgte
Vidne 1's ven (bilag 19), Person 24, Vidne 1's øvrige collagebilag, bilag fra
Sagsøgtes retssag, m.v., dokumenterer ikke, at sagsøgtes udtalelser rent
undtagelsesvis skulle være berettigede. Det ses ikke oplyst af sagsøgte, at
Person 24, hvis ”rapport” er fremlagt for rettens skønsmand, var ven til
sagsøgte Vidne 1.

Ang. sit kendskab til oprettelse og drift af den retsstridige hadeside
Hjemmeside 1 fører sagsøger Vidne 3 som vidne.

Sagsøger ønsker at afhøre de af sagsøgte anførte vidner, såfremt sagsøgte
måtte frafalde dem.

----

Af sagens bilag B fremgår postulater om, at sagsøger skulle være
” kontanthjælpsmodtager”  og hendes mand være ” på overførselsindkomst” .

Sagsøgte er opfordret (2) til at fremlægge sit grundlag for at fremkomme
med disse antagelser.

Endvidere er opfordret (3) sagsøgte til at fremlægge dokumentation for,
hvem der har betalt hvor meget for de arrangementer, sagsøgte postulerer i det
hele er betalt af sagsøger og (forudsætningsvis) hendes mand.

Tillige er opfordret (4) sagsøgte til at fremlægge dokumentation for, at
sagsøger skulle have undladt at opgive indtægter til skattevæsenet, som hun
har haft pligt til at opgive.

Ad bilag C, s. 6, første screenshot, bemærkes til det af sagsøgte med ring
indrammede, at der i samme besked er en grinende smiley. Beskeden om de
angivelige 400.000 kr. er ironisk, hvorfor den afsluttes med denne smiley. Den
er ikke udtryk for, at sagsøger har betalt 400.000 kr. for nogen tur.

Med hensyn til bilag C, s. 7, andet screenshot, det indrammede, bemærkes, at
sagsøger ikke fandt at hun skulle oplyse overfor en ven, hvem der faktisk
betalte.



Det i bilag B og C anførte bestrides i øvrigt.

Sagsøgtes opfordring (A) er besvaret i stævningen.

Ad opfordring (B) til (D) bemærkes, at det er sagsøgte der har bevisbyrden
for, at de af ham fremsatte injurier enten er sande eller fremsat i god tro.
Derfor noterer sagsøger sig, at sagsøgte har anmodet sagsøger om at
fremlægge dokumentation for, at beskyldningerne er usande, og gør
gældende, at dette skal tillægges processuel skadevirkning.

Ad sagsøgtes opfordring (E) bedes sagsøgte redegøre for relevansen af at
fremlægge en sådan oversigt.

Sagsøgtes yderligere opfordringer besvares således:

Opfordring Sagsøgers kommentar

H – J Det har ikke betydning for spørgsmålet, om andre har begået
samme forbrydelse overfor sagsøger ved andre lejligheder,
som sagsøgte i nærværende sag. Sagsøgtes synspunkt er
endvidere uantageligt, særligt al den stund at det kan føre til,
at det bliver "billigere"eller "gratis"at overtræde de
påberåbte regler, som netop skal værne civilretligt imod
sådan klart uacceptabel, retsstridig adfærd.

K Sagsøgte er velkommen til at udarbejde støttebilag eller
lignende og at fremsende dem til gennemgang hos sagsøger.

L Sagsøgte er opfordret (8) til selv at besvare denne
opfordring.

M Sagsøgte må redegøre for betydningen af de pågældende
oplysninger for de proceskrav, domstolene skal tage stilling
til i nærværende sag. Som sagsøgtes advokat har formuleret
opfordringen, efterlader den et indtryk af, at sagsøgte tror, at
gæld til ca. 7 – 9 retssubjekter per se er udtryk for, at en
person har gjort sig skyldig i de handlinger, som sagsøgte er
påstævnt for at have beskyldt sagsøger for i nærværende sag.



Sagsøger noterer sig, at det ønskes oplyst, om der (så vidt forstås: for nylig) er
rejst mindst 118 sigtelser imod hende, og at dette vedrører relationen til en
tredjemand i forhold til sagsøgte i nærværende sag. Sådanne oplysninger kan
hverken udgøre et sandhedsbevis eller danne grundlag for, at sagsøgte på
tidspunktet for fremsættelsen af beskyldningerne var i objektivt funderet god
tro.

----

Ad procesopfordring (Z) oplyser sagsøger ex tuto, at hun ikke på baggrund af
det fremsendte bilag DB kan bekræfte, at hun er den person, der har de
samtaler med sagsøgte, som delvist er gengivet i bilag CO. Bilag DB angiver
sig som én eller flere samtaler på Facebook mellem sagsøgte (angivet som ”
Vidne 1” ) og én eller flere med navnet ” Facebook-bruger” . Bilag DB er på
næsten 1.200 sider, og viser en meget betydelig mængde beskeder,
som er dateret i bilaget i tidsrummet 18. juni 2017 til 18. maj 2018.
Pagineringen fra bilag CO fremgår ikke af bilag DB, og der er heller ikke en
indbyrdes forenelig sideinddeling mellem de to bilag. Derfor må det lægges til
grund, at bilag COs paginering viser, at de pågældende sider er uddrag
fra et andet dokument end bilag DB. Sagsøgte oplyser endvidere i sit
processkrift af 22. februar 2021, s. 2, sidste afsnit, næstsidste linje, at bilaget ”
...ikke gengiver (alle?) fotos, emojis etc. ...”

Sagsøger kan, ex tuto, ikke som generel proceserklæring meddele, at hun er
den person, der deltager i al kommunikation med Vidne 1 over
bilag DBs 1183 sider. Sagsøgte Vidne 1 burde have præciseret, hvilke
præcise tekststykker fra bilag DB, man konkret ønsker, at sagsøger skal
forholde sig til, om hun kan genkende som sin kommunikation med denne
sagsøgte, hvis man ønskede det anvendt under sagen.

----

For så vidt angår det som bilag CP fremlagte dokument, der angiveligt er en
”rapport” bemærkes, at den er ensidigt indhentet af sagsøgte efter denne
retssags anlæg, jf. bilagets s. 26 til 27. Som sagsøgtes advokat må antages på
forhånd at være vidende om, kan den derfor ikke indgå i sagen, og skal
afvises, jf. retsplejelovens § 341. Dette har byretten imidlertid valgt ikke at
gøre, uanset velkendt praksis herom, jf. f.eks. U 1997.221 Ø og U 2021.218 V.

Bilag CP kan heller ikke indgå i det materiale, en skønsperson skal have
forelagt til sin faglige bedømmelse, da det kan udsætte den pågældende
fagkyndige for en utilbørlig påvirkning. Evt. billedmateriale skulle rettelig



have været fremlagt som separate bilag, uledsaget af vurderinger fra en
person, der ikke kan optræde som sagkyndig eller ”ekspert” .

Det ses ikke oplyst af sagsøgte, at Person 24, hvis ”rapport” er fremlagt for
rettens skønsmand, var ven til sagsøgte Vidne 1, jf. den pågældende sags bilag
79.

Den angivelige ”blockchain ekspert” Person 24 kan ikke afgive forklaring
som sagkyndig eller ”ekspert” , ligesom det bestrides, at hans forklaring som
evt. vidne kan have nogen betydning for sagen, henset til hans rolle. Såfremt
han fastholdes af sagsøgte som vidne, er sagsøgte opfordret (15) til at
oplyse, hvad denne person angiveligt selv har overværet af betydning for
rettens stillingtagen til parternes proceskrav. Det fremgår af sagsøgtes
besvarelse, at dette vidne, som er ven til sagsøgte Vidne 1, intet selv kan
bevidne af relevans for sagen. Sagsøgte har med rette frafaldet at føre Person
24 som vidne.

Ad de stillede spørgsmål og besvarelsen heraf i første skønstema henviser
sagsøger til sine bemærkninger i processkrifter af 20. januar 2021, 15. maj
2021 og 31. januar 2022.

----

Sagsøgtes bemærkninger til de enkelte påstande 1 litra a til p adresseres i det
følgende, idet det i stævningen anførte i øvrigt fastholdes:

Ad påstand 1 a, b og c bemærkes for det første, at det er gennemgående for
sagsøgtes indsigelser, at han – i strid med praksis – undlader at inddrage den
sammenhæng, de påstævnte udsagn er fremsat i. Udsagnet i påstand 1 a kan
således ikke adskilles fra udsagnet i påstand 1 b, men skal ses i den
sammenhæng, hvori beskyldningerne er fremsat. Udsagn som i påstand 1 c,
hvori efterlyses mennesker, som ”også” er blevet snydt, dokumenterer, at
sammenhængen i udsagnene a og b ligeledes er at beskylde sagsøger for at
have begået og/eller forsøgt at have begået bedrageri, m.v.

Ad påstand 1 d og k nødvendiggør sagsøgtes svar ikke yderligere
bemærkninger fra sagsøger, end at det ikke er gjort gældende, at der foreligger
en injurie, og der henvises til det i stævningen anførte.

For så vidt angår påstand 1 e til h gør den samme mangel sig gældende i
sagsøgtes besvarelse som ang. a til c, og der henvises derfor til
bemærkningerne ovenfor.



Yderligere ad påstand 1 e bemærkes, at det ikke fremgår af bilag C, s. 7, at
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

sagsøger har gjort sig skyldig i ”socialt bedrageri” og skatteunddragelse.

Sagsøgte har ikke haft konkrete bemærkninger til påstand 1 f, g og p, hvorfor
det må lægges til grund, at disse udsagn var uberettigede.

For så vidt angår påstand 1 i og j henvises også til bemærkningerne ovenfor
om påstand 1 a til c. Det bestrides, at det af sagsøgte oprettede skema kan
karakteriseres som satire i den forstand, at det skulle være
ansvarsfritagende.

Ad påstand 1 n bemærkes, at vidneførsel for, at andre har beskyldt sagsøger
for bedrageri på Facebook ikke udgør dokumentation for, at sagsøgte da han
fremsatte de påstævnte udsagn var i tilstrækkeligt objektivt baseret god tro,
ligesom de bebudede vidneforklaringer i sig selv ikke kan løfte den
påkrævede bevisbyrde for at føre sandhedsbevis.

----

Det gøres gældende, at det forhold, at sagsøgte har fastholdt sine
uberettigede, offentlige beskyldninger overfor sagsøger om bedrageri begået
overfor ham, på trods af, at politiet d. 5. december 2018, jf. bilag S,
har afvist hans anmeldelse, skal tillægges skærpende betydning ved
vurderingen af den straf og tortgodtgørelse, der udmåles i nærværende sag.

Der er fremlagt som sagens bilag 10 og 11 videooptagelser af 13. marts 2019
fra området ved sagsøgers bopæl (fastsat på områdets fælles carport), hvor
bannere en morgen blev fundet ophængt med samme billede som anvendes på
sagsøgtes retsstridige facebook-gruppe, omhandlet i bl.a. nærværende
sags påstand 1 a og b. Den anvendte tekst refererer endvidere til
oplysninger, som sagsøgte retsstridigt har delt i bl.a. logoet på den
omhandlede facebookgruppe, jf. sagens bilag 3, øverste hvide ramme til højre.
Sagsøgte er opfordret (6) til at oplyse, hvem der har fremstillet og opsat det
pågældende banner, og til at meddele enhver anden oplysning han har om den
pågældende hændelse.

Sagsøger har noteret sig følgende faktuelt urigtige udsagn fra sagsøgte i
dennes advokats Processkrift A, s. 2, næstsidste afsnit:

” Principielt kan jeg ikke downloade filmoptagelser fremsendt via e-mail på
grund af risiko for inficerede filer.”

De anvendte film-formater kan ikke indeholde ”infektioner” , og sagsøger
konstaterer, at sagsøgte ikke har villet gennemgå sagens bilag 10 og 11.



----

Der er protesteret imod, at nærværende sag udsættes på ” ...Kolding
Kommunes/politiets undersøgelser af, om sagsøger har gjort sig skyldig i
socialbedrageri...”  Dette skulle sagsøgte have afklaret, inden han fremsatte
beskyldninger imod sagsøger om bl.a. at have begået ”socialt bedrageri” .

Sagsøger har endvidere protesteret imod, at nærværende sag udsættes på den
anden mellem parterne verserende retssag om en postuleret gæld på 21
bitcoins. Den primære årsag hertil er, som anført ovenfor og af politiet i
sagens bilag S, at man skal sondre imellem, om en person blot har påtaget sig
en gældsforpligtelse eller vedkommende har påtaget sig forpligtelsen
med forsæt til ikke at betale gælden tilbage. Det sidste spørgsmål, som
vedrører nærværende sag, vil ikke blive afklaret under den anden sag, der
alene vedrører den postulerede gælds faktiske eksistens.

----

For så vidt angår sagsøgtes påtænkte indsigelse om, at sagsøgers
påtaleadgang vedr. straf skulle være bortfaldet i henhold til straffelovens §
96, må opmærksomheden henledes på, at det som udgangspunkt er
sagsøgte, der må føre bevis for egne søgsmålsindsigelser, inkl. spørgsmål om
forældelse.

Sådant bevis foreligger ikke, og sagsøgtes procesførelse herom er ikke
konkretiseret i forhold til de enkelte, påstævnte udsagn. En række af disse er
notorisk ikke forældet, hvilket allerede fremgår af sagens bilag, dels som
fremlagt med stævningen, dels som fremlagt af sagsøgte selv.

Dertil kommer, at synspunktet fra sagsøgtes side synes at hvile på en
opfattelse af, at forældelsesfristen skal regnes fra udsagnenes oprindelige
fremsættelse på internettet, uanset de har været tilgængelige betydeligt
længere tid end til midnat det pågældende døgn, og uanset de med sagsøgtes
vidende og på sagsøgtes foranledning bevidst stilles til rådighed, således at de
kan genfremsættes hver gang en bruger tilgår pågældende hjemmeside.

De i sagens påstand 1 a og b påstævnte udtalelser, jf. sagens bilag 1a til 1d, er
fremsat d. 1. marts 2018, idet den af sagsøgte etablerede hadegruppe blev
oprettet den pågældende dato, jf. sagens bilag 12. Det fremgår tillige heraf,
at hadegruppen stadig er tilgængelig på internettet den dag i dag, og det
fremgår af bilag 13, at det fortsat er sagsøgte, der er administrator.



Påstand 1 c er ligeledes fremsat d. 1. marts 2018.

Det følger af selve udtalelsen, at sagsøgtes strafansvar for påstand 1 d under
ingen omstændigheder kan være forældet ved sagsanlæg d. 17. december
2018. Sagsøgte er opfordret (6) til at erklære sig om
fremsættelsestidspunktet for de påstævnte udtalelser i påstand 1 e til j.

Ad påstand 1 k bemærkes, at sagsøgte refererer til, at sagsøger ” ...forledes
blev hun dømt i fogedretten til at betale.”  Dette er en (ukorrekt) henvisning
til det fogedretsmøde, der blev afholdt d. 17. september 2018, jf. sagens bilag
K. Selve (udeblivelses-)dommen, som ifølge sagsøgte på tidspunktet for den
påstævnte udtalelses fremsættelse blev afsagt ” ...for nogle måneder siden...”
 er af 13. juni 2018, jf. sagens bilag J. Sagsøgtes strafansvar for
fredskrænkelse kan således i forhold til dette udsagn under ingen
omstændigheder være forældet under nærværende sag.

Udtalelserne i påstand 1 l til n er fremsat d. 1. november 2018, jf. sagens
bilag 14 og 15.  Strafansvaret kan under ingen omstændigheder være
forældet under nærværende sag. Det samme som anført ovenfor ang. påstand
1 k anføres ang. påstand 1 o og p, da disse udtalelser ligeledes er fremsat med
henvisning til sagsøgtes udlægning af fogedretsmødet d. 17. september 2018,
jf. bilag 9.

Sagsøgte er opfordret (7) til at redegøre nærmere for, hvorfor der er rejst
forældelsesindsigelse i overfor påstande om straf for udtalelser, der
notorisk ikke er forældede.

Retsanvendelse:

Retten har anmodet sagsøger om at fremkomme med bemærkninger til jus,
ad spørgsmålet om hvorvidt sagerne skal behandles efter reglerne i
straffelovens bestemmelser om injurier og fredskrænkelser som disse var
før eller efter 1. januar 2019, jf. lov nr. 1719 af 27. december 2018
(”ændringsloven”).

Det følger af ændringslovens § 5, stk. 1, at den træder i kraft d. 1. januar 2019,
og af stk. 2, at ændringerne i straffelovens bestemmelser om injurier og
fredskrænkelser ikke finder anvendelse i forhold til handlinger begået før
lovens ikrafttræden.

Dette indebærer, at de påstævnte udsagn 1 a, b, d samt l til n, der alle stadig er
tilgængelige på internettet er omfattet af både den gamle og den nye
straffelov (samt de nye bestemmelser om tre-dobling af tort i
erstatningsansvarslovens § 26, stk. 2, 2. pkt).



Det gøres tillige gældende, at de øvrige påstævnte udtalelser også var
tilgængelige efter 31. december 2018, og at de ved sagsøgtes
tilrådighedsstillelse for offentligheden på internettet også efter denne dato
tillige er omfattet af de nye regler om straf og tortgodtgørelse.

HOVEDANBRINGENDER, OVERSIGT

Til støtte for påstand 1 om det uberettigede i de af sagsøgte fremsatte
udtalelser gøres gældende:

at (1) de af sagsøgte fremsatte udtalelser er uberettigede som henholdsvis
fredskrænkelser og injurier, og

at (2) udtalelserne derfor er fremsat med urette, jf. straffelovens § 273, stk. 1.

Til støtte for påstand 2 om straf gøres gældende:

at (3) udtalelserne er fredskrænkende og injurierende og derfor strafbare, jf.
straffelovens §§ 264 d samt 267, og

at (4) det ved fastsættelsen af straffen skal anses for en skærpende
omstændighed, at samtlige udtalelser er af grov og meget stærkt
skadelig karakter, som sagsøgte bevidst havde tilsigtet, at de skulle
have, da han fremsatte dem offentligt over en længere periode, som
tilsyneladende stadig er igangværende.

Til støtte for påstand 3 om betaling gøres gældende:

at (5) sagsøgte som følge af fremsatte udtalelser er sagsøger tortgodtgørelse
skyldig, jf. erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1,

at (6) det må anses for en skærpende omstændighed ved udmåling af
tortgodtgørelsen, at samtlige udtalelser er af grov og meget stærkt
skadelig karakter, som sagsøgte havde tilsigtet, at de skulle have, da
han fremsatte dem offentligt over en længere periode, som
tilsyneladende stadig er igangværende.

…”

Sagsøgte har i sit påstandsdokument anført:

”…
ANBRINGENDER:



Det gøres generelt gældende,

at de påklagede udtalelser alle er rigtige, og derfor hverken kan danne
baggrund for straf, mortifikation eller erstatning, jf. straffelovens
(strfl.) § 269, stk. 1, subsidiært

at sagsøgte har haft føje til at anse udtalelserne som sandfærdige, jf. strfl.
§ 269, stk. 2 , 

at sagsøgte under alle omstændigheder har varet i god tro med hensyn til
rigtigheden af de påklagede udsagn,

at udtalelserne i forvejen har varet udbredt i offentligheden og dermed
givet offentligheden til pris i en grad, så videre udbredelse er straffri,
jf. kommenteret straffelov1, side 478, nederst,

at sagsøgte i god tro har udtalt sig i berettiget varetagelse af eget eller
andres tarv, og at han derfor er straffri efter strfl. § 269, stk. 1,

at der derfor hverken kan ske mortifikation, idømmes straf vedr. disse
forhold, jf. bl.a. strfl. § 269, og § 82, nr. 4, 5 og 7, eller tilkendes
nogen godtgørelse,

at sagsøgtes udtalelser og aktiviteter er fremkaldt af sagsøgers
uberettigede adfærd over for ham, således at evt. straf også af denne
grund bør nedsattes eller bortfalde, ligesom eventuel tortgodtgørelse
ligeledes bør nedsattes eller bortfalde,

at der ikke er baggrund for en godtgørelse af den størrelse, som sagsøger
har kravet,

at sagsøger i forvejen har opnået fuld erstatning fra andre vedr.
tilsvarende udtalelser, således at der ikke i forhold til sagsøgte er krav
på supplerende torterstatning, samt

at sagsøgers eventuelle krav på tortgodtgørelsen inden for DKK 150.000
er udlignet ved modregning, jf. bilag V.

 
 Særligt vedr. strafansvaret gøres gældende,

at nogle af de grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper for
straffesager bør finde anvendelse eller i det mindste smitte af på
bedømmelsen af sagsøgtes skyld.



at princippet om, at enhver rimelig tvivl bør komme tiltalte til gode, og at
tiltalte må have krav på, at hendes brøde er præcist beskrevet, således
at hun er i stand til at varetage sit forsvar, og gælder for en privat
anlagt straffesag.

Et tiltalepunkt i en straffesag vil således normalt blive afvist, hvis det
ikke præcist er angivet, hvad tiltalte anses at have begået, hvornår og
hvilken straffebestemmelse, der derved anses overtrådt.

Denne opfattelse understøttes af, at injuriesager ganske vist er
undergivet privat påtale, men at der også er mulighed for betinget
offentlig påtale, jf. straffelovens (strfl.2) § 275, ligesom sagsøgte - i
tilfalde af, at hun idømmes frihedsstraf – vil kunne krave sagen anket
og forberedt og behandlet efter de for offentlige sager gældende regler,
jf. retsplejeloven (rpl.) § 990, stk. 2.

Det gøres gældende,

at den Europæiske Menneskerettighedskonvention, artikel 6, foreskriver,
at enhver, der er anklaget for en forbrydelse skal have adgang til en
retfærdig rettergang, og der er ikke baggrund for at antage, at denne
beskyttelse skal vare mindre vidtgående, fordi der er tale om en privat
anlagt straffesag.

Det gøres gældende,

at det det forhold, at en udtalelse fortsat kan findes i en publikation, det
vare sig i en bog, i en avisartikel, på Internettet eller andre steder, ikke
konstituerer en fortsat eller ny forbrydelse, som får en ny påtalefrist til
at løbe, jf. strfl. § 275, jf. § 96.

at lov nr. 1719 af 27. december 2018, jf. dennes § 5, stk. 2, jf. § 1, ikke
finder anvendelse i forhold til handlinger begået for lovens overtrædelse.

at dette må fortolkes i overensstemmelse med det af min ovenfor anførte
vedr. bortfald af påtale adgang, idet bemærkes at andringslovens § 5
også udtrykker "... handlinger begået... ", hvilket klart understøtter, at
§§ 264 d og 267 ikke kriminaliserer undladelsesdelikter.

Om de påklagede udtalelser også har været eller er tilgængelige efter den 31.
december 2018 er således irrelevant for denne sag.



Særligt med hensyn til strfl. S 264 d, gøres det gældende,
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

at det ikke har uberettiget at videregive oplysningerne, og at dette under
ingen omstændigheder er sket under omstændigheder, der åbenbart
kan forlanges unddraget en bredere offentlighed,

at gerningsindholdet efter § 264 d ikke er opfyldt, idet det ikke kan anses
som uberettiget at videregive oplysningerne til skræk og advarsel for
andre, og at omstændighederne ikke har varet sådanne, at disse
oplysninger åbenbart kunne kraves unddraget en bredere offentlighed,

at det ikke giver baggrund for mortifikation, at en udtalelse eventuelt er
omfattet af straffelovens § 264d, hvis den ikke samtidigt er omfattet af
straffelovens § 273, alternativt af den almindelige ulovbestemte
mortifikationsadgang, samt

at strfl. § 264d kun finder anvendelse ved viderebringelse af oplysninger
om eventuelle korrekte faktiske forhold, og ikke ved ukorrekte
beskyldninger, subsidiært at et eventuelt strafansvar efter § 264d
absorberes af et strafansvar efter § 267.

Vedr. de konkrete påklagede udtalelser gøres særskilt følgende gældende:

Det gøres gældende,

at påtaleadgangen vedr. de straffepåstande, der ikke vedrører påstand l.d
samt l.k til og med l.p. er bortfaldet, således at der skal der ske
frifindelse for straf i forbindelse med disse udtalelser, jf. strfl. § 96.

Det gøres gældende,

at det er sagsøgers egen opfindelse at kalde Facebookgruppen "Gruppe",
for "Hadegruppe", og det bestrides,

at der er holdepunkter for en sådan opfattelse, idet gruppen alene
betegner sig som en gruppe for dem, som sagsøger skylder penge.

Påstand 1a - "... Gruppe..."-.

Denne udtalelse overstiger ikke grænsen for den straffrie injurie.



Påstand 1b - "... Med plan om at indgive politianmeldelse mod Sagsøger for
bedrageri søges alle, der har lånt penge til Sagsøger eller købt Bitcoin af
hende eller lignende, og som ikke har fået pengene igen mhp at dokumentere,
at Sagsøger ikke har haft til hensigt at betale alle de lånte penge tilbage. "

Der er ikke tale om en injurie, men om en arbejdshypotese, hvis indhold og
rækkevidde er uklar.

Det gøres gældende,

at sagsøgers udtalelser til svarskrift af 21. marts 2018, jf. bilag I,
indikerer, at sagsøger ikke har haft til hensigt at betale lånet tilbage,
henset til at hun på helt temerært grundlag ikke anerkender galden.

Påstand 1c -"Er du også blevet snydt af Sagsøger, så tilmeld dig gruppen...
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Denne udtalelse overstiger ikke grænsen for den straffrie injurie.

Påstand 1d - "... kriminel - Idømt 5 måneders betinget fængsel ved retten i
Holbæk den 1. november 2018".

Sandfærdigt og ikke omfattet af injuriereglerne. Der er offentlighed i
retsplejen, og det er berettiget at omtale domme afsagt i offentlige retsmøder
offentligt.

Påstand 1e -  "... guide til at anmelde Sagsøger for socialt bedrageri og
skatteunddragelser til Kolding kommune..."

Det fremgår klart af den følgende tekst, at anmeldelse kun kan ske, "... hvis 
du har beviser for, at Sagsøger handler med Bitcoin..." og at det er en
forudsætning
for, at der kan være tale om socialbedrageri, at "... hun lever et liv, som man 
ikke kan have råd til på kontanthjælp..."

Den påklagede udtalelse skal forstås i denne kontekst.

Det gøres gældende,

at sagsøger i SMS den 24. september 2017, jf. bilag C, side 7, har angivet,
at hun selv betaler for turen til et femstjernet hotel med bemærkningen "Jeg 
har sagt det før. Det er bedre end SKAT får dem."

Påstand 1h - "... Hun fortjener at blive knaldet for alt..."



Der er tale om en subjektiv vurdering, der ikke indeholder et faktuelt
udsagn, der kan mortificeres.

Påstand 1i og j - "... Inden der er gået et år [ ]_ har Sagsøger fået en             
 fængselsdom..."
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

-
"... Inden der er gået et år [ ] Er der endnu ikke sket en skid fordi hun er
mester i at drive gæk med systemet og mennesker..."

Der er tale om en subjektive vurderinger.

I øvrigt er der tale om en satirisk meningsundersøgelse, hvor læseren kan
vælge imellem de muligheder, der er stipuleret i sagsøgers påstand 1.i og 1.j.,
men ogsa mulighed for at valge at "... Sagsøger er blevet frikendt for alle
anklager".

Påstand 1k - "... hun ikke har nogen penge, og at hun er på kontanthjælp..."

En sandfærdig udtalelse, der bygger på sagsøgtes insolvenserklæring
afgivet i Fogedretten i Kolding, og ikke omfattet af straffelovens § 264d.

Denne udtalelse overstiger ikke grænsen for den straffrie injurie.

Påstand 1I - "... Nu kan man uden risiko for injuriesager kalde Sagsøger for
KRIMINEL 5 måneders fængsel".

Der er offentlighed ved straffesager og intet forbud imod at omtale
straffesager og udfaldet af sådanne offentligt.

I det omfang sagsøger tidligere er idømt straf, er det et faktuelt sandfærdigt
udsagn og en korrekt følgeslutning, at hun kan kaldes kriminel.

Påstand 1m - "... 5 måneders betinget fængsel. Desværre bliver hun ikke
udvist [tre grinende smiley er]..."

Sagsøgtes opfattelse af, at det er en skam, at sagsøger ikke bliver udvist, er
ikke omfattet af reglerne om injurier i straffeloven.

Påstand 1n -"Hun har snydt snesevis af mennesker for store beløb".

Det gøres gældende,

at sagsøgers udtalelser til svarskrift af 21. marts 2018, jf. bilag I,
indikerer, at hun ikke har haft til hensigt at betale lånet tilbage, henset
til at hun på helt temerært grundlag ikke anerkender gælden.



Påstand 1o -"Det har hun for nylig erklæret i fogedretten, hvor hun blev dømt
til
at betale en gæld til mig. Der hævdede hun, at hun modtager kontanthjælp og
ikke har nogen penge."

Svarer til påstand 1k., og der henvises til mine bemærkninger ad denne
påstand.

Påstand 1p -  "... Der kommer snart nye retssager om socialt bedrageri,
skatteunddragelse og formentlig også rent bedrageri".

Det bemærkes, at der nu er fremkommet ny retssag om bedrageri og
mandatsvig, jf. bilag BB.

Særligt med hensyn til omkostninger.

Det gøres gældende, at sagsøger uden skellig grund har afslået at vælge det
mest procesøkonomiske værneting, jf. bilag R.

Det gøres i den forbindelse gældende, at sagsøger bør erstatte sagsøgte de
omkostninger til denne, som han måtte få til dækning af transporttid og
transportudgifter til undertegnede for det tilfælde, at min klient ikke får
sådanne omkostninger dækket over fri proces/retshjælpsdækning,
herunder hvis retten måtte beskikke undertegnede med almindeligt
transportforbehold. Der henvises til rpl. § 312 og § 318.

Tilsvarende gøres det gældende, at sagsøger, i tilfælde af at sagsøger måtte
blive tilkendt omkostninger i denne sag, ikke bør få tilkendt
sagsomkostninger til rejseomkostninger og rejsetid for hendes egen
advokat, jf. samme bestemmelser.

Det bemærkes i den forbindelse, at en række af de af sagsøger nedlagte
påstande savner rimelig mening.

Det gøres endvidere gældende, at spørgsmålet, om, hvor de mange andre
rimeligt ensartede sager, der verserer, har betydning for, hvilke
sagsomkostninger, sagsøger med rimelighed kan få medhold i - skulle hun
vinde sagen -  idet en sagsøger også må have en pligt til at begrænse
sagsomkostningerne så meget som muligt, jf. navnlig rpl. §§ 316 og 318.
…”

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat



Om udtalelserne under påstand 1 a-c bemærkes:
Det kan lægges til grund, at Sagsøgte den 1. marts 2018 oprettede
en lukket gruppe på Facebook med et billede af Sagsøger og under
overskriften:

” Gruppe”  -

med følgende beskrivelse:

” Med plan om at indgive politianmeldelse mod Sagsøger for bedrageri søges alle,
der har lånt penge til Sagsøger eller købt bitcoin af hende eller lignende, og som
ikke har fået deres penge igen mhp at dokumentere, at Sagsøger ikke har haft til
hensigt at betale alle de lånte penge tilbage” .

Formentlig samme dag, som han oprettede gruppen, delte Sagsøgte gruppen med en
anden gruppe ”Facebook Kolding” , idet han skrev:

” Er du også blevet snydt af Sagsøger, så tilmeld dig gruppen. Forbereder en
politianmeldelse ”

Den pågældende gruppe er ifølge Sagsøgte stadig tilgængelig på Facebook.
Gruppen er privat, og opslag kan kun ses af medlemmer, hvis antal ifølge Sagsøgtes
forklaring er omkring 165. Forsiden med et billede af Sagsøger kan imidlertid ses af
alle.

Oprettelse af gruppen med den pågældende overskrift og beskrivelse af formålet
hermed indeholder en beskyldning om, at Sagsøger optager gæld, uden at
have til hensigt at tilbagebetale gælden. Der søges indhentet beviser herfor, så
politianmeldelse om bedrageri kan indgives. Gruppen har et foto af Sagsøger
på forsiden. Ved oprettelsen af gruppen med den anførte overskrift og
beskrivelse samt fotografiet af Sagsøger, har Sagsøgte udbredt beskyldninger om, at
Sagsøger begår bedrageri eller kan mistænkes herfor. Der er tale om forhold, som er
egnet til at nedsætte Sagsøger i andres agtelse,
og med videregivelsen af fotografiet af Sagsøger i den forbindelse, er der
endvidere tale en fredskrænkelse. Forholdet er derfor omfattet af både
dagældende straffelovs § 267 og § 264d.

Som sagen er oplyst, er der ikke ført sandhedsbevis for rigtigheden af
beskyldningen, og det er heller ikke godtgjort, at Sagsøgte var i god tro herom og
med føje oprettede og delte den pågældende gruppe inkl. billedet af Sagsøger, eller
at han handlede til berettiget varetagelse af eget eller andres tarv.



Gruppen og opslaget blev oprettet den 1. marts 2018, og blev formentlig også delt
samme dag. Sagsøger har ikke oplyst, hvornår hun blev bekendt med gruppen. Det
skærmprint af gruppens forside, som Sagsøger selv har fremlagt, er dateret
den 1. marts 2018. Det kan derfor ikke afvises, at hun har haft kendskab til
gruppen siden oprettelsen. Efter straffelovens § 96, stk. 1, var adgangen til privat
påtale derfor bortfaldet, da sagen blev anlagt den 17. december 2018.

Sagsøgte straffes herefter ikke for udtalelserne.

Det bemærkes, at adgangen til at påstå mortifikation ikke er forældet, og
påstanden tages efter det ovenfor anførte til følge efter den dagældende
straffelovs § 273, stk. 1, som nedenfor nærmere anført.

Om udtalelsen i påstand 1d bemærkes:
På et tidspunkt tilføjede Sagsøgte en oplysning på forsiden af gruppen ud for
billedet af Sagsøger under overskriften ” Kriminel” ”Idømt 5 måneders betinget
fængsel ved retten i Holbæk d. 1. november 2018” , jf. ekstraktens side 90.

Retten finder, at oplysningen om dommen i den anførte kontekst var uberettiget, og
at Sagsøgte må have indset, at han herved krænkede Sagsøgers fred.

Han straffes derfor for overtrædelse af dagældende straffelovs § 264d, som
nedenfor nærmere anført.

Om udtalelserne i påstand 1e-h bemærkes:
Sagsøgte uploadede senere en fil i gruppen med overskriften:

”Her er en guide til at anmelde Sagsøger for socialt bedrageri og skatteunddragelse
til Kolding kommune ”og teksten: ”Sagsøger modtager kontanthjælp, så når hun
tjener penge ved siden af ved at handle med bitcoin, så begår hun socialt bedrageri.
Og da hun ikke opgiver sin indkomst til skattevæsenet, begår hun
skatteunddragelse ”…

”Hun fortjener at blive knaldet for alt, så kom til tasterne og lad os sende en
flodbølge af anmeldelser til Kolding kommune” .

Som opslaget er formuleret og i den anførte kontekst, er der tale om
beskyldninger mod Sagsøger om, at hun er kriminel, idet hun begår bedrageri og
skatteunddragelse. Endvidere indeholder opslaget en oplysning om, at Sagsøger
lever af kontanthjælp.

Der er herefter tale om udtalelser af både injurierende og fredskrænkende
karakter, hvilket Sagsøgte, må have indset, idet tillige bemærkes,



at der, som sagen er oplyst, ikke er ført sandhedsbevis for rigtigheden af
beskyldningerne om bedrageri og skatteunddragelse, og det er heller ikke
godtgjort, at Sagsøgte var i god tro og med føje oprettede opslaget i den pågældende
gruppe, eller at han handlede til berettiget varetagelse af eget eller andres tarv.

Efter det anførte er udtalelserne ubeføjede.

Sagsøger har selv fremlagt et udateret skærmprint af opslaget, men har ikke
forklaret, hvornår hun fik kendskab til udtalelserne. Det kan derfor ikke afvises,
at adgangen til privat påtale vedrørende disse udtalelser var bortfaldet ved
sagens anlæg den 17. december 2018 på grund af forældelse efter straffelovens §
96, stk. 1.

Sagsøgte straffes derfor ikke for udtalelserne.

Det bemærkes, at adgangen til at påstå mortifikation ikke er forældet, og
påstanden herom tages efter det ovenfor anførte til følge efter den dagældende
straffelovs § 273, stk. 1.

Om udtalelserne under påstand 1i-j bemærkes:
På et ikke nærmere angivet tidspunkt efter ovennævnte opslag oprettede Sagsøgte
en meningsmåling i gruppen med overskriften:

” Inden der er gået et år”  og 4 underrubrikker som kunne krydses af, hvoraf to af
rubrikkerne havde teksten:

” Har Sagsøger fået en fængselsdom” , ”Er der endnu ikke sket en skid fordi hun er
mester i at drive gæk med systemet og mennesker” .

De andre underrubrikker som kunne afkrydses var ”kommet ud for en ulykke” og
”Er Sagsøger blevet frikendt for alle anklager”

I den anførte kontekst finder retten, at Sagsøgte herved har udbredt
sigtelser mod Sagsøger for bl.a. bedrageri, som hun skal straffes for,
medmindre det lykkes hende at drive gæk med systemet.

Der er derfor tale om udtalelser af injurierende karakter, hvilket Sagsøgte, må have
indset, idet tillige bemærkes, at der, som sagen er oplyst, ikke er ført sandhedsbevis
for rigtigheden af beskyldningerne, og det er heller ikke godtgjort, at Sagsøgte var i
god tro og med føje oprettede opslaget i den pågældende gruppe, eller at han
handlede til berettiget varetagelse af eget eller andres tarv.



Efter det anførte er udtalelserne ubeføjede.

Sagsøger har selv fremlagt et udateret skærmprint af opslaget, men har ikke oplyst,
hvornår hun fik kendskab hertil. Det kan derfor ikke afvises, at adgangen til privat
påtale vedrørende disse udtalelser var bortfaldet ved sagens anlæg den 17. december
2018 på grund af forældelse efter straffelovens § 96, stk. 1.

Sagsøgte straffes derfor ikke for udtalelserne.

Det bemærkes, at adgangen til at påstå mortifikation ikke er forældet, og
påstanden herom tages efter det ovenfor anførte til følge efter den dagældende
straffelovs § 273, stk. 1.

Om udtalelsen under påstand 1k bemærkes:
På et ikke nærmere angivet tidspunkt skrev Sagsøgte på Facebook, at:

”For nogle måneder siden vandt jeg en retssag mod Sagsøger om, at hun skyldte
mig et 6-cifret beløb, og her forledes blev hun dømt i fogedretten til at betale. Hun
hævdede selvfølgelig, at hun ikke har nogen penge, og at hun er på
kontanthjælp, og at hus, bil og alt står i hendes mands navn”

Det er oplyst, at den omtalte retssag sluttede med udeblivelsesdom den 13. juni
2018, og at fogedretsmødet blev afholdt den 17. september 2018. Opslaget kan
derfor tidsfæstes til efteråret 2018.

Opslaget indeholder en oplysning om Sagsøgers private økonomiske forhold, og
disse kan åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden.

Sagsøgte har derfor overtrådt den dagældende straffelovs § 264d, og han straffes
herfor, som nedenfor nærmere anført.

Der er ikke tale om sigtelser, og der kan derfor ikke ske mortifikation.

Påstand 1l-m:
På et ikke nærmere angivet tidspunkt skrev Sagsøgte i et opslag på Facebook:

” Nu kan man uden risiko for injuriesager kalde Sagsøger for KRIMINEL 5
måneders betinget fængsel” , og som svar på et spørgsmål om straffens længde: ” 5
måneders betinget fængsel. Desværre bliver hun ikke udvist ”- efterfulgt af 3
grinende smileyer” , jf. ekstraktens side 94.

Den nævnte dom blev afsagt den 1. november 2018



Retten finder ikke, at udtalelserne i den anførte kontekst er fredskrænkende, men
ved tilføjelsen af bemærkningen om, at Sagsøger desværre ikke blev udvist ved
dommen, er der tale om en ringeagtsytring, hvilket Sagsøgte må have indset.

Han straffes derfor for overtrædelse af den dagældende straffelovs § 267, for
udtalelsen, som nedenfor nærmere anført.

Der er ikke tale om sigtelser, og der kan derfor ikke ske mortifikation.

Påstand 1n-p:
På et ikke nærmere angivet tidspunkt skrev Sagsøgte på Facebook, som kommentar
til en anden besked om, at ”Person 1 er en helt og Sagsøger er kriminel pusher.
Samme sag forskellig holdning til de dømte” , at:

” Hun har snydt snesevis af mennesker for store beløb” , efterfulgt af yderligere en
kommentar til samme person:

” Det har hun for nylig erklæret i fogedretten, hvor hun blev dømt til at betale en
gæld til mig. Der hævdede hun, at hun modtager kontanthjælp og ikke har nogen
penge” , efterfulgt af yderligere en kommentar til en anden person (i samme tråd):

” Der er denne sag om euforiserende stoffer mod hende, jeg har fået hende dømt i
fogedretten, og der kommer snart nye retssager om socialt bedrageri,
skatteunddragelse og formentlig også rent bedrageri.”

Som opslaget er formuleret og i den anførte kontekst, er der tale om
beskyldninger mod Sagsøger om, at hun er kriminel, idet hun begår bedrageri og
skatteunddragelse. Endvidere indeholder opslaget en oplysning om, at Sagsøger
lever af kontanthjælp.

Der er herefter tale om udtalelser af både injurierende og fredskrænkende
karakter, hvilket Sagsøgte, må have indset, idet tillige bemærkes,
at der, som sagen er oplyst, ikke er ført sandhedsbevis for rigtigheden af
beskyldningerne om bedrageri og skatteunddragelse, og det er heller ikke
godtgjort, at Sagsøgte var i god tro og med føje oprettede opslaget i den pågældende
gruppe, eller at han handlede til berettiget varetagelse af eget eller andres tarv.

Efter det anførte er udtalelserne ubeføjede, og Sagsøgte straffes efter dagældende
straffelovs § 264d og § 267 herfor, som nedenfor nærmere anført.



Påstanden om mortifikation tages til følge i medfør af den dagældende
straffelovs § 273, stk. 1, som nedenfor nærmere anført.

Om udtalelserne under påstand 1q-r bemærkes:
Ifølge skræmprint fra den 14. juli 2021 skrev Sagsøgte (2 dage
forinden) som kommentar til to andre personer på Person 5's Facebook
profil:

”..det kom frem i en tidligere narkosag, hvor hun også blev dømt, at hun dengang
var på kontanthjælp. Jeg har talt med Kolding kommune. De kender hende
udmærket” ,

samt

”..det er mange år siden. Hun har også været medlem sf Parti 2 Og erklærede sig
som anarkist, samtidig med, at hun modtog kontanthjælp ”

De påstævnte udtalelser indeholder i den anførte kontekst fredskrænkende
oplysninger om, at Sagsøger var straffet og om hendes privatøkonomiske forhold,
hvilket Sagsøgte må have indset.

Han straffes derfor for overtrædelse af den nugældende straffelovs § 264d, stk. 1 for
disse udtalelser, jf. nærmere nedenfor.

Der er ikke tale om beskydninger, og der kan derfor ikke ske mortifikation efter den
nugældende straffelovs § 270, stk.1

Straf:
Straffen fastsættes efter den tidligere straffelovs § 267, den tidligere straffelovs §
264d samt den nugældende straffelovs § 264d, stk. 1, til 10 dagbøder á 600 kr.

Godtgørelse for tort:
Efter erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1, skal den, der er ansvarlig for
krænkelse af en andens fred og ære betale godtgørelse for tort. Retten fastsætter
tortgodtgørelsen til 30.000 kr. Retten har herved lagt vægt på, at den
Facebookgruppe, som Sagsøgte oprettede om Sagsøger i marts 2018, efter det
oplyste, stadig findes på Facebook, og at krænkelserne derfor har stået på over flere
år.

Sagsomkostninger:
Efter udfaldet af sagen skal Sagsøgte betale sagsomkostninger til

Sagsøger med 60.500 kr., hvoraf 500 kr. er til dækning af retsafgiften af det
vundne beløb (30.000 kr.), og 60.000 kr. inkl. moms er til dækning af udgifter til
advokat.



Sagsøgte har fri proces uden retshjælpsdækning, og Statskassen betaler derfor de
sagsomkostninger, han er idømt.
---
Der afsiges herefter dom efter det anførte, idet tillige bemærkes, at det parterne i
øvrigt har gjort gældende ikke kan føre til andet resultat.

THI KENDES FOR RET 

Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at fremsættelsen af
følgende udtalelser var ubeføjet:

”…Gruppe…”

”…Med plan om at indgive politianmeldelse mod Sagsøger for bedrageri søges alle,
der har lånt penge til Sagsøger eller købt bitcoin af hende eller lignende, og som
ikke har fået pengene igen mhp at dokumentere, at Sagsøger ikke har haft til hensigt
at betale alle de lånte penge tilbage”

I anden offentlig besked på Facebook (bilag 2):

”…Er du også blevet snydt af Sagsøger, så tilmeld dig gruppen…”

I endnu et offentligt opslag på Facebook (bilag 3):

”...Kriminel - Idømt 5 måneders betinget fængsel ved retten i Holbæk d. 1.
november 2018”

I yderligere en offentlig besked på Facebook (bilag 4):

”…guide til at anmelde Sagsøger for socialt bedrageri og skatteunddragelse til
Kolding kommune...”

”...Sagsøger modtager kontanthjælp, så når hun tjener penge ved
siden af ved at handle med bitcoin, så begår hun socialt bedrageri.

” .Og da hun ikke opgiver sin indkomst til skattevæsenet, begår hun
skatteunddragelse.”

”...Hun fortjener at blive knaldet for alt...”

I endnu en offentlig besked på Facebook (bilag 5):

”…Inden der er gået et år [ ] Har Sagsøger fået en fængselsdom...”



”…Inden der er gået et år [ ] Er der endnu ikke sket en skid fordi
hun er mester i at drive gæk med systemet og mennesker. ...”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 7):

”…5 måneders betinget fængsel. Desværre bliver hun ikke udvist
[tre grinende smileyer]...”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 8):

”hun har snydt snesevis af mennesker for store beløb”

I tillige en offentlig besked på Facebook (bilag 9):

”...Der kommer snart nye retssager om socialt bedrageri, skatteunddragelse og
formentlig også rent bedrageri”

Sagsøgte skal betale 10 dagbøder á 600 kr. Forvandlingsstraffen er fængsel i 10
dage.

Sagsøgte tilpligtes til sagsøger at betale 30.000 kr. med procesrente fra sagens
anlæg.

Statskassen skal til Sagsøger betale sagsomkostninger med 60.500 kr.

Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne bliver forrentet efter rentelovens § 8 a.