Tiltalt for bl.a. overtrædelse af dyreværnsloven. Påstand om frakendelse af retten til at eje, bruge, passe, slagte eller i det hele beskæftige sig personligt med produktionsdyr
Ret: Retten i Aalborg (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Dyreværn;

/

RETTEN I AALBORG

D O M

afsagt den 17. februar 2022

Rettens nr. 11-4329/2021
Politiets nr. 5100-89111-00011-20

Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
CPR nr. (Født 1972)

Der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.

Anklageskrift er modtaget den 7. juni 2021.

Tiltalte er tiltalt for overtrædelse af

1.

dyreværnsloven § 28, stk. 1, og til dels stk. 2, jf. stk. 1, jf. stk. 9, jf. § 1, § 2
og 3, stk. 1 (nu dyrevelfærdslovens § 58, stk. 1, og til dels stk. 2, jf. stk. 1, jf.
stk. 12, jf. § 2, § 3 og § 18, stk. 1) samt bekendtgørelse nr. 707 af 18. juli
2000 om mindstekrav til beskyttelse af landbrugsdyr § 19, stk. 1, jf. § 5 (nu
bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise § 84,
stk. 1, nr. 1, jf. § 50, stk. 1), ved den 14. januar 2020 og i tiden op til i
forbindelse med udøvelse af erhverv som besætningsejer og ansvarlig for
besætningen på Adresse 1, By, i forbindelse med håndtering af syge eller
tilskadekomne dyr at have udsat flere af dyrene for uforsvarlig (dyrene nævnt
under 1.5 – 1.8) eller groft uforsvarlig behandling (dyrene nævnt under 1.1 –
1.4) og/eller undladt at sikre at ansatte var tilstrækkeligt instrueret i eller havde
den fornødne tid at sikre at syge eller tilskadekomne dyr blev håndteret
dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt, og således at dyrene blev udsat for uforsvarlig
eller groft uforsvarligt behandling, idet nedenfor nævnte svin med brok ikke
var blevet beskyttet bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men og
væsentlig ulempe, og ikke behandlet omsorgsfuldt, herunder huset og passet
dem under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige eller
sundhedsmæssige behov, ligesom dyrene ikke var givet en passende behandling
ved indsættelse i sygesti med passende blødt og bekvemt leje, tilset af dyrlæge
eller aflivet, idet:

1.1 (gris nr. 1, der gik i sygesti ved indgangen).

Std 75284



/

side 2

Grisen havde et ca. 10 x 8 cm spændt navlebrok med et ældre sår i bunden af
broksækken. Den gik i stien med 7 andre grise uden at der var blødt og
bekvemt leje, og gulvet var vådt og tilsølet, ligesom der var 2 jernindsatser,
som grisen kunne komme til skade på.

1.2 (gris nr. 2 opstaldet samme sted som gris 1)
Grisen havde et ca. 15 x 18 cm stort, spændt og pendulerende brok med et
ældre u-formet sår i bunden af broksækken. Grisen gik i stien med 7 andre grise
uden at der var blødt og bekvemt leje, og gulvet var vådt og tilsølet, ligesom
der var 2 jernindsatser, som grisen kunne komme til skade på.

1.3 (gris nr. 3 - 5, opstaldet i klimastald 88 i sidste sti mod endevæggen)
Alle 3 grise have store navlebrok med ældre slidsår på broksækken. Dyrene gik
i en sti uden tilstrækkeligt blødt og bekvemt underlag.

1.4 (gris nr. 6, opstaldet i 3. sti t.h. i stald 32)
Grisen havde et ca. 15 x 20 cm stort navlebrok, der pendulerede ca. 7 cm over
gulvniveau og på broksækken var et ældre slidsår. Stien var uden blødt
underlag, ligesom grisen gik sammen med ca. 25 andre dyr.

1.5 (gris nr. 7, opstaldet i 3 sti, t.v. i klimastald 81)
Mindre gris, der havde et stor og spændt navlebrok på ca. 15 x 6 cm. Grisen var
placeret i en sti med ca. 20 andre dyr og der var ikke blødt og bekvemt
underlag i stien.

1.6 (gris nr. 8 – 14, opstaldet i klimastald 88 i sidste sti mod endevæggen)
Grisene havde store navlebrok i forhold til dyrenes størrelse og dyrene var
placeret i en sti uden blødt og bekvemt underlag.

1.7 (gris nr. 15, opstaldet i 2 sti t.v. i stald 32)
Grisen havde et stort og spændt navlebrok og dyret var placeret i en sti uden
blødt og bekvemt underlag.

1.8 (gris nr. 16 og 17, opstaldet i 2 sti t.v. i stald 31)
Grisene havde store, spændte navlebrok på ca. 15 – 18 cm og var placeret
sammen med 6 andre dyr i en sti uden blødt og bekvemt underlag.

2.

dyreværnsloven § 28, stk. 2, jf. stk. 1, jf. stk. 9, jf. § 1, § 2 og § 3, stk. 1 (nu
dyrevelfærdslovens § 58, stk. 2, jf. stk. 1, jf. stk. 12, jf. § 2, § 3 og § 18, stk.
1) samt bekendtgørelse nr. 707 af 18. juli 2000 om mindstekrav til
beskyttelse af landbrugsdyr § 19, stk. 1, jf. § 5 (nu bekendtgørelse om
dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise § 84, stk. 1, nr. 1, jf. §
50, stk. 1), ved den 14. januar 2020 og i tiden op til i forbindelse med udøvelse
af erhverv som besætningsejer og ansvarlig for besætningen på Adresse 1, By, i
forbindelse med håndtering af



/

side 3

syge eller tilskadekomne dyr at have udsat nedenfor nævnte dyr for groft
uforsvarlig behandling og/eller undladt at sikre at ansatte var tilstrækkeligt
instrueret i eller havde den fornødne tid at sikre at syge eller tilskadekomne dyr
blev håndteret dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt, således at dyrene blev udsat for
groft uforsvarligt behandling, idet nedenfor nævnte svin med lemmelidelser
ikke var blevet beskyttet bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men og
væsentlig ulempe, og ikke behandlet dyrene omsorgsfuldt, herunder huset og
passet dem under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige eller
sundhedsmæssige behov, ligesom dyrene ikke var givet en passende behandling
ved indsættelse i sygesti med passende blødt og bekvemt leje, tilset af dyrlæge
eller aflivet, idet:

2.1 (gris nr. 18, vejede 5-6 kg. opstaldet i 3. sti t.v. i klimastald 81) Grisen gik i
en sti sammen med ca. 20 større dyr. Der var ikke blødt og bekvemt underslag i
stien. Grisen havde en fast og hård hævelse omkring kodeleddet på venstre
forben, som ved berøring var varm og øm. Grisen virkede sløv, nedstemmet og
utrivelig. Grisen havde flåd fra øjne og hævelser omkring øjnene.

2.2 (gris nr. 19, opstaldet i 3 sti t.v. i stald 53)
Grisen var støttehalt på højre bagben havde en meget stor hævelse omkring
højre bagbens haseled. Grisen var placeret i en sti sammen med øvrige dyr
uden blødt og bekvemt underlag.

2.3 (gris nr. 20, opstaldet i 3. sti t.v. i stald 30)
Grisen, der var svært støttehalt på venstre forben, havde en stor og hård
hævelse omkring venstre forknæ. Grisen var placeret sammen med 25 andre
dyr i en sti uden blødt og bekvemt underlag.

2.4 (gris nr. 21 og 22 opstaldet i sygesti ved indgang)
Gris nr. 21 var svært støttehalt på venstre bagben og gris nr. 22 var svært
støttehalt på højre bagben. Stien var uden blødt og bekvemt underlag, således at
grisene gik på et hårdt betongulv, som var tilsølet og vådt.

2.5 (gris nr. 23 opstaldet i udleveringsrum)
Grisen var svært støttehalt på højre bagben. Grisen gik uden blødt og bekvemt
underlag og rummet var koldt og uden ekstra varmeforanstaltninger, ligesom
underlaget var vådt og beskidt.

2.6 (gris nr. 24, opstaldet i 3. sti t.h. i klimastald 88)
Grisen var svært støttehalt på venstre forben. Omkring venstre kodeled havde
grisen en fast hævelse. Grisen var opstaldet i en sti uden blødt og bekvemt
underlag.

2.7 (gris nr. 25, opstaldet i 2 sti t.h. i stald 51)
Grisen var svært støttehalt på højre bagben. Grisen havde en fasthævelse
omkring højre bagknæ. Grisen var opstaldet i en sti uden blødt og bekvemt



/

side 4

underlag.

2.8 (gris nr. 26, opstaldet i 3. sti t.h. i stald 53)
Grisen var støttehalt på højre bagben. Den havde omkring højre haseled en blød
og væskefyldt hævelse. Grisen var opstaldet i en sti uden blødt og bekvemt
underlag og sammen med øvrige dyr.

2.9 (gris nr. 27, opstaldet i 3. sti t.h. i stald 33)
Grisen var svært støttehalt på højre bagben. Grisen var placeret sammen med
andre dyr i en sti uden blødt og bekvemt underlag.

3.

dyreværnsloven § 28, stk. 1, jf. stk. 9, jf. § 1, § 2 og 3, stk. 1 (nu
dyrevelfærdslovens § 58, stk. 1, jf. stk. 12, jf. § 2, § 3 og § 18, stk. 1) samt
bekendtgørelse nr. 707 af 18. juli 2000 om mindstekrav til beskyttelse af
landbrugsdyr § 19, stk. 1, jf. § 5 (nu bekendtgørelse om
dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise § 84, stk. 1, nr. 1, jf. §
50, stk. 1), ved den 14. januar 2020 og i tiden op til i forbindelse med udøvelse
af erhverv som besætningsejer og ansvarlig for besætningen på Adresse 1, By, i
forbindelse med håndtering af syge eller tilskadekomne dyr at have udsat
nedenfor nævnte dyr for uforsvarlig behandling og/eller undladt at sikre at
ansatte var tilstrækkeligt instrueret i eller havde den fornødne tid at sikre at
syge eller tilskadekomne dyr blev håndteret dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt,
således at dyrene blev udsat for uforsvarlig behandling, idet svin med hale eller
øresår ikke var blevet beskyttet bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt
men og væsentlig ulempe, og ikke behandlet dyrene omsorgsfuldt, herunder
huset og passet dem under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige
eller sundhedsmæssige behov, ligesom dyrene ikke var givet en passende
behandling ved indsættelse i sygesti med passende blødt og bekvemt leje, tilset
af dyrlæge eller aflivet, idet:

3.1 (gris nr. 28 og 29, opstaldet i produktionssti i klimastald nr. 84) Grisene
havde begge sår fra halebid. Halestumpen var rød og hævet som tegn på
infektion. Grise gik sammen med øvrige dyr og var ikke isoleret i sygesti.

3.2 (gris nr. 30, opstaldet i produktionssti i stald 52)
Grisen havde et ældre, endnu ikke ophelet halesår. Der var let hævelse og
rødme som tegn på infektion. Grisen var sammen med øvrige dyr og var ikke
isoleret i sygesti.

3.3 (gris nr. 31, opstaldet i 2. sti t.h. i stald 51)
Grisen havde svære ørebid med udtalt vævstab på begge øre. Der var hævelse
og rødme i begge ører som tegn på infektion. Grisen var ikke isoleret i sygesti.



/

side 5

Påstande

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om bødestraf.

Anklagemyndigheden har endvidere i medfør af dyrevelfærdslovens § 60, stk.
1, nedlagt påstand om at tiltalte frakendes retten til at eje, bruge, passe, slagte
eller i det hele beskæftige sig personligt med produktionsdyr.

Tiltalte har nægtet sig skyldig.

Sagens oplysninger

Der er afgivet forklaring af Tiltalte og af vidner-ne embedsdyrlæge Vidne 2 og
dyrlæge Vidne 3.

Tiltalte, har forklaret, at han ejer Adresse 1 i By, som er en svinegård. Han har
2 yderligere ejendomme med svin
- Adresse 2 og Adresse 3. Han har op til 4.500 svin på de tre ejendomme i alt.
Svinene kommer først ind på Adresse 1 og efter 6 uger bliver de fordelt også til
de andre ejendomme, hvor de går til de skal på slagteriet. Der går cirka seks
uger før grisen vejer 30 kg. Herefter går der 8-11 uger før de er klar til
slagtning. På Adresse 1 er der både smågrise og større grise. Der er forskellige
staldafsnit på Adresse 1. Klimastalden er der, hvor de mindste grise går. Alle
klimastaldene er benævnt med ”8” først. Alle stalde er godkendt til svinehold.
Forevist bilag A-7 har tiltalte forklaret, at det er oversigtsfoto af Adresse 1.
Stalden markeret med "K" er klimastalden, som er delt op i 4-5 sektioner. ”S1”
er slagtesvinestald. Sygestierne ligger i stalden lige nord for ”S1” . ”S2” er også
slagtesvinestald. Han havde på det pågældende tidspunkt to ansatte, men den
ene medarbejder var ikke tilknyttet staldarbejdet. Tiltalte passede selv stalden
sammen med en ukrainsk landbrugselev. Hun startede som elev i oktober 2019.
De første 14 dage arbejdede hun med den tidligere medarbejder om
formiddagen og om eftermiddagen arbejdede hun alene - overvåget af tiltalte.
Hun har desuden været på kursus. Hun arbejdede ikke alene, idet de var i
stalden sammen og krydsede hinandens arbejde. Han kommunikerede med
hende på engelsk og hun talte flydende engelsk. Alle papirer var oversat til
engelsk. Det var hans klare indtryk, at hun kunne finde ud af at passe dyrene.
Hvis han ikke havde været tilfreds, ville hun ikke have arbejdet for ham. Han
har en sundheds- og rådgivningsaftale med dyrlæge Vidne 3. Aftalen går ud på,
at tiltalte skulle have besøg hver måned af dyrlægen. Der blev udarbejdet
besøgsrapporter efter hvert besøg og desuden kvartalsrapporter. De fandt, i
samarbejde, ud af hvilke besætningsdiagnoser de skulle arbejdes ud fra til
næste besøg. Besætningsdiagnoser kan være halebid, ørebid, diarre,
hjernehindebetændelse og benproblemer. Brok er en skavank, men ikke en



/

side 6

decideret besætningsdiagnose. Dyrene bliver behandlet i tre dage. Hvis
sygdommen ikke blev bedre i løbet af de tre dage, skal der tages stilling til om
dyrene skal aflives eller der skal tilkaldes dyrlæge. De er nødt til at se, om
behandlingen virker før dyrene bliver vurderet igen. Den ansatte har ret til at
tage beslutninger omkring dyrene, men hvis hun var i tvivl, samler hun
sammen til tiltalte er til stede og spørger ham. Hvis er i bedring, får de lov til at
forsætte i stalden. Der blev herefter holdt øje med dem. Der bliver ført tilsyn
via en app, hvor alt registreres. Hvis et dyr skal i behandling efter de tre dages
behandling, skal det godkendes af dyrlægen. Dyrlægen var på besøg i et par
timer ad gangen. Nogle gange tog det længere tid. Alle staldene blev
gennemgået ved besøget. Dyrlægen gennemgår alle brok-grise og dem der gik i
sygestierne. Fokus var på de syge dyr. Brok på grise kan udvikle sig meget på
én dag. Hvis de konstaterede en brokgris med en stor brok – 15 cm - kommer
den i eb sygesti. Grise med mindre brok, får lov at gå videre i stalden, hvis der
ikke var sår på brokket. Hvis der var sår på brokket kom de også i sygestien. I
sygestien er der halv belægning af dyr. Belægningen i sygestien var
gummimåtter på det pågældende tidspunkt, og til tider også halm. I dag bruger
de kun gummimåtter. Der er ingen krav til, at gummimåtten skal være tør. Der
er nogle faste sygestier og nogle almindelige stier, der kunne laves til sygestier.
I forhold til dyr, der er halte, skal det vurderes, om dyrene ville have bedre af at
komme i en sygesti eller blive i deres egen flok. Hvis dyr får halebid, skal det
dokumenteres hvorfor det sker og problemt skal afhjælpes. Det kunne fx være
ved at fjerne den gris, der bed. Hvis bideriet var stoppet og det var et mildt bid
skal grisen ikke i sygesti. Det samme gjaldt for ørebid. Ørebid er ikke noget de
ser meget i besætningen.
Han har videre forklaret, at hans årsproduktion er på cirka 12.000 grise. Han
producerer ikke selv smågrise. Når de bliver leveret, er de omkring 5 uger. Han
havde en fast aftale med en leverandør og også med en aftager. Grisene kom
ind i to sektioner i klimastalden. Foreholdt bilag A1 har tiltalte forklaret, at det
er en detaljeret staldoversigt. Han har mellem 3.700 og 4.500 grise ad gangen.
Forevist A2 og A3 har han forklaret, at han skal kunne vise, hvor mange grise,
han kan have gående i hver sti, hvilket han har illustreret i bilaget. Forevist
bilag A9 har han forklaret, at det er et kort der hænger udenfor den enkelte
stald, hvorpå det beskrives, hvad der er inde i stalden. Foreholdt bilag B har
han forklaret, at det er aftalen han har med dyrlægen. I 2012 skiftede han til sin
nuværende besætningsdyrlæge. I dag har han aftalen på alle tre ejendommen.
Foreholdt bilag C har han forklaret, at det er en handlingsplan for hvordan man
håndterer grise med sygdom. Man kan, hvilke diagnoser der kan stilles af
medarbejderen selv og hvad der skulle gøres i den forbindelse.
Handlingsplanen har han selv lavet og den er også oversat til engelsk. Planen
bliver gennemgået med de ansatte. Hvis de ansatte ikke følger den, irettesætter
han dem, hvilket i sidste ende kan føre til afskedigelse. De ansatte gennemgår
et lovpligtigt medicinshåndterings-kursus, hvor de også oplæres i aflivning.
Han og de ansatte afliver selv grise. De afliver op mod 750 grise om året ud af
en årsproduktion på 12.000. Brok opstår de første timer efter grisen er født. En
almindelig



/

side 7

slagtesvinsproduktion har færre brokgrise fordi brokgrisene da bliver sorteret
fra i klimastalden. Foreholdt bilag N og O har tiltalte forklaret, at disse
vejledninger er lavet af SEGES. Han arbejder ud fra disse anvisninger. Bilag O
er vejledninger om hvilke grise, der må transporteres. Den grønne kategori er
en gris, der gerne må transporteres og som også må blive i stalden. Den gule
kategori viser grise, der kan transporteres under særlige hensyn. Den røde
kategori viser grise, der ikke må transporteres. ”Den gule" skal gå i en sygesti.
De behandler på ”den gule” . Alle sektioner gennemgåes hver dag. Han ser
først på iPad‘en, om nogen grise skal behandles. Herefter går han og
medarbejderen ind i stierne, hvor de bruger en "grisedasker" for at få alle
dyrene op og gå. Hvis de opdagede en ny, der skal behandles bliver det noteret.
Hvis en gris skal flyttes til en sygesti, bliver den gående eller sat ud på gangen,
alt efter hvilken stald de er i. Når de er færdige i en sektion flyttes grisene til
sygestien. Gennemgangen tager en hel dag og der kan i den forbindelse være
sket nye skader i den første stald, når de er færdige med kontrol i den sidste. De
starter arbejdet omkring kl. 7. Nogle gange har han haft to ansatte. Ud fra
arbejdstidsoversigten som SEGES har udarbejdet, passer det med en ansat,
udover ham selv, i en besætning af hans størrelse. Tiltalte har forklaret til
forhold 1.1, foreholdt fotomappe 1, foto nr. 5-9, at han har kendskab til
sygestien. Han var ikke til stede på det pågældende tidspunkt. Han var ikke på
ejendommen, men kom til stede til sidst under kontrolbesøget. I sygestien gik
der kun brokgrise. Det kan godt passe, at der gik 8 brokgrise i stien. Stien var
indrettet til 12 grise. Dagen forinden var der ikke nogen grise, der havde sår.
Såret må være kommet efter kontrollen dagen forinden. Han målte på alle
grisen om brokket var for stort. Der blev ikke bemærket sår dagen forinden.
Han formoder, at stien var blevet skrabet ren og at kontrollen er ankommet lige
før, der skulle være strøet ny strøelse. Forevist fotomappe 1, foto 1 og 2 har han
forklaret, at der var gummimåtter i hulen som kan ses på foto 2. Der bliver fejet
og gjort rent én gang om dagen i alle sygestierne. Sygestien var i orden, men
der var ikke lagt halm ind endnu. Sygestien opfyldte efter hans opfattelse
kravene til en sygesti. De steder, hvor der var halm blev det skiftet løbende. I
dag bruger de dog kun gummimåtter. Foreholdt fotomappen forsat, foto 5 og 6
har tiltalte forklaret, at jernindsatserne skulle holde halmen tilbage fra
spalterne. Der sad fra start en planke mellem jernindsaterne, men grisene spiste
træet, så den blev skiftet cirka hver 14. dag. Grisene kunne ikke komme til
skade på jernindsatserne, idet der er stumpe.
Tiltalte har til forhold 1.2 forklaret, at de dagligt fandt sår på brok, som var
kommet "hen over natten". Hvis han havde opdaget, at der, var sår på gris nr. 1
og nr. 2 ville han have aflivet dem. Hvis brokket er over 15 cm. og i øvrigt hvis
der er sår på brokket, vil grisen blive aflivet. Er grisen tæt på slagtningen er det
nogen gange en vurderingssag, om grisen skulle aflives. Tiltalte har til forhold
1.3 forklaret, at der er tale om små grise. Han havde endnu ikke været på
ejendommen den pågældende dag. Stien var lavet til grise med brok. Han
havde fokus på brokgrisene, enten ved at de gik i en specifik sti eller ved de var
mærket. Efter hans opfattelse er der tale om en



/

side 8

sygesti. Den opfylder kravene til en sygesti. Hvis han havde set sår dagen
forinden ville han ikke have påbegyndt behandling. Foreholdt fotomappe 1,
foto 13 har han forklaret, at måtten ligger lidt ud over spalterne. Den grønne
farve på grisen betyder, at de er under overvågning for brok. Gummi-måtterne
er godkendt af Fødevarestyrelsen. Alle grisene fik halm ind, hvis der var fast
gulv. Foreholdt fotomappen forsat, foto 14 og 15 har tiltalte forklaret, at hvis
såret havde været der dagen forinden var grisen blevet aflivet. Foreholdt foto
16 har tiltalte forklaret, at her gælder det samme. Sår kan udvikle sig meget
hurtigt, blandt andet fordi huden er meget tynd på et brok og derfor mere udsat
for at kunne briste. Såret kan komme på en time. Han har aldrig oplevet, at sår
opstår på grund af slid mod underlaget. Foreholdt fotomappen forsat, foto 17
og 18 har han tilsluttet sig sin tidligere forklaring. Det var er overhuden, der på
disse billeder er bristet.
Tiltalte har til forhold 1.4 forklaret, at der er tale om en stor gris. Stald 32
findes ikke i hans oversigter. Foreholdt fotomappe 2, foto 1-5, har tiltalte
forklaret, at da han ankom til stalden var der en del diskussion om grisen. Han
mener, at muskulaturen i maven på grisen var bristet og at det hele lå nede i
brokket. Det kan ske ud af ingenting. Han er usikker på, om grisen overhovedet
havde brok dagen forinden. Han mener det er opstået pludseligt. Hvis det havde
været der dagen forinden ville grisen være blevet aflivet allerede da.
Tiltalte har til forhold 1.5 forklaret, foreholdt fotomappe 2, foto 6, at det ikke er
en sygesti. Foreholdt foto 7-9 har han forklaret, at grisen ville være blevet taget
fra i løbet af dagen under deres egen kontrol. Brokket kan have været mindre
dagen forinden. Havde brokket haft den angivne størrelse under deres egen
kontrol var den blevet taget fra til sygesti.
Tiltalte har til forhold 1.6 forklaret, at alle stier i sektion 88 som
udgangspunkt er sygestier. Grisene i forholdet gik i en sygesti. Der var enten
gummimåtter eller strøelse i stierne. Foreholdt fotomappe 1, foto 19-21 Har han
forklaret, at når grisene var mærket med kryds var de mærket til aflivning.
Aflivningen skulle foretages når deres kontrol var færdig. De blev altid aflivet
samme dag. De grønne opmærkninger var deres egne opmærkninger til
aflivning.
Tiltalte har til forhold 1.7 forklaret, foreholdt fotomappe 2, foto 10, at han
mener det var samme gris som i forhold 1.4. Grisen kan godt have gået i en
almindelig sti, hvor det kan være sket.
Tiltalte har til forhold 1.8 forklaret, at det på det pågældende tidspunkt var en
sygesti. Foreholdt fotomappe 2, foto 11 og 12 har han forklaret, at der er tale
om en almindelig sti, som de have lavet om til en sygesti. De opererede ud fra,
at det var en sygesti. Der er varme i gulvet. Stien manglede, at der skulle
lægges strøelse ind. Der var lagt gummimåtter ind den pågældende dag.
Tiltalte har til forhold 2.1 forklaret, at grisene der kom ind, havde samme
størrelse. De bruger forskellige foderblandinger tilpasset grisenes alder.



/

side 9

Grisene har det bedst, når de har samme størrelse, som dem de går sammen
med. Grisene kommer ind holdvis og skal helst ikke skilles ad. Grisene har
altid en rangorden, som de fungerer under. Foreholdt fotomappe 2, foto 14 har
han forklaret, at det er korrekt, at grisen ser lille ud. Der er også andre af
grisene, som ser små ud. Det er en almindelig sti. Foreholdt fotomappen forsat
foto 16-19 har tiltalte forklaret, at grisen var blevet behandlet mod led
betændelse i nogle dage. Han mener, at sidste behandlingsdag var den
pågældende dag. Skulle grisen have været i en sygesti skulle den i en sti alene
og det ville den ikke overleve. Han er enig i, at grisen skulle aflives. Havde han
nået at gennemgå besætningen inden kontrolbesøget, havde grisen ikke været
der under besøget.
Foreholdt bilag J1 og J2 har tiltalte forklaret, at når de registrerer på iPad’en,
skrives behandlingen ind i systemet. Bilag J1 registreringerne af, at grisen i
perioden december 2019- januar 2020 har været i behandling for henholdsvis
ledbetændelse og diarre. Koden viser hvilken diagnose, der var anvendt. Koden
81-3 betyder, at grisen gik i stald 81, sti 3. Farvekoden på ryggen viser hvad
grisen var i behandling for. Han kan på den måde identificere den enkelte gris.
Den var sidst behandlet for ledbetændelse den 1. januar 2020, jf. bilaget. De
senere behandlinger var mod diarre. Grisene kan ikke behandles vedrørende to
diagnoser på samme tid.
Tiltalte har forklaret til forhold 2.2, foreholdt fotomappe 3, foto 3 og 4, at
grisen den 10. januar 2020 var i behandling over tre dage. Den blev behandlet
mod ledbetændelse og havde fået smertestillende. Dette ses i bilag J2 nederst.
Han har svært ved at se om der var tale om en væskeansamling eller
ledbetændelse. Når grisen støtter på alle ben mener han, at den må være
kommet sig efter behandlingen. Havde han set grisen sådan den 14. januar
2020 på tilsyn var den blevet aflivet. Grisen gik ikke i en sygesti. Han tror ikke
den var påvirket og væskeansamlingen må være kommet, efterfølgende. Tiltalte
har til forhold 2.3 forklaret, at han ikke har en stald 30 på ejendommen. Det må
rettelig være stald 41. Foreholdt fotomappe 3, foto 6, har tiltalte forklaret, at
han ikke kan se, hvor grisen gik. Foreholdt fotomappen forsat, foto 8 har han
forklaret, at den grønne markering er en markering for specialbehandling eller
brok. Den pågældende gris havde ikke brok. Havde han set grisen den 14.
januar på sin egen kontrol var den blevet aflivet. Han kunne på den grønne
markering se, at grisen var i behandling. Tiltalte har til forhold 2.4 forklaret, at
der ligesom i forhold 1.1 muligvis var blevet renset ud i stien og endnu ikke
strøet ny halm før kontrolbesøget var startet. Det er en sygesti. Grisene gik i en
sygesti og der var behandlingsbilag på dem ligesom bilag J1 og J2.
Tiltalte har til forhold 2.5 forklaret, at udleveringsrummet blev benyttet til
aflastning og også som sygesti. Foreholdt fotomappe 3, foto 12 har tiltalte
forklaret, at der ikke var mange grise i stien. Der var tørt i den ende grisene ses
i på foto 12. Dyrene var færdigbehandlede og var på vej til det almindelige
staldsystem eller på vej til slagtning. Der var cirkulationsvarme i gulvet. Der
var den temperatur, som grisene har behov for. Forevist



/

side 10

fotomappen forsat, foto 13-15, har tiltalte forklaret, at det ikke er unormalt, at
grise lægger sig i afføring
Tiltalte har til forhold 2.6 forklaret, at alle stier i klimastalden 88 kunne bruges
som sygestier. Der er fast gulv i alle stierne, men der blev lagt gummimåtter ud
over det fast gulv. Foreholdt fotomappe 3, foto 16 og 17 har tiltalte forklaret, at
der er tale om en ledbetændelse, som han selv kunne behandle. De startede
normalt behandlingen inden det kom til at se sådan ud. Grisen havde været i
behandling for det. Der var behandlingsbilag på grisen ligesom bilag J1 og J2
og der blev holdt øje med grisen under behandlingen. Blev det slemt med
grisen blev der taget bestik af sagen.
Tiltalte har til forhold 2.7 forklaret, foreholdt fotomappe 3, foto nr. 18 og 19, at
der var tale om en almindelig sti. Grisen havde en streg på ryggen, som viser, at
den var i behandling. Der var ikke gummimåtte eller strøelse i stien. De havde
ikke skønnet, at det var nødvendigt for den pågældende gris. Grisen var ikke
stor. Den kunne let være komme i sygesti med grise, der var dobbelt så store
som den selv og derfor var det bedre den blev i produktionsstien.
Tiltalte har til forhold 2.8 forklaret, foreholdt fotomappe 3, foto nr. 20, at han
mener, at det var en almindelig produktionssti. Tallet stemmer ikke overens
med hans stalde. Det er en konkret vurdering af grisen, om den kan gå i en
almindelig sti. Der var også behandlingsbilag på denne gris. Der behandles op
mod 30-40 grise om dagen. Stald 53 er der ikke tale om, det er efter hans
opfattelse stald 71.
Tiltalte har til forhold 2.9 forklaret, at stald 33 ikke findes. Det er formentlig
stald 11.
Tiltalte har forklaret til forhold 3.1, foreholdt fotomappe 4, foto 1-7, at halebid
er en besætningsdiagnose. De dokumenterer hvad årsagen er til halebid og
forsøger at stoppede årsagen. Detkan fx. være ved at give mere foder, mere
aktivering eller ved at fjerne den gris, der bider. Derefter bliver grisen det er
gået ud over vurderet for om den kan behandles. Grisen på foto 6 kunne
behandles med penicillin. Foto 5 er på grænsen til en gris, der kan behandles.
Han forstår ikke helt hvilke grise, der er tale om, idet han mener at stald nr. 84
var tom den pågældende dag. Han genkender ikke, at grise med sådan en
halestump slet ikke må gå sammen med andre grise. Hvis problemerne med
halebid var stoppet, ville det ikke være et problem, at grisene var blevet i stien.
Hvis der er problemer med halebid, kommer de oftere forbi stien. Han mener
ikke, at grisen på billede 5 er den sammen som på den billede 6 og 7.
Tiltalte har til forhold 3.2 forklaret, foreholdt fotomappe 4, foto 8-11, at stald
52 ikke findes i hans besætning. Han har sygestier der ligner den på foto 11,
men han kan ikke udtale sig om, hvilken stald det er. Biddet på foto 9 og 10 er
efter hans opfattelse lige på kanten. Det kan ikke udelukkes, at den kunne gå
samme med de andre og i løbet af tre uger sendes til slagtning.



/

side 11

Tiltalte har til forhold 3.3 forklaret, foreholdt fotomappe 4, foto 12-14, at
ørebid også er en af besætningsdiagnoserne. Proceduren for ørebid ligner
proceduren for halebid. Ørebid behandles med penicillin og årsagen til det skal
fjernes. Det ser ud til, at grisen har været oppe at slås dagen forinden. Havde
han set den under sin kontrol ville den komme ud i en sygesti og eventuelt være
blevet aflivet. Hans medarbejder var ikke kommet ret langt inden
kontrolbesøget.
Tiltalte har yderligere forklaret, at han som dokumentation for
kontrolbesøget fik en kontrolrapport. Det var den, der er fremlagt som bilag
H1. Han fik også et påbud (fremlagt som bilag H2) om at aflive ni grise.
Grisene var allerede aflivet, da han modtog påbuddet. Han klagede over
påbuddet. Han fik først kontrolrapporten omkring kl. 18 den pågældende dag
og det var også der han fik påbuddet. Forevist bilag E har tiltalte forklaret, at
det er korrekt, at Fødevarestyrelsen ikke var på ejendommen fra kl. 13 til kl.
18. Den 20. maj 2020 fik han besked om at påbuddet var ophævet og hjemvist.
De ni grise blev aflivet den pågældende dag mellem kl. 13-18. Han så først de
foreliggende fotos ved det første møde med sin forsvarer forud for, at han var
til afhøring ved politiet. Det kan godt passe, at det foregik mere end et år efter
kontrolbesøget Foreholdt afhøringsrapport 1,7, side 2, har tiltalte bekræftet, at
det er korrekt, at han forklarede sådan til politiet.

Embedsdyrlæge Vidne 2 har som vidne forklaret, at hun er ansat ved
Fødevarestyrelsen, hvilket hun har været siden 2011. Baggrunden for tilsynet
var, at der lå en tidligere anmeldelse på nogle forhold, som ikke var i orden på
bedriften. Navlebrok er ofte en medfødt lidelse, som kan ses ved navlen under
bugen. Det kan blive større. Der er ingen ”regler” for hvor stort det bliver. Det
kan forekomme, at tarme falder ned i brokket, hvilket er meget smertefuldt.
Besætningsejeren skal være meget opmærksom på brok og grise med brok skal
undersøges dagligt for udviklingen. Foreholdt bilag 1.2, side 4, har vidnet
forklaret, at hun er enig i oplysningerne i anmeldelsen, som er drøftet mellem
hende og kollegaen Forurettede.

Vidnet har forklaret til forhold 1.1, at et blødt underlag kan være en blød
gummimåtte eller et tykt lag halm. Underlaget afhænger af hvilke type grise der
var tale om. Der var ikke nogen gummimåtte i de to stier. Underlaget skal være
så blødt, at grisenes broksæk ikke får skader. Der skal altid være et rent og et
tørt leje for grisen at ligge på. Reglerne om sygestier har været gældende siden
2003 og er velkendte. Der skal være forhold, som letter livet for de syge dyr.
Der var i den pågældende sti et tykt lag gødning og urin, som gjorde det glat for
grisene. Der var af samme grund øget risiko for infektioner. Der var ikke blevet
gjort rent i dagevis i den pågældende sti. Grisen kunne også komme til at
skrabe hen over jernindsatsen og herved beskadige broksækken. Såret var
ældre, idet der var granulationsvæv (arvæv). Det er hendes vurdering, at såret
er omkring en uge gammelt. Der er em fortykket rande rundt om såret, som
også betyder, at det er et sår af en ældre dato. Vidnet foreviste såret på
fotomappe 1, foto nr. 9. Hun har hertil



/

side 12

forklaret hvordan man kan se den mørke fortykkede rand rundt om såret. Den
fortykkede rand kommer fra arvævsdannelse og et sådant sår vil altid være
betændt i sti som denne. Det medfører smerte for dyret. Såret kan ikke være
opstået "hen over natten".

Vidnet har forklaret til forhold 1.2, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Underlaget var det samme som ved grisen i
forhold 1.1. Det samme er gældende om såret, som hun vurderer til at være
omkring en uge gammelt. Grise der har sår som det kan ses på foto 11 skal
aflives. Grisen kan i en almindelig produktionssti blive trådt på broksækken
eller den kan springe op. Begge dele er meget smertefuldt for dyret.

Vidnet har forklaret til forhold 1.3, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Der var tale om mindre grise. Det er et
problem, at der går 16 grise sammen, hvoraf flere har brok. Der var en lille
gummimåtte i stien, som ikke tilsvarede antallet af grise. Der er regler for, hvor
stort et areal, der skal være blødt i en sygesti. Den lille gummimåtte var ikke
tilstrækkelig stor og den var ydermere våd og tilsølet. Forevist foto 15-19 har
vidnet forklaret, at der var tale om tre forskellige grise med brok. Det samme
var gældende for sårene som tidligere forklaret. De kan ikke være opstået i
løbet af natten. Sår kan godt gemme sig og det kræver derfor omhyggeligt
arbejde at undersøge grise med brok, hver dag. Hver gris med brok skal nøje
undersøges.

Vidnet har forklaret til forhold 1.4, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Grisen var i en almindelig produktionssti.
Foreholdt fotomappe 2, foto 1-5 har vidnet forklaret, at foto 3 viser, at grisen
var taget ud på gangarealet til nærmere undersøgelse. Det samme gjorde sig
gældende i forhold til såret som ses på foto 4 og 5, hvor man kan se
granulationsdannelser. Der var cirka 25-26 grise sammen i produktionsstien. En
produktionsstien er et hårdt miljø for grisen. Det kan ske, at de andre grise
træder på brokket eller bider i det. Brokket var så stort, at det sled hen ad
gulvet. Det var ikke blødt underlag i stien.

Vidnet har forklaret til forhold 1.5, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Underlaget og tætheden af dyr i stien var
problemet i dette tilfælde. Grisen var ikke i en sygesti. Der var ikke en
gummimåtte i stien. Udviklingen af brokket foregår langsomt og sker ikke
pludseligt. Det kan hænde at der kommer tarme ned i broksækken. Dyrene skal
beskyttes bedst muligt. Brokket kunne kun blive mindre, hvis man decideret
sulter grisen. Udviklingen af brok sker over dage.

Vidnet har forklaret til forhold 1.6, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Forevist fotomappe 1, foto 1-14 og 19-21
har vidnet forklaret, at gummimåtten helst skal ligge oppe på det faste gulv.
Grisene kan dog mosle måtten rundt i stien.



/

side 13

Vidnet har forklaret til forhold 1.7, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Opstaldningsforholdene var problemet. Der
var ikke sørget for der var blødt under grisen, som der skal være. Forevist
fotomappe 1, foto 10 har vidnet forklaret, at broksækken var spændt. Dette kan
medføre at yderligere skader på grisen, fx at den kunne sprænge.

Vidnet har forklaret til forhold 1.8, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Det var efter hendes opfattelse en
almindelig produktionssti. Der var ikke ekstra varme og der var ikke blødt
underlag. Der var ikke de ekstra ting som der skal være i en sygesti. Der var
heller ikke blødt underlag i den anden ende af stien. Der var ikke spor af
strøelse nogen steder.

vidnet har yderligere forklaret, foreholdt side 6 af 15 i bilag 1.2, at det var
sårene og de gamle sår på broksækkende, der gjorde, at det blev gradueret til
groft uforsvarligt. Det kunne ikke behandles og dyrene skulle aflives.

Vidnet har forklaret til forhold 2.1, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Person var tiltaltes medhjælper i
besætningen. Tiltalte var ikke selv til stede, da de var på tilsyn. De
kommunikerede med Person om behandlingen af dyrene. Det var en lidt svær
kommunikation. Hun husker ikke, om Person oplyste, at den havde været i
behandling. Dyret var halvt størrelse i forhold til de andre og den var tydeligt
kronisk syg. Den blev skubbet rundt af de andre dyr og forsøgte at gemme sig i
hjørnet. Den havde et skævt hoved måske på grund af hjerne- eller
mellemørebetændelse. Den blev væltet rundt af de andre grise. Grisen var klart
nederst i hierarkiet. Grisen skulle ikke have været behandlet, den skulle være
aflivet.

Vidnet har forklaret til forhold 2.2, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Grisen gik ikke i en sygesti. Det var meget
smertefuldt for grisen, der var støttehalt. Hævelsen pressede og påførte megen
smerte. Grisen skulle have været i en sygesti. De vurderede skaden for at finde
ud af, om den var akut eller længerevarende. Der var let muskelsvind, hvilket
skyldtes at den aflastede på grund af smerter i bagbenet. Det bekræftede, at det
ikke var en akut skade. Hun vurderer, at skaden var omkring en uge gammel.
Grisen havde været i behandling, men behandlingen var ikke god nok. Grisen
skulle ved egenkontrol være undersøgt om den kunne behandles yderligere.
Hvis der var startet behandling, skulle den efter tre dage undersøges igen. Hvis
den skulle behandles yderligere, skulle en dyrlæge konsulteres herom og den
skulle i sygesti. Det er hendes vurdering, at grisen skulle aflives, idet skaden
var blevet så stor og kronisk at grisen ikke kunne komme sig.

Vidnet har forklaret til forhold 2.3, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at



/

side 14

hun vedstår deres erklæring herom. Vurderingen af alderen på skaden
fremkommer blandt andet ved at undersøge hårdheden af hævelsen. Det er
vidnets vurdering, at skaden ikke var blevet opdaget under kontrol. Grisen
aflastede benet og prøvede hele tiden at lægge sig ned. Det var tydeligt, at den
havde smerter. Den lagde sig ned, når de kom ind i stalden, hvilket er atypisk
og et tegn på, at den har smerter. Der ville ikke kunne behandles på skaden. Der
var ikke blødt underlagt og grisen gik sammen med 25 andre grise. Grisen
lagde sig meget mere end normalt, hvilket også kunne ses ved at den havde
urineksem i huden. Gris nr. 20 gik bedre end hun havde forestillet sig den ville
ved undersøgelsen. De kunne se, at selvom de puffede grisen frem og tilbage
lagde den sig hurtigt ned igen. Det var tegn på, at den havde smerter. Gris nr.
20 var mere smerteplaget end gris nr. 19 var. Gris nr. 20 blev vurderet i selve
stien fordi de ikke kunne få lågen op fra stien.

Vidnet har forklaret til forhold 2.4, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Grisen var svært støttehalt. Grisen kunne
sætte benet på jorden, men løftede hurtigt benet igen, hvilket er et tegn på
smerte. Det kunne godt være, at den var under behandling, men der var ikke
fulgt op på behandlingen. Det er vigtigt for et dyr med ledbetændelse at have et
blødt sted at ligge for at aflaste benene. Dyret var i en sygesti. Det blev den
pågældende dag kun fortalt, at de to stier ved forrummet var sygestier.

Vidnet har forklaret til forhold 2.5, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Grisen kunne kun lige akkurat røre ved
gulvet. Grisen var tydeligt øm på alle fire ben. Der var muskelsvind på alle fire
ben, den var krumrygget og den trippede. Forholdene var under al kritik. Der
var beskidt, der var koldt og der var ikke gjort noget for, at de skulle havde
bedre forhold. Forevist foto 12 har vidnet forklaret, at der ikke var ekstra varme
i stien. Ekstra varme kunne have været en varmelampe, en overdækning eller et
tykt lag halm. Der var træk i stierne. Hun konstaterede ikke, om der var
gulvvarme. Der kan godt have været gulvvarme, men der var ikke tilstrækkeligt
varmt. Der var meget beskidt i stien.

Vidnet har forklaret til forhold 2.6, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Hævelsen var fast og det indebærer, at
grisen har gået med det i over en uges tid. Det kan godt passe, at den har været
behandlet en uges tid tidligere. Det skulle have været vurderet, om den kunne
genbehandles eller om den skulle aflives.

Vidnet har forklaret til forhold 2.7, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Det var et dyr der havde haft lidelsen så
længe at den havde fået muskelsvind. Den havde været i behandling, men den
var ikke kommet sig. Den var mindre og havde markeret rygrad.

Vidnet har forklaret til forhold 2.8, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Det var en blød og væskefyldt hævelse.



/

side 15

Hævelsen havde stået på over noget tid. Grisen var markeret som værende
under behandling. De manglede under kontrolbesøget nogle faktuelle
oplysninger, hvilket gjorde de ikke kunne vurdere, om behandlingen var
korrekt. Der var ikke blødt underlag i stien.

Vidnet har forklaret til forhold 2.9, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Hun vurderer, at skaden var en uge gammel
eller mere. Grisen var ikke kommet sig efter behandlingen.

Foreholdt bilag 1.2 omkring side 9 vedrørende grisene 21-27 vedstod vidnet det
skrevne under afsnittet "veterinærfaglig vurdering af gris nr. 21-27".

Vidnet har forklaret til forhold 3.1, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Halebid kan opstå, hvis grisene ikke er
beskæftigede, på grund af temperaturen eller andre ting. Halebid kan ske meget
hurtigt. Det er vigtigt, at grisen efter biddet kommer ud af stien, fordi den ellers
vil tiltrække de andre grise. Derudover skal man forsøge at spotte hvem der
bidder. Forholdene i stien skal optimeres, for at søge, at der ikke sker yderligere
halebid. Sårene kan ikke være opstået over natten.
Makroskopisk kunne der ses granulation (arvæv) i såret. Dyrene skulle ikke
have gået med så mange andre grise. De skulle have været i en sygestald.

Vidnet har forklaret til forhold 3.2, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Foreholdt fotomappe 3, foto 8-11 har vidnet
forklaret, at hun vurderer, at såret var mere end en uge gammelt. Grisene skulle
være taget ud i en sygesti. Grisen på foto 10 kunne være kommet i en sygesti
med andre grise, hvis disse grise ikke ville bide i halen. For at være helt sikker
skulle grisen have været i en sygesti alene. Hvis grisen var kommet i en sti med
færre grise og mere underholdning kunne den have været bragt i bedring.

Vidnet har forklaret til forhold 3.3, foreholdt bilag 1.2 omkring forholdet, at
hun vedstår deres erklæring herom. Grisen manglede halvdelen af øret og der
var granulation og arvæv i såret, hvilket viser, at det var gammelt. Der gør sig
det samme gældende som for halebiddet, det vil sige, at grisen skulle have
været i sygesti.

Foreholdt bilag 1.2, side 10 - den veterinærfagligevurdering af grisene 28-31
har vidnet vedstået den skrevne vurdering.

Vidnet har yderligere forklaret , at hun var med på adressen den 14. januar
2020. Hun var der sammen med dyrlæge Forurettede. Forurettede var primært
inde i stierne og vidnet tog billeder, skrev ned og dokumenterede. Det var
således vidnet, der tog billederne og videooptagelserne. Alle blev taget den
pågældende dag. Det var primært Forurettede, der skrev kontrolrapporten.
Forevist underskrift på bilag H1 har vidnet bekræftet, at det er Forurettedes
underskrift. Hun mener, at de skrev en foreløbig rapport da



/

side 16

de kom tilbage på kontoret. Der blev i den forbindelse givet et strakspåbud om
aflivning af ni grise. I løbet af formiddagen gennemgik de alle staldafsnittene
og tog billederne og beskrev det. Tiltalte var meget opponerende imod
kontrolbesøget. Han kom til stede omkring 11.30 og var aggressiv overfor
vidnet og Forurettede. Politiet var til stede med to betjente. Da kontrolbesøget
var færdigt ringede politiet til tiltalte for at oplyse det. Vidnet og Forurettede
trak sig tilbage til kontoret for at lave partshøring om påbuddet. Det var
Forurettede, der lavede påbuddet. Forevist bilag H2 bekræftede vidnet, at det er
påbuddet. Da de kom tilbage til gården ved 18-tiden, fik de med det samme af
vide, at tiltalte havde været alle stalde igennem og havde aflivet de ni grise.
Påbuddet blev afleveret. Der blev lavet noter til besøget under kontrolbesøget.
Hun er bekendt med indholdet af kontrolrapporten, men det er ikke hende der
har skrevet den Det ville nok være normalt at angive hvilke dyr, der var tale om
i kontrolrapporten. Der blev ikke udleveret fotos af dyrene. Dyrene blev ikke
udpeget fordi tiltalte oplyste, at han havde været staldene igennem og havde
aflivet de ni dyr. De gennemgik ikke de yderligere dyr. Det var ikke muligt for
dem at føre en dialog med tiltalte. Ved et normalt kontrolbesøg ville de have en
dialog med besætningsejeren. Billederne er ikke blevet eftersendt til
besætningsejeren, idet de ikke er forpligtigede hertil. Person var med i
klimastalden og herefter forsvandt hun igen. De forsøgte forgæves at komme til
at se nogle medicinoptegnelser. Staldnumrene var angivet af Forurettede.
Vidnet har efterfølgende fået nogle andre optegnelser over staldene. Stald nr. 30
er måske rettelig stald 11. Hun baserede sin betegnelser på hvad kollegaen
fortalte hende. Vidnet foreviste klimastaldene på kortet (bilag A7) og hvilke der
var slagtesvinestalde. Forevist bilag 1.2, side 13 har vidnet forklaret, at hun og
Forurettede har udfærdiget anmeldelsen i fællesskab. Det er Forurettede, der
har foretaget skrivearbejdet, men efter en gensidig drøftelse og enighed. Det er
sædvanligt, at der kan gå to måneder før en anmeldelsen bliver fremsendt.
Hverken politi eller tiltalte så fotomaterialet inden anmeldelsen. Udtrykkene
”uforsvarlig behandling” og ”groft uforsvarlig behandling” stammer fra
vejledningen herom. Tallene i venstre side af kontrolrapporten antyder, hvad
kontrollen var endt med. Resultatet af denne rapport var 4-politianmeldelse. De
nummereringer, der fremgik af rapporten, var fra tidligere kontroller.
Kontrolrapporten vedrørte alene de ni grise der skulle aflives. Vidnet og
Forurettede var ikke på gården hele tiden fra 9 til 17. De kom tilbage efter at de
havde været på kontoret i Aalborg.

Dyrlæge Vidne 3 har som vidne forklaret, at han har været besætningsdyrlæge
på tiltaltes gård i omkring 10 år. Han og tiltalte har en sundheds- og
rådgivningsaftale. Det er ikke lovpligtigt for en bedrift af den størrelse som
tiltaltes, men det er en mulighed. Der er således tale om en frivillig aftale. Den
går ud på, at tiltalte og de ansatte må indlede behandlingen af visse sygdomme.
Den skulle sikre at behandlingen bliver indledt med det samme og at den
således kunne komme hurtigere i gang. Det står beskrevet, hvilke sygdomme,
der kan behandles af tiltalte selv. Vidnet kommer en gang om måneden. De går
ved besøg alle staldene igennem og



/

side 17

slutter af med en samtale om besøget. De går rundt og taler om de enkelte grise.
De taler også om aflivning af grise. Både tiltalte og de ansatte kan aflive dyr.
Vidnet afliver kun dyr, hvis de bestemte, at der skulle foretages en obduktion
eller hvis de er stødt på dyr der skulle aflives under møderne. Der bliver lavet
en rapport hver måned, som han sender til tiltalte. Rapporten beskriver deres
aftaler, medicinforbrug, oplysninger om salmonella, oplysninger om hvis der er
noget der afviger fra sidste periode m.v. Det er hans opfattelse, at tiltalte retter
sig efter anvisningerne. Vidnet følger op på rapporterne fra de seneste besøg
når han kommer til besætningen. Det er hans indtryk, at der bliver fulgt op på
rapporterne fra tiltaltes side.

Foreholdt bilag 1.8, underbilag, har vidnet forklaret, at det er et han har sendt
til politiet. Det er et bilag de bruger hver måned. Det viser de præparater tiltalte
har til rådighed. Skemaet viser hvad vidnet anslår, der skal bruges i den næste
periode og ellers hvis der var blevet udleveret noget yderligere fra vidnet til
tiltalte. Skemaet blev ligeledes brugt som recept til apoteket. Der blev lavet et
nyt skema hver måned. Det er vidnets vurdering af tiltalte, at han er ansvarlig i
forbindelse med sit arbejde i besætningen. Både tiltalte og vidnet hjalp med
”tilretningen” af nye medarbejdere. Tiltalte har desuden tilvalgt hjælpen fra
vidnet. Der kan ikke undgås med sygdom i besætninger af den størrelse. Det
kan være svært at opdage nogle sygdomsforløb i tide. Det er vidnets indtryk, at
tiltalte og hans ansatte var alle stierne igennem hver dag og at alle grisene blev
tjekket hver dag.

Vidnet har supplerende forklaret, at hvis en bedriftsejer ikke har en aftale, som
den han har med tiltalte, kan man ikke behandle sine dyr selv. Stort set alle
større landbrug har en sundheds- og rådgivningsaftale. Vidnet har aftaler på
bedrifter med både kvæg og grise, ligeligt fordelt.

Der er under sagen blandt andet dokumenteret fra Fødevarestyrelsens anmeldeldelse af
11. marts 2020 og Det Veterinære Sundhedsråds erklæring af 18. december 2020.
Desuden er fotomappe I, II, III, og IV gennemgået, ligesom videomateriale fra
kontrolbesøget er afspillet under hovedforhandlingen.

Tiltalte er tidligere den 13. november 2008 straffet for overtrædelse af dyreværnslovens
§ 28 med en bøde på 7.500 kr.

Tiltalte er desuden ved ankedom af 23. marts 2021 (jf. byretsdom af 10. juni
2020) straffet med en bøde på 60.000 kr. for overtrædelse af dyreværnslo-vens
§ 28 m.v. Der var tale om overtrædelser i forbindelse med kontrolbesøg
henholdsvis den 21. november 2017, den 11. januar 2018 og den 25. april 2018.

Rettens begrundelse og afgørelse

Efter indholdet af politianmeldelsen sammenholdt med forklaringen fra em-
bedsdyrlæge Vidne 2 samt de optagne fotos og videooptagelser



/

side 18

og indholdet af udtalelsen fra Det veterinære Sundhedsråd finder retten tiltal-te
skyldig i overensstemmelse med anklageskriftet. Retten finder det dog i forhold
2 efter erklæringen fra Det Veterinære Sundhedsråd alene godtgjort, at 2 af
grisene ((forhold 2.1 og forhold 2.3) blev udsat for groft uforsvarlig
behandling, mens de øvrige grise i forhold 2 blev udsat for uforsvarlig be-
handling. Bortset herfor dømmer retten således tiltalte efter anklageskriftet.

Straffen fastsættes til bøde på 40.000 kr., jf. dyrevelfærdslovens § 58, stk. 1, og
til dels stk. 2, jf. stk. 1, jf. stk. 12, jf. § 2, § 3 og § 18, stk. 1, (jf. tidligere
dyreværnsloven § 28, stk. 1, og til dels stk. 2, jf. stk. 1, jf. stk. 9, jf. § 1, § 2 og
3, stk. 1), samt bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af
grise § 84, stk. 1, nr. 1, jf. § 50, stk. 1 (tidligere bekendtgørelse nr. 707 af 18.
juli 2000 om mindstekrav til beskyttelse af landbrugsdyr § 19, stk. 1, jf. § 5).
Straffen fastsættes efter straffelovens § 89 som en tillægsstraf til bøden på
60.000 kr. ved dommen af 23. marts 2021.

Tiltalte er nu inden for en kortere årrække dømt for alvorlige overtrædelser af
dyreværnsloven/dyrevelfærdsloven begået i erhvervsmæssigt forhold. Der er
tale om forhold begået i forbindelse med i alt 4 kontrolbesøg, hvor der i alle
tilfælde var tale om alvorlige overtrædelser. Dommen af 23. marts 2021 (jf.
tillige byrettens dom af 10. juni 2020) angik i alt 33 grise, hvoraf 3 grise blev
behandlet groft uforsvarligt og resten uforsvarligt. Denne sag angår 31 grise,
hvoraf 8 grise blev behandlet groft uforsvarligt og resten uforsvarligt. Efter
dyrevelfærdslovens § 60 (og tillige efter den tidligere gældende bestemmelse i
dyreværnsloven) er der hjemmel til rettighedsfrakendelse ved grovere
uforsvarlig behandling af dyr. På den baggrund og henset til sagens karakter
finder retten efter en samlet vurdering, at der er en nærliggende risiko for, at
tiltalte på ny vil begå lignende overtrædelser af dyrevelfærdsloven. Retten tager
derfor påstanden om rettighedsfrakendelse til følge, dog at frakendelsen gøres
betinget efter dyrevelfærdslovens § 60, stk. 2 og 3. Der er herved lagt vægt på,
at en ubetinget rettighedsfrakendelse vil have indgribende betydning for tiltalte
som landmand. Påstanden om rettighedsfrakendelse tages derfor til følge i det
omfang, som er anført nedenfor.

Thi kendes for ret:

Tiltalte, skal betale en bøde på 40.000 kr.

Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 15 dage.

Tiltalte frakendes retten til at eje, bruge, passe, slagte eller i det hele beskæftige
sig personligt med produktionsdyr. Frakendelsen gøres betinget på vilkår, at
tiltalte i en prøvetid på 3 år fra endelig dom ikke overtræder
dyrevelfærdslovgivningen under sådanne omstændigheder, at han skal
frakendes retten til at at eje, bruge, passe, slagte eller i det hele beskæftige sig
personligt med produktionsdyr



/

side 19

Tiltalte skal betale sagens omkostninger.

Dommer 2



/