Sag om, hvorvidt et fælles barn skal have bopæl hos far eller mor og fordeling af samvær
Ret: Retten på Frederiksberg (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

/

RETTEN PÅ FREDERIKSBERG
DOM

afsagt den 11. februar 2022

Denne sag er behandlet for lukkede døre

Sag BS-24084/2021-FRB

Far
(beskikket advokat Louise Bøtcher Bomholtz)

mod

Mor
(beskikket advokat Henrik Hein)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretten har modtaget sagen den 23. juni 2021.

Far har fremsat påstand om, at bopælen over Barn, Født 2010, fremadrettet skal
være hos ham.

Far har endvidere fremsat følgende påstand om samvær:

Ad samvær, såfremt bopælen er hos Far

Principalt

Barn har samvær med Mor hver måned som følger:



/

2

De første tre uger er der samvær fra onsdag efter skole til fredag aften kl. 19 med
aflevering hos Far, og den 4. uge er der weekendsamvær fra fredag efter skole til
mandag morgen med aflevering i skole.

Subsidiært

Der fastsættes samvær efter rettens skøn.

Ad samvær, såfremt bopælen forbliver hos Mor

Barn har samvær med Far i en 7/7-ordning, således at Barn er hos Far fra fredag i
lige uger til fredag i ulige uger.

Mor har fremsat påstand om frifindelse, således at bopælen for Barn, Født 2010,
fortsat er hos hende.

Mor har endvidere fremsat påstand følgende påstand om samvær:

Far har samvær med Barn i samme omfang som hidtil, dvs. i 3 ud af 4 weekender
fra fredag kl. 18.00 til søndag kl. 19.00.

Hvis bopælen overføres til sagsøger:

Mor har fremsat påstand om, at samværet fastsættes til en 7/7-ord-ning.

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Parterne har fælles forældremyndighed.

Børnesagkyndig og Dommer har holdt en samtale med Barn. Af den børnesag-
kyndiges referat af samtalen fremgår blandt andet, at:

”…
Dommer og børnesagkyndig hilste på Barn, som var blevet fulgt til retten af sin storebror.
Herefter taltes med Barn i børnesamtalerummet, mens storebror opholdt sig på venteare-alet.

Efter indledningsvis at være blevet forklaret – på en for hende forståelig måde - formålet med
samtalen, at der ville blive skrevet referat, som i hovedtræk ville blive hendes forældre be-



/

3

kendt m.v. sagde Barn, at hun var indstillet på, at deltage i samtalen, men at hun ikke ville
refereres. Efter nærmere forklaring og afklaring aftaltes det, hvad der kunne refereres, og hvad der
ikke kunne refereres.

Adspurgt fortalte Barn bl.a., at hun bor med sin mor og storesøster, samt at hendes ældste
storebror netop er flyttet ind hos dem. Barn har sit eget værelse.

Barn fortalte om sin skolegang og fritid. Hun er glad for skolen og ser veninder i sin fritid. Hun
har gået til fodbold, men skal nu starte til springgymnastik, hvilket hun glæder sig til. Hun vil
gerne blive bedre til at bruge sin krop atletisk.

Barn bekræftede at hun ser sin far, som henter hende i bil og bringer hende tilbage igen i bil. Hos
far har hun også sit eget værelse.

Indtryk og vurdering af Barn:
Samlet set er det - udfra læsning af akter, parternes forklaring i retten og samtalen med Barn - mit
indtryk og min vurdering, at Barn er en nogenlunde alderssvarende udviklet pige, som fremstår
ældre af udseende end hun er.

Barns familie er stor og det har tydeligvis været/må fortsat være en stor opgave for begge
forældre, at varetage det daglige ansvar for omsorg og udvikling af alle børnene.

Barns mor har begrænsede ressourcer, men det er kommunens opfattelse at Barns om-sorgsbehov
kan tilgodeses med udgangspunkt i, at hun bor hos sin mor. Man tør håbe at sto-rebroren – der
snart fylder 18 år – fraflytter hjemmet snart, igen. Herefter er der ”kun” Barn og en 16 årig søster i
hjemmet.

Far og hans nye kone forekommer at have ret gode ressourcer som forældre, men har udover et
spædbarn og Barn, også Barns 2 ældre brødre i hverdagen, 2 drenge som har haft
betydelige vanskeligheder og må antages fortsat at ville kræve meget af deres far og stedmor.
Udelukkes kan det heller ikke at far og stedmor får et barn mere sammen på et tidspunkt.

I den samlede vurdering af spørgsmålet om, hvorvidt Barn skal forblive boende hos mor eller skal
bo hos far fremover, må det desuden medtænkes, at Barn ved et bopælsskifte realistisk set skal
skifte skole og at der herved bliver tale om et radikalt miljøskift, på baggrund af at Barn hele sit
liv har boet sammen med sin mor.
…”

Familieretten har indhentet en udtalelse fra Skole. Af udtalelsen af 31. august
2021 fremgår blandt andet, at:

”…
Hvordan trives barnet?



/

4

- Vi ser en glad pige, som kan lide at være i skole. Hun har gode veninder i klassen, som

hun også ses med efter skole og på klub. Desuden elsker hun at spille fodbold med dren-gene
i frikvartererne. Fagligt har hun det svært i dansk, matematik og engelsk, men lig-ger en
indsats i skolen for at forbedre sig. Hun vil gerne selv blive bedre fagligt. Hun kommer ofte
hurtigt i gang, men spørger også hurtigt om hjælp, fordi hun kan have svært med at forstå
forskellige fagord. Vi er opmærksomme og guider hende, så hun for-står opgaven og kommer
ordentligt i gang.

-Er der orden i barnets forhold?
- Barn har indimellem madpakke med hjemmefra, og andre gange får hun EAT. Hun

er en pige, som ikke går i det nyeste tøj, men virker heller ikke forsømt. I forhold til lek-tier
oplever vi at Barn har svært ved at få fulgt op på skolearbejdet hjemme, eksem-pelvis når hun
har været hjemsendt pga. corona. Hun har under den store nedlukning været i nødpasning på
skolen, da det blev vurderet, at det var bedst for hende både i for-hold til hendes faglige,
sociale og personlige trivsel. Vi oplever, at hun selv gør en stor indsats for at lave sine lektier,
når hun har tid til det herovre i lektiecafe.

Hvem henter og bringer barnet?
- Barn kommer selv til og fra skole og er der oftest til tiden.

Er der bekymringer om fravær?
- Fraværsregisteringen for sidste skoleår vedlægges. I starten af dette skoleår har Barn

tre dages ulovligt fravær, da skolen ikke har hørt fra hjemmet, hvorfor hun var fravæ-rende.

Hvordan fungerer forældresamarbejdet?
- Mor forsøger at følge med på Aula, men det er ikke altid kommunikationen mellem

skole og hjem lykkedes. Eksempelvis har mor ikke været i kontakt med os i forhold til det
fravær som Barn har haft i starten af skoleåret.

- Vi har indtryk af, at der ikke bliver fulgt op på skolearbejde hjemme – fx den daglige

læsning. For eksempel havde klassen i sidste skoleår et forløb med flydende læsning, hvor
Barn ikke havde læst dagens tekst hjemme. I uge 33 var klassen hjemsendt pga. Corona, hvor
det var blevet skrevet ud i både ugeplaner og på aula, hvad der skulle ar-bejdes med hjemme,
men det var ikke lykkes Barn at få arbejdet/kigget på det.

Hvordan er kontakten til de øvrige familiemedlemmer?
- Vi oplever ikke at Barn omtaler sine søskende og andre familiemedlemmer, selvom

situationen skulle være der. De har fx i dansk skulle lave et stamtræ. Her kunne hun ik-ke
navnene på alle sine bedsteforældre.

- Barn har i perioder været meget træt i skolen. Hun har fortalt, at det skyldes, at hun

ikke har kunne sove på grund af skænderier eller høje lyde derhjemme om aften og nat-ten.

- Vi ved, at hun fornyelig har fået en lillebror, men dette har hun ikke fortalt noget om.



/

5

[…]

Skoleår 20/21

[…]

Summeret fravær
7 heldags Sygdom
4 heldags Ekstraordinær frihed
11 heldags Ulovligt fravær
2 dage For sent fremmøde

[…]

Skoleår 21/22

[…]

Summeret fravær
2 heldags Sygdom
1 heldags Ekstraordinær frihed
3 heldags Ulovligt fravær
…”

Af handleplan af 4. august 2021 vedrørende Barn fremgår blandt an-det, at:

”…
Faglig vurdering
Opfølgningen beror på:

Opfølgningssamle Barn d. 02-08-21

Opfølgningssamtale mor: d. 02-08-21

Opfølgningssamtale far: d. 04-08-21

Statusudtalelse fra Idrætsprojektet d. 26-07-21

Skoleudtalelse d. 06-07-21

Faglig vurdering 04-08-21



/

6

Siden sidste faglige vurdering har mor givet udtryk for at det er svært at deltage i traume-
projektet, da hun fortæller at det er en udfordring at have mere end to møder pr. uge, men at mor
har et ønske om at fastholde traumeprojekt og et ønske om at deltage, hvorfor BBU BHV vurderer
at hjemmebesøg og gå ture sammen med mor skal afprøves for at sikre stabi-litet og kontinuitet i
indsatsen, dette for at understøtte Barns trivsel og udvikling. BBU vurderer at indsatsen
understøtter målene i handleplanen, Det er dog en forudsætning at der kan udføres et reelt
kontinuerligt og stabilt arbejde i den traumefokuseret indsats.

BBU BHV vurderer ligeledes at Barn trives og profeterer udviklings og adfærdsmæssigt af
indsatsen, Idrætsprojektet. Det aftales ligeledes med Barn, Idrætsprojektet og forældre at der
fremadrettet i Idrætsprojektet hver anden uge skal være fokus på læsning med Barn. BBU BHV
vurderer at indsatsen Idrætsprojektet fortsat understøtter målene i handle-planen.

Forældre samtykker fortsat til indsatserne.

Faglig vurdering februar 2021:

Det vurderes fra BBU at der ses en fremgang i Barns skoleforhold og at der er plads til
forbedringer. Det vurderes ligeledes at der også ses en fremgang i at mor formår at håndte-rer
nogen udfordringer på en hensigtsmæssig måde, men at konfliktniveauet i hjemmet er højt og
tiltagende og at Barn er vidne til ikke hensigtsmæssige episoder, samt at mors fremgang i
håndteringen af følelser er i tilbagegang, grundet det tiltagende pres, ved aftale med mor og
Familiebehandler vurderes det at familiebehandlingen visiteres om og laves til en traumefokuseret
indsats. Barn støttes og har et fortsat behov for støtte til at komme ud med hendes følelser.

faglig vurdering (Sep 2020)

SKOLEFORHOLD: Det vurderes af BBU at målet med skoleforholdet, ikke helt er i mål. Det
vurderes at Barn har brug for støtte fagligt og til en bedre koncentration.

FAMILIEFORHOLD, det vurderes af BBU at familieforholdet ikke er i mål. det vurderes at
skænderier er blevet mindre alvorlige, men at der stadig kræves støtte til at nedtrappe kon-flikter i
hjemmet. Det vurderes dernæst at konfliktniveauet mellem forældre også er ned-trappet, men at
de nu ikke har nogen kontakt, kun igennem deres børn. det vurderes at det er hensigtsmæssigt at
forældrene på sigt vil kunne kommunikere sammen, udenom deres børn, vedrørende aftaler om
børnene, derfor er målet om KONFLIKTNIVEAUET mellem forældrene ikke i mål endnu.

UDVIKLING OG ADFÆRD. det vurderes fra BBU at Barn kan profetere af at tale med nogen
andre voksne i dagligdagen, da målet ikke er opfyldt endnu. Barn vil også profe-tere af at
modtage støtte til lektier. derfor vurderes det at Barn og familien vil profetere af familie
behandling og et idrætsprojekt til Barn. der visiteres til dette.



/

7

Socialfaglig vurdering:

På baggrund af den børnefaglige undersøgelse vurderer BBU, at der er behov for støtte efter
Servicelovens § 52, stk. 3. Sagen visiteres til handleplansgruppen med henblik på det videre
forløb.
Uden den rette støtte til såvel mor og børnene ses der risiko for at børnene kommer i mistriv-sel
og hvor deres sociale, personlige og faglige kompetencer begrænses.
I den socialfaglige vurdering er der lagt afgørende vægt på følgende elementer:
- oplysninger om vold (såvel hjemme hos mor og far).
- manglende samarbejde og konflikt mellem forældrene.
- mors til tider begrænset overskud i en hverdag med 5 børn.
- relativt spinkelt netværk.
- forældrene udtrykker bekymring for Søsken 1 og de mennesker, han færdes med.

Seneste opfølgning (Marts 2020):

BBU vurderer, at Barn har det godt trods omstændighederne derhjemme. BBU vurderer, at Barn
trives i skolen. Dog vurderer BBU, at Barn lige pt. er i et usundt miljø der-hjemme idet storebror
Søsken 1 er hjemme i øjeblikket. Dette har resulteret i flere konflikter, som børnene har været
vidne til. BBU vurderer, at familiebehandling samt kontaktpersons ordningen understøtter målene
fra handleplanen.
…”

Af notat fra børnesamtale i Familieretshuset den 5. maj 2021 fremgår blandt an-
det, at:

”…
Beskrivelse af Barns aktuelle forhold og baggrunden for samtalen: Barn har bopælsadresse
hos sin mor, og er på samvær hos far i 3 ud af 4 weekender må-nedligt. Forældrene ønsker hjælp
til at afklare midlertidig bopæl samt bopæl.

Samtalen med Barn

Indledende kontakt:
Adspurgt fortæller Barn, at hun har været lidt nervøs for at skulle til børnesamtale i dag, men at
hun overordnet set er okay med det.

Børnesagkyndig spørger om Barn ved hvorfor hun skal til børnesamtale i Familieretshu-set,
hvortil Barn svarer, at det er fordi de voksne skal finde ud af hvem hun skal bo hos.
Børnesagkyndig bekræfter dette og tilføjer, at de voksne i den forbindelse rigtig gerne vil høre
hvad Barn har lyst til og tænker om dette, men at det i sidste ende er de voksne der beslutter det,
hvorfor udfaldet aldrig kan være hendes ansvar.



/

8

Adspurgt oplyser, at hun går på Skole, og har en god klasse samt gode kam-merater. Barn ses
både med nogle fra klassen og med nogle, der går på samme årgang som hende selv. Spontant
siger Barn: ”Der (skolen red.) tror jeg ikke at jeg ville kunne gå, hvis jeg boede hos far for jeg kan
ikke tage med tog hver dag, det er jeg for lille til, og det er også for langt væk” . Videre oplyser
Barn uopfordret, at hun i hvert fald ikke har lyst til at skifte skole. Børnesagkyndig siger, at hun
rigtig gerne vil høre mere om dette, men at hun først lige vil spørge ind til nogle andre ting.

Til spørgsmålet om hvad Barn laver i fritiden fortæller hun, at hun går til fodbold to gange om
ugen. Spontant fortæller Barn, at hun heller ikke vil kunne gå til fodbold der, hvis hun boede hos
far. Videre fortæller Barn, at hun også går også til Idrætsprojektet fordi hendes mor ikke har så
meget overskud.

Familieforhold:

Hjemme hos mor.
Adspurgt oplyser, at det er godt at bo hos mor. Børnesagkyndig spørger hvad der er godt ved at bo
hos mor, hvortil Barn fortæller, at det er fordi de hygger sig og fordi hun har sin skole og fodbold
der. Hun tilføjer, at det også er godt fordi hun går tur med sin mors ve-nindes hund Bella hver dag,
hvilket er blevet en slags hverdags rutine.
Spurgt til hvem der bor hjemme hos mor, fortæller Barn at det gør hun, sin søster og sin mor.
Nogle gange er hendes brødre på besøg, men de bor der ikke. Endvidere oplyser Barn, at den ene
storebror bor hos mormor, men at han ind i mellem kommer på besøg hos mor. Adspurgt fortæller,
at mor ikke har nogen kæreste.
Spurgt til hvordan en typisk dag forløber hjemme hos mor, svarer Barn, at hendes mor vækker
hende og laver hendes madpakke, så går hun i skole, og hvis det er tirsdag er hun sammen med
Idrætsprojektet efterskole, hvorefter hun går tur med hunden Bella. Adspurgt fortæller, at hun
altid bliver spurgt om hun har lektier for, og hvis hun ikke har lektier for ser hun ofte film på sin
computer. Videre oplyses, at mor hjælper med lektier eller skole-fremlæggelser.
Spurgt til hvad de laver hos mor, når de skal hygge sig, fortæller Barn at de går ned til engen og
spiser is, eller køber masser af slik. De kan også godt se noget TV sammen eller spille UNO og
kort med hinanden. Videre fortæller Barn med et stort smil på læben, at de tag ud at køber tøj
sammen, går på restaurant eller spiser take away, hvis der er kommet børnepenge.

Til spørgsmålet om de har nogen pligter hos mor, siger Barn, at de skal ryde deres tøj op, eller
eksempelvis gå ud med skrald eller andre små ting.

Adspurgt fortæller, at hendes forhold til sin mor er godt, og at hun godt kan fortælle sin mor, hvis
noget er dumt eller svært. Barn tilføjer: ”Jeg kan fortælle min mor rigtig rigtig meget” .



/

9

Til spørgsmålet om de nogen gange har konflikter eller er uvenner derhjemme, oplyser Barn at
hendes mor og hende ikke rigtig bliver uvenner, og at det er meget sjældent at de har konflikter.
Det er kun Barn og hendes søster, der ind i mellem bliver uvenner, som Ifølge Barn er sådan en
søskende-ting. Uopfordret fortæller Barn med et stort smil på læben, at hun snart får en søskende
på sin fars side, hvilket hun glæder sig rigtig meget til. Spurgt til forholdet til brødrene og om de
også nogen gange kan have konflikter, fortæller Barn: ”Det er godt. Det er ikke fordi vi bliver
rigtig meget uvenner. Hvis vi bliver uven-ner, så er det mere sådan noget hvor den ene siger, at
den anden skal gå ud af værelset og sådan nogle ting” . Videre fortæller Barn, at hun hver tredje
weekend besøger sin mor-mor, hvor hun så ser sine fætre og kusiner.
Adspurgt siger at det bedste ved at være hos mor, er at hun er tæt med sin mor.
Spurgt til om der er noget, som er svært, eller som hun kunne ønske sig anderledes hos mor,
svarer Barn: ”Nej, det kan jeg ikke huske så.”

Hjemme hos far.
Adspurgt fortæller, at det er fint, at have samvær hos far. Spurgt til hvorfor det er fint, oply-ser
Barn at det er fint fordi hun hygger sig derhenne. De går blandt andet ture sammen og nogen
gange har de sådan en bil med, der kan styres med en fjernbetjening, hvilket er sjovt. Derudover
ser de også film sammen om aftenen. Adspurgt oplyser, at hjemme hos far bor stedmor, far, to
brødre og en baby i maven.
Spurgt til hvordan en typisk dag er hjemme hos far, fortæller Barn, at hun jo kun er der i
weekender, men at de står op og spiser morgenmad sammen, dog spiser de ikke morgen-mad
sammen lige nu pga. Ramadan. Derefter hygger de sig og ofte får de gæster, eksempel-vis nogen
fra fars eller stedmors familie.
Adspurgt oplyser, at de går ture sammen, spiser slik eller spiller brætspil sammen, når de skal
hygge sig. Ligeledes spørges der til om de har nogen pligter hos far, hvortil Barn fortæller, at de
gør rent hver søndag, hjemme hos far, hvilket hun hjælper til med. Adspurgt i forhold til hjælp til
lektielæsning, fortæller Barn at hun ikke laver lektier hos far, da disse bliver lavet hjemme hos
mor.

Børnesagkyndig spørger ind til forholdet til far, hertil siger Barn at det er godt og at de har det
sjovt sammen, og laver nogle af de ovenfor beskrevne ting, når de skal hygge sig. Adspurgt, siger
at hun godt kan fortælle far, hvis hun bliver ked af det. Spurgt til om hun kan fortælle lige så
meget til sin far som til sin mor, siger Barn: ”Næsten” .
Endvidere spørger Børnesagkyndig om hun kan sige til sin far hvis noget er dumt eller svært eller
hun er ked af det, hvortil Barn siger: ”Ja det kan jeg godt.”

Adspurgt fortæller, at de meget sjældent har konflikter hjemme hos far. Børnesagkyndig spørger
hvordan far er når han bliver vred eller sur, hvortil Barn siger, at han har et stort temperament.
Videre spørger den børnesagkyndige hvordan dette kommer til udtryk. Her fortæller Barn at han
råber, hvorefter hun siger: ”nej nej, han råber ikke, han bliver sur” . Den børnesagkyndige spørger
hvordan far viser, at han er sur. Barn siger: ”jamen så ta-ler han højere og så går vi ind på
værelset” . Adspurgt fortæller, at de ikke bliver sendt på værelset, men selv har lyst til at gå
derind, når far er sur.



/

10

Adspurgt fortæller, at hendes forhold til fars kone er godt fordi fars kone er sød. Børnesag-
kyndige spørger om Barn nogen gange laver noget sammen med fars kone, hertil oplyser Barn, at
de nogen gange ser film sammen eller tag ud at handle. Endvidere oplyser Barn, at de hun,
stedmor og Barns bror også gør rent sammen, mens de sender far på ek-stra arbejde.
Spurgt til forholdet til sine brødre oplyser, at Barn at det er godt. Adspurgt om de nogen gange
bliver uvenner, siger Barn at de godt kan enes. Videre fortæller hun at brødrene godt kan blive
uvenner. Adspurgt hvad de kan blive uvenner over og hvordan de er når de er uvenner, fortæller
Barn at de eksempelvis kan blive uvenner hvis de synes hinanden larmer eller hvis den ene siger
at et computerspil er for højt og skal slukkes. Så bliver de sure på hinanden og brokker sig over
dette. Barn fortæller endvidere at fars lejlighed er me-get lydt.

Børnesagkyndig spørger om der er noget Barn synes er svært, eller som hun kunne øn-ske sig
anderledes hos far. Her fortæller Barn, at det skulle lige være at far ikke blev så sur i forbindelse
med sit store temperament, men at der ellers ikke er noget.

Forældresamarbejde:
Spurgt til forældrenes samarbejde, fortæller Barn, at de ikke kan finde ud af at samar-bejde.
Adspurgt om det gør hende ked af det, siger Barn: ”Det er fint nok, det har de al-drig kunne.” Den
børnesagkyndige fortæller, at nogen børn godt kan føle sig beklemt eller blive kede af det, når
forældrene ikke kan samarbejde og spørger om Barn også har det sådan? Barn siger, at det er okay
og at hun har vænnet sig til det. Adspurgt oplyser Barn, at skiftedagene fungere fint nok og at
hendes far henter og bringer hende, når hun skal på besøg hos ham, idet hendes mor ingen bil har.

Holdning til bopæl:
Børnesagkyndig spørger Barn hvor hun helst ville bo hvis hun frit kunne vælge, hertil svarer
Barn: ”Min mor, helt sikkert min mor.” Ligeledes spørger den børnesagkyndige om Barn stadig
helst vil bo hos mor, hvis hun ikke er nødt til at skifte skole og stadig kan gå til fodbold det
samme sted. Barn svarer, at det ikke kun handler om skole og fodbold, men at hun bare bedst kan
lide at bo hos sin mor. Adspurgt fortæller Barn, at det er fordi hendes mor er mere forstående, i
tilfælde af at hun laver noget dumt. Endvidere fortæller Barn, at hun i 10 år har været vant til at bo
hos sin mor, hvorfor det ville være svært at skulle bo hos sin far, hvor der er nye regler og nye
ting.

Spurgt til, hvis det blev besluttet, at hun skulle bo hos sin far, hvordan hun så kunne tænke sig at
samværsordningen blev i forhold til at se sin mor, oplyser Barn, at hun gerne ville bo en uge hos
far efterfulgt af en uge hos sin mor. Børnesagkyndig spørger om hun helst ville have sådan en 7/7
ordning, hvor hun den ene uge boede hos far og den anden uge bo-ede hos mor, hvortil Barn
svarer ”ja” .



/

11

Uopfordret siger Barn: ”Bare så du ved det, så vil jeg helst bo hos min mor, og hvis jeg skulle bo
hos min far, ville jeg flytte hjem til min mor igen, så snart jeg er gammel nok til selv at bestemme
det.”
Adspurgt fortæller Barn, at hvis hun bliver hos sin mor, så ønsker hun at se sin far præ-cis så
meget som hun ser ham nu. Adspurgt til den aktuelle samværsordning siger Barn, at det er fint for
hende sådan som ordningen er, ligesom det er ok, at hun ikke ser sine brødre så ofte.
Spurgt til om der er en af forældrene, hvor hun godt kunne tænke sig at være i længere tid,
eksempelvis flere dage hos far, så hun også boede der i nogle af hverdagene, hvortil Barn svarer:
”Jeg har det fint med ikke at bo nogle af hverdagene hos min far” .

Spurgt til hvordan Barn tror hun ville have det, hvis det blev besluttet, at du skulle bo hos sin far,
oplyser Barn, at hun ville være lidt trist, idet hun jo helst vil bo hos sin mor.

Spurgt til hvad hun tror, far hendes far vil synes, såfremt der sker den ændring, herunder at hun
skulle bo hos ham, hvortil Barn siger, at hun tror at han ville blive glad.
Adspurgt oplyser Barn endvidere, at hun tror at hendes mor ville blive ked af det hvis det blev
besluttet, at hun skulle bo hos far, mens hun supplerende siger: ”Ligesom jeg” . Ads-purgt
hvordan hun tror hendes mor ville have det, hvis det blev besluttet, at hun skulle være flere dage
hos far, til hvilket Barn svarer: ”Fint nok, det er bedre end hvis jeg boede hor far” .

Barn spørges til, hvad hun ville ønske sig, hvis hun kunne få tre ønsker opfyldt. Barn svarer:

1) ” At bo hos min mor.”
2) ” At min mor og jeg bliver rige, får et kæmpe hus med trampolin og swimmingpool.”
3) ” En hund eller et kæledyr.”

Adspurgt oplyser Barn at det har været okay at være til samtalen i dag, og det ikke har generet
hende.

Der udleveres telefonnummer til Børnenes Skilsmissetelefon, og der tales om muligheden for en
kontaktperson.

Helhedsindtryk af samtalen med Barn:
Barn er meget talende, har god øjenkontakt og indgår overordnet set i en gensidig dialog med
relevant kontakt.

Det er indtrykket, at Barn er meget tæt med sin mor, hvilket hun selv siger eksplicit un-der
børnesamtalen, og hvilket også kommer til udtryk i den måde Barn omgås sin mor i
venteværelset. Barn både driller sin mor, hænger krammende om hendes hals og griner med
hende, ligesom hun hiver hende i armene, da de skal til at gå og hun synes at hendes mor er for
langsom.



/

12

Det er indtrykket at Barn ikke ønsker en ændring af sine aktuelle forhold, herunder bopælsadresse
og samværsordning. Barn siger gentagende gange, at hun ønsker at bo hos sin mor og hun er
tydelig omkring, at hun heller ikke vil bo hos sin far, selv hvis hun ikke skal skifte skole og kan
forsætte til fodbold samme sted som nu, eftersom det ikke kun er derfor, hun ønsker at bo hos sin
mor. Barn udtrykker, at hun har boet hos sin mor i 10 år og har svært ved at forestille sig, at skulle
skifte bopæl hen til sin far, hvor hun oplever, der er andre regler end hos mor.
Det er ligeledes indtrykket, at Barn heller ikke ønsker at ændre på sin nuværende
samværsordning selvom dette implicerer, at hun kun ser de to af hendes brødre, der har bopæl hos
far, i weekenderne.

Endvidere er det ikke indtrykket, at Barn siger ovenstående for at tage hensyn til sin mor. Barns
ageren overfor sin mor i venteværelset, hvor hun både svarer sin mor igen, driller hende og tikker
hende om iskaffe, indikere, at hun er tryg ved sin mor. Det er således den børnesagkyndiges
indtryk, at Barn er så tryg ved sin mor, at hun også ville være i stand til at fortælle, hvis hun ikke
ønskede bopælsadresse hos sin mor.

Ligeledes er det også den børnesagkyndiges indtryk, at Barn kan forstå samt overskue
konsekvenserne af sine udtalelser.

I forbindelse med samtalen omkring fars temperament er det indtrykket, at Barn vejer sine ord,
når hun skal forklare hvordan far er, når han bliver vred. Barn retter sig selv hurtigt, fra at han
råber til at han ikke råber alligevel, men derimod bliver sur og taler højt. Barn har lidt vanskeligt
ved at sætte ord på hvordan far er når han er vred, ligesom Barn er lidt undvigende i sine svar
omkring konflikterne mellem sine brødre. Det er således indtrykket, at Barn er opmærksom på at
hun udtaler sig til en myndighedsperson og i den forbindelse er påpasselig i sine svar vedr.
spørgsmål om konflikter.
…”

Af Kommune 1's udtalelse til Familieretshuset af 18. februar 2021 fremgår blandt
andet, at:

”…
Barns udvikling og trivsel:

Skoleforhold: skolen beskriver, at Barn har haft et stabilt fremmøde den sidste rum tid med
undtagelse af starten af hjemmeskoleundervisningen i 2021. Derfor blev det besluttet i samråd
med Mor, at Barn skulle i nødpasning/undervisning for, at kunne passe hendes skolearbejde. Barn
har rykket sig rent faglig og er blevet bedre til at lytte efter instruktio-ner fra læreren. I nogle
timer arbejder Barn fint, men har stadig nogle udfald hvor hun mister fokus. Barn har stadig
faglige udfordringer i både dansk, engelsk og matematik. Det virker ikke som om, at Barn får øvet
sig i at læse derhjemme.



/

13

Familieforhold: BBU/BHV har ugentligt kontakt med familien. Der er en generel oplevelse fra
fagpersoner omkring hjemmet hos Mor, at der er et tiltagende konfliktniveau, mellem sø-skende
og søskende og Mor. Barn fortæller selv at det går godt derhjemme og at der ikke er så mange
konflikter mere– trods BBU/BHV’s viden om de mange konflikter i hjem-met, samt
underretninger fra politiet, som BBU/BHV, har modtaget. Barn er en udadtil glad og sød pige,
hvor livet for hende handler om at have det sjovt. Dette har Barn fortalt til adskillige samtaler.
Barn taler ikke negativ om sin familie, men kan heller ikke fortæl-ler om der er noget der skal
være anderledes i hjemmet. BBU/BHV. vurderer at det er svært at vurdere Barns trivsel, i det at
BBU/BHV ikke har formået at få Barn til at tale om sine følelser. BBU/BHV er samtidig
bekymret for Barns fremtidige trivsel, hvis forhol-dene hos Mor ikke ændres markant.

Indsatser i BBU/BHV: Der er iværksat familiebehandling med det formål, at understøtte for-
ældrenes samarbejde i forhold til Barn. samt at understøtte Mor i at det hjemlige konflik-tniveau
nedbringes.

Formålet med familiebehandling er ligeledes at Mor får værktøjer til at sætte relevante grænser,
rammer og struktur for Barn. Familiebehandling har også til formål at Barn ligeledes støttes i at
sætte ord på de bekymringer og følelser, som Barn går med. – målet omkring samarbejde mellem
forældre har dog, ikke været muligt at arbejde med, grundet at forældrene tydeligt har givet udtryk
for at det er for problematisk at starte et samarbejde op, når der samtidig er en sag i
familieretshuset.

Familiebehandling har også haft en pause på et par uger, da Mor ikke har haft overskud til at
deltage i familiebehandling. Der er ligeledes sat Idrætsprojektet, som indsats til Barn med formål
om at Barn lærer at sætte ord på sine følelser og håndterer disse hensigts-mæssigt og at Barn får
gode oplevelser i Idrætsprojektets prosociale fællesskaber.

De igangsatte indsatser, er opstartet som, forebyggende foranstaltninger, på baggrund af be-
kymring for Barns trivsel.

Samarbejde med forældre: samarbejdet med begge forældre er stabilt.

Samvær med far: BBU/BHV vurderer at samværet med Far er stabilt og at der bliver sat
hensigtsmæssige rammer, grænser og krav og at Barn trives hjemme hos sin far.

BBU’S vurdering af familiens trivsel
På baggrund af underretninger fra politi, hjemmebesøg fra BBU/BHV, samtaler med fami-lien og
telefonopkald fra Mor, vurderes det, at der fortsat ses et højt og også et tiltagende konfliktniveau.

BBU/BHV er bekendt med at Barns ældre søskende, som har bopæl hos Mor henholds-vis er
kommet i netværksanbringelse og netværksaflastning. BBU/BHV er bekymret over de
konfliktepisoder som sker oftere og med fornyet styrke.



/

14

…”

Af Familieretshusets underretning til Kommune 1 af 16. december 2020 fremgår
blandt andet, at:

”…
Vedrørende barnet: Søsken 1, Født 2004, Adresse 1, By 1 og Barn, Født 2010, Adresse 1, By 1 og
Søsken 2, Født 2005, Adresse 1, By 1.

Forældrene:

Far, Født 1982, Adresse 2, By 2.

Mor, Født 1980, samme adresse som barnet.

Vi skal gøre opmærksom på, at de 2 andre søskende har bopæl hos Far, og der ligeledes er sendt
en underretning til deres bopæls kommune, med henblik på et tværkommunalt samar-bejde.

Vi skal gøre opmærksomme på, at vi er bekendte med, at kommunen har iværksat støttetil-tag for
Mor, og der ligeledes ydes støtte til nogle af børnene.

I forbindelse med en verserende sag om bopæl og samvær, er der opstået bekymring hos Fa-
milieretshuset for Søsken 1, Barn og Søsken 2.

Vi har netop holdt separate møde med forældrene og oplevede, at forældrenes perspektiver på
børnene er meget forskeligt, og vi finder det særligt bekymrende, hvordan netop foræl-drenes
perspektiver og tilgange til børnene, kan være med til at børnene kommer til at stå i en endnu
større loyalitetskonflikt mellem forældrene.

· Vi er bekymrede for, at forældrenes meget høje konfliktniveau påvirker børnene. Vi
oplever, at børnene står i midten af en meget svær og massiv konflikt mellem foræl-
drene, og der kan være bekymring for, hvordan børnene mestrer og håndterer dette.

· Vi er bekymrede for, at forældrenes måde at kommunikere på påvirker børnene, som
oplever, at forældrene kommer med gensidige beskyldninger. Vi er bekymrede for, at
begge forældre kommer med personlige beskyldninger omkring den anden forælder, som
kan være medvirkende til, at rammene for børnene, ikke er til deres bedste.

· Vi er bekymrede for, at vi oplever, at forældrenes tilgang og forståelse for børnenes

behov er meget forskellig, og der beskrives ligeledes rammer hos begge forældre, som er me-get
forskelligrettet, og vi er bekymrede for, hvordan dette påvirker børnene i deres daglige trivsel,
sundhed og udvikling. Vi oplever endvidere, at det beskrives, at børnene er begyndt at trække sig
fra hinanden/tale negativt om hinanden, og vi kan være bekymret for, hvordan



/

15

dette faktisk påvirker børnenes relation og forhold til hinanden. Vi finder det endvidere be-
kymrende, at der gives udtryk for, at der kan opleves forskellighed af behandlingen mellem
søskendeflokken, og hvordan dette håndteres af forældrene, samt hvordan der håndteres og støttes
op om fra forældrene.

Vi kan oplyse, at forældrene for tiden praktiserer samvær. Der er samvær for Mor og Søsken 3 og
Søsken 4, der er bosiddende hos far, hver uge fra onsdag til fredag.

Familieretshuset skal derfor opfordre kommunen til at være opmærksom på Søsken 1, Barn og
Søsken 2, og undersøge om de har behov for særlig støtte.

Vi skal endvidere henvise til, at det findes nødvendigt, at forældrene sammen får støtte/ hjælp (på
tværs af kommuner), for på denne måde at sikre, at rammene og forholdene bør-nene bliver ud fra
børnenes bedste, samt forældrenes ansvar i at sikre børnenes fremtidige trivsel, sundhed og
udvikling.
…”

Af Familieretshusets afgørelse om midlertidig bopæl af 15. juli 2020 fremgår
blandt andet, at:

”…
Afgørelse
Vi giver afslag på, at Barn skal have bopæl hos Far, mens sagen om bopæl bliver behandlet.

Begrundelse
Vi har lagt vægt på oplysningerne fra kommunen, herunder særligt, at kommunen ikke har
bekymringer vedrørende Barns trivsel i hjemmet hos Mor.

Vi har også lagt vægt på, at Barn altid har boet ved Mor og har en god tilknyt-ning til hende.

Vi har videre lagt vægt på Barns alder og de holdninger, Barn har udtrykt ved en samtale i
kommunen, herunder særligt, at hun ønsker at blive boende ved sin mor og ikke ønsker at flytte til
sin far og at det er blevet mere roligt og rart efter at hendes søskende er flyttet til deres far.

Vi vurderer derfor, at der ikke er oplysninger, som af hensyn til Barn aktuelt kan be-grunde, at hun
skal have midlertidig bopæl hos Far.

Det forhold, at to af Barns søskende, Søsken 4 og Søsken 3, nu har bopæl ved Far, vurderes ikke,
at kunne føre til et andet resultat.

Sagens oplysninger



/

16

Der er fælles forældremyndighed.

Det fremgår af sagen, at kommunen har udarbejdet en børnefaglig undersøgelse og har gen-
nemført en samtale med Barn.

Kommunen oplyser den 29. maj 2020 telefonisk, ved sagsbehandler Person 1:

”Person 1 oplyser, at der har været en episode mellem mor og drengene, og at kommunen på den
baggrund har lavet en aftale med mor om, at drengene lige nu skal opholde sig ved far. Person 1
oplyser, at kommunen har lavet en vurdering af, at børnene skulle væk fra deres mor lige nu, og
Person 1 oplyser, at drengene også selv har givet udtryk for, at de gerne vil hjem til far. Person 1
oplyser, at drengene opholder sig ved far i en prøveperiode på en måned, og at de heref-ter selv
kan sige, om de ønsker at være ved deres mor eller deres far. Person 1 oplyser, at mor har
accepteret, at det er op til drengene selv at vælge, hvor de ønsker at være. Person 1 oplyser, at
prøveperioden udløber i midten af juni, og at det lige nu ligner, at både Søsken 3 og Søsken 4
flytter hjem til far, når perioden er udløbet.

Person 1 oplyser, at familien har været kendt i kommunen i en årrække. Person 1 oplyser, at
børnene overfor den tidligere rådgiver har fortalt, at de har været udsat for vold i hjemmet, men at
udtalelserne også er blevet trukket tilbage igen. Person 1 oplyser, at børnene nu fortæller, at der
har været en voldsepisode mod Søsken 4, og at Søsken 3 havde overværet. Drengene fortalte også
om fysisk og psykisk vold ugentligt. Person 1 oplyser, at kommunen på baggrund af dette
vurderede, at det ville være bedst for børnene, hvis de ikke opholdt sig hos deres mor lige nu.
Person 1 oplyser, at børnene fortæller, at der har været flere episoder, hvor de er blevet udsat for
vold fra mor.

Person 1 oplyser, at mor har nogle udfordringer, og at det hjemlige miljø derfor har været ustabilt
og utrygt for drengene.

Adspurgt oplyser Person 1, at forholdene ikke er meldt til politiet. Person 1 oplyser, at kommunen
har fået flyttet drengene midlertidigt, og at de også har tilbudt mor hjælp til håndtering af sin
vrede.

Adspurgt oplyser Person 1, at Barn fortsat opholder sig ved sin mor. Person 1 oplyser, at der ikke
er oplysninger om, at Barn har været udsatfor vold af sin mor, og at der heller ikke er oplysninger
om, at hun har overværet vold i hjemmet. Person 1 oplyser, at kommunen ikke har vurderet, at
situationen omkring Barn har været lige så kritisk, som situationen om dren-gene.

Person 1 oplyser, at der er ved at komme ro på familien. Person 1 oplyser, at drengene trives ved
deres far, og at kommunen også har fået en tilbagemelding fra børnenes skole om, at de oplever, at
der er kommet mere ro på Søsken 3 og Søsken 4, og at de har mere overskud i hverdagene.



/

17

Person 1 oplyser, at kommunen i starten af prøveperioden var bekymrede for børnene, men at der
lige nu er kommet mere ro på familien, og at der ser ud som, at situationen med Søsken 3 og
Søsken 4 er blevet afklaret. Person 1 oplyser, at mor har indset og er afklaret med, at det vil være
bedst, at drengene er ved deres far lige nu.” .

Kommunen oplyser supplerende den 10. juni 2020 telefonisk, ved sagsbehandler Person 2:

”Person 2 oplyser, at hun er ny rådgiver på sagen, og at hun næsten lige har overtaget den. Person
2 oplyser, at hun derfor endnu ikke har mødt Barn.

Person 2 oplyser, at hun har været i kontakt med mor, og at mor er bekendt med, at far har søgt
om bopælen på Søsken 3 og Søsken 4, men at hun ikke ved, at han har søgt på Barn. Person 2
oplyser, at forældrene har indgået en aftale om, at drengene i en prøveperiode skulle opholde sig
ved far, men at mor fortæller, at Barn ikke har givet udtryk for, at hun vil bo ved sin far.

Adspurgt oplyser Person 2, at kommunen ikke har modtaget underretninger eller bekymring for, at
Barn skulle blive udsat for vold, og at der heller ikke er oplysninger herom i hendes sag. Person 2
oplyser, at Barn trives i skolen.

Person 2 oplyser, at kommunen bliver bekendt med familien i forbindelse med mors ulykke, og at
der efterfølgende var nogle problemer med Barns søskende, hvorfor Barn også blev en del af
sagen i kommunen, så de kunne følge op på hendes trivsel. Person 2 oplyser, at Barn har indgået i
sagsarbejdet i kommunen, fordi der har været meget med de ældre sø-skende, som Barn har
kunnet se og opleve. Person 2 oplyser, at der ikke på nuværende tids-punkt er bekymringer for
Barns trivsel, og at der er oplysninger om, at Barn trives i skolen.

Person 2 oplyser, at Barn har været i aflastning, men at Barn selv har haft en ønske om at få det
afsluttet, da hun gerne ville være ved sin mor. Person 2 oplyser, at der også har været iværksat
familiebehandling, men at dette ligeledes er afsluttet.

Adspurgt oplyser Person 2, at der ikke er oplysninger om, at Barn skulle have overværet vold i
hjemmet. Person 2 oplyser, at Barn har givet udtryk for, at hendes storesøster kan være hård
overfor hende, men at der er tale om forholdene søskende imellem, og ikke med mor.

Person 2 oplyser, at der ikke aktuelt er bekymringer for Barns trivsel.” .

Det fremgår også af sagen, at en sagsbehandler ved kommunen den 24. juni 2020 har haft en
samtale med Barn og at hun under samtalen blandt andet har oplyst, at hendes mor ikke slår
hende, at hun ikke ønsker at flytte hen til sin far, at hun har det fint hos sin mor, og at det er blevet
mere roligt og rart, efter at hendes søskende er flyttet til deres far.



/

18

Vi agter under behandlingen af sagen at afholde separate møde med begge forældre og har også
modtaget bemærkninger fra begge forældre i forbindelse med behandlingen af ansøg-ningen om
midlertidig bopæl vedrørende Barn.

Far har bl.a. oplyst,

at samlivet ophørte for 9-10 år siden og at der har været en del underretninger til kom-munen
gennem de sidste 3 år, hvor der fra mange sider er udtrykt konkret og begrundet bekymring
om for eksempel vold i hjemmet ved Mor,

at Mor efter en ulykke har fået det langt værre,

at Mor er diagnosticeret med Diagnose og har svært ved at tage sig af Barn,

at nogle af Barns søskende nu bor hos dig grundet vold i Mors hjem,

at volden er eskaleret,

at Mor udsætter Barn for ekstrem hån, nedgørelse og tanke-dominans,

at jeres børn mistænker Mor for, at ”tage streger” ,

at Barn har nået en alder, hvor hun selv kan vælge og tage stilling,

at Barns storesøster ”kører på” hende og slår hende i hjemmet ved Mor,

at nogle af dine sønner har truet hinanden med kniv i hjemmet hos Mor og at Barn har
overværet dette,

og at du ønsker en midlertidig afgørelse for at fremme sagens gang, men at du ikke nøjes med
den midlertidige afgørelse.

Mor har bl.a. oplyst,

at I blev skilt omkring tidspunktet for Barns fødsel på grund af Fars islamiske flerkoneri,

at Barn altid har boet ved dig og at I har en tæt tilknytning,

at du har en hjerneskade efter en ulykke, men får hjælp fra kommunen,

at Barn ikke ønsker at flytte hen til Far,

at Barn har det dejligt med skole og venner hos dig,



/

19

at Barn har samvær med sin far, men at hun skal være påpasselig med sin påklæd-ning, så hun
kan leve op til Fars islamiske regler,

at hvis Barn skal bo ved Far, skal hun underlægges strenge, islamiske regler med blandt andet
obligatorisk tørklæde, hvis hun har menstruation,

at du godt ved, at du har talt grimt til børnene, men at det var Fars skyld, fordi Far ikke
overholdt aftaler,

at Barn ikke var til stede, da 2 af jeres børn truede med kniv hjemme hos dig,

og at det er rigtigt, at du har Diagnose, men at du mener, at Far er narcissist og har brug for
behandling.

Barnets perspektiv er i denne sag belyst ved:

· Forældrenes oplysninger om deres og barnets personlige forhold, ligesom der er
indhentet oplysninger fra kommune.

…”

Forklaringer
Far og Mor har afgivet forklaring.

Far har forklaret, at han er 39 år og Stilling 1. Det har han været i snart et år. Det
er hans anden uddannelse. Han er også uddannet Stilling 2. Han arbejder fuld tid
fra kl. 7 til kl. 14.30, men har mulighed for flex. Han har fem børn med Mor. Han
har lige fået et barn, som er 4½ måned, med sin nye kone. Han bor sammen med
sin kone og deres søn samt to af de fælles-børn, som han har med Mor. Han og
Mor har derudover tre fælles børn, herun-der Barn. Han bor i By 2 i en lejlighed
på 100 m2. Der er tre soveværel-ser og en stue. Barn har sit eget værelse. Hendes
brødre deler et værelse. De har boet der siden 2013. Han kører børnene i
weekenderne, når han skal hente og aflevere dem. Det sidste stykke tid, har to
store drenge selv taget offentlig transport. Ellers har han kørt dem til og fra skole.
Drengene og Barn går på samme skole i By 1. Det er ikke en udfordring, at han
bor et stykke fra Mor. Barn vil ikke skulle skifte skole, hvis hun får bopæl hos
ham.

Barn er en kvik pige. Hun ved godt, hvad hun vil og ikke vil. Hun er utryg ved sig
selv, når hun er sammen med andre i store selskaber. Hun tvivler på sig selv. Hun
er begyndt at komme med bortforklaringer og små løgne for at holde på de ting,
hun gerne vil. Det har udviklet sig i løbet af de sidste få år. Hun er tidligt i
puberteten. Som barn rettede hun ind, men nu er hun begyndt at spille sit spil
derhjemme og i skolen. Hun er pænt opdraget, men har et temperament, som
dukker op i konflikter. Temperamentet blusser spontant op. Hun er bereg-nende og
ved, hvad hun skal sige for at få det udfald, hun vil. Det har hun for-



/

20

talt ham i forbindelse med den første børnesamtale, hvor hun sagde, at hvis hun
fortalte det hele, så måtte hun ikke bo hos sin mor. Han fortalte Barn, at hun ikke
måtte lyve for at få det, som hun vil have. Det må andre heller ikke. Hun
interesserer sig for dyr og går tur med hunde. Hun kan lide at se serier og ga-mer
en smule med sine brødre. Det er spil, der ikke er for komplicerede, men som er
gode for fantasien. Hun går til fodbold en gang om ugen. Han ved ikke, hvor
meget hun dukker op. Hun har meget fravær i skolen og tager ikke imod den
hjælp, hun bliver tilbudt. Hun er f.eks. blevet tilbud læsehjælp, men det ville hun
ikke, fordi hun mente, at det var for dem, der ikke kunne dansk. Han oplever, at
når Mor har dårlige dage eller har haft en aggressiv aften, kompen-serer hun ved
at give Barn en fridag. Han ved det fra børnene. Der er et mønster. Når Mor er
faldefærdig følelsesmæssigt, bruger hun Barn til at føle tryghed og nærhed. Hvis
Mor har dummet sig og er eksploderet i raseri, kan hun finde på at give børnene
en fridag.

Han har altid haft et stærkt forhold til Barn. Barn føler ansvar og skyld i forhold
til at hjælpe sin mor. Det har formet Barns forhold til sin mor, at Mor f.eks. har
sagt, hun ikke vil leve uden børnene. Det giver Barn ansvars-følelse. Barn knytter
sig til alt, der kommer fra hendes mor. Det er kommet gennem årene, men nu hvor
Barn er den eneste, der bor fast hos Mor, er det intensiveret. Barns storesøster er
on/off hos Mor eller en af hendes venin-der. Barn er meget i centrum i forhold til
Mor, så Barn overtager byr-derne, som andre har haft før hende.

Han har samvær med Barn tre weekender om måneden og i halvdelen af fe-rierne,
dvs. at hver ferie deles mellem ham og Mor. Ordningen har kørt siden, at han fik
lov at se Barn. Han har ikke hverdagssamvær med Barn eller noget med hendes
skolegang at gøre. De har kontakt på Snapchat, og han ringer nogle gange til
Barn, når hun ikke er hos ham.

Drengenes samvær med Mor har været hulter til bulter, siden de stak af hjem-
mefra og kom ud med de første beretninger om, hvad der foregik i hjemmet. Mor
har ville se Søsken 3, men ikke Søsken 4, fordi han fortalte UKN, hvad der
foregik. UKN sagde, at Søsken 3 ikke behøvede at afgive forklaring, fordi de
havde forstået det. Søsken 3 blev ven med sin mor, og Søsken 4 blev fjende.
Drengene har samvær med Mor hver tredje weekend, så Mor har alle børn
sammen. Sidst fik børnene at vide, at de ikke skulle komme, fordi Mor havde
travlt. Mor har mulighed for at sige, at hun ikke kan eller orker samvær.

Barn har været på aflastningsophold. I hans del af ferierne laver han noget
sammen med hende. Når Mor har hende, får Barn et ophold fra kommu-nen.
Sådan har det været alle de gange, hvor Mor har kunne få det bevilliget. Ellers har
Barn været hos sin mormor i By 3. Det er svært at sige noget generelt. Det er, som
det falder Mor ind.



/

21

Søsken 1 har mange konflikter. Han er kriminel og dømt. Han forkæler Barn. Hun
er ikke et ”target” for ham. Han skal ikke vise autoritet overfor hende. Barn elsker
alle sine søskende. Søsken 3 giver sig tid til at spille Roblox og an-dre spil med
Barn. Hun er vild med ham. Søsken 4 og Barn kan godt konkurrere en smule. Der
er nogle gange småting mellem dem.

Søsken 2 har ydmyget Barn på mange måder. Hun har f.eks. hældt vand på Barns
seng, taget billeder af det, sendt billederne videre og skrevet, at Barn har tisset i
sengen. Søsken 2 har en bekymrende adfærd. Der kan være en di-agnose for det.
Han har ikke adgang til hendes sundhedsjournaler. Det går ud over Barn. Søsken 2
er svær at være i nærheden af. Han har ikke samvær med Søsken 2. Han har ikke
kontakt til Søsken 2, men hun skrev til ham og hans kone i forbindelse med den
nyfødte. Han svarede hende, men hun svarede ham ikke. Søsken 2 sagde til hans
kone, at hun gerne ville besøge den nye lillebror, hvis han ikke var der. Hans kone
sagde til ham, at hun ikke var tryg ved at være alene med Søsken 2. Han har
forsøgt at ringe til Søsken 2. Hun har ringet en gang i en for-bindelse med en
episode, som der har været en underretning om. Kommune 2 har sagt til ham, at
de vil holde et møde med hendes kontaktperson, hvor han kan vise, at han ringer
og svarer på Søsken 2's sms’er. Søsken 2 har lært at lyve af sin mor. Det påvirker
Barn. Søsken 2 har været ude af skoleregi i lang tid. Hun har været på
erhvervsskole, som ikke fungerede. Han kan ikke følge med. Han har heller ikke
stor interesse i at spørge, hvor hun går i skole. Søsken 2 har valgt ham fra. De
andre børn har bedt om hans hjælp.

Religion fylder ikke meget i hans hverdag. Han er sikkerhedsgodkendt og sid-der
i bestyrelsen i en skytteforening. Der er vandelskrav. Han har våbentilla-delse og
våben derhjemme. Han har haft fast arbejde på Arbejdsplads. Han er ikke
utroværdig nogen steder. Han er hjemme hos alle folk, herunder jø-der og homoer.
Han har aldrig været i karambolage med nogen. Han var en del af Hizb ut-Tahrir
for seks år siden, men det er fortid. Mor var også en del af det. Hans børn har altid
kunne med danske børn i skolen. Han har ikke gjort noget strafbart. Hans børn har
ikke udvist bekymrende adfærd. Det er bullshit.

Han er ikke strengere i opdragelsen end Mor. Han kan give værdier og råde, men i
sidste ende er det individer, der tager imod eller afstår og finder en an-den vej. Det
kan man ikke gøre noget ved. Hans eget spor har ændret sig og kan ændre sig
igen. Sådan vil det også være for børnene. Bekymringen for børnene er ikke
radikalisering. Det er et trick. Bekymringerne for børnene har handlet om
almindelig trivsel. Det er et spil at bruge radikalisering. Mor fremstår som den
svage part, der skal passes på.

Det er 10-11 år siden, at han og Mor gik fra hinanden. I perioden, hvor Barn blev
født, var de til og fra hinanden. Samlivet var under opløsning, da Barn



/

22

kom til verden. Forholdet blev konfliktfyldt med tiden, men var det ikke i star-ten.
Mor havde nogle ting med fra barndommen, som han accepterede og fandt
charmerende. Hun var sammen med en kæreste i seks år, som smed hende ud
nøgen. Hun har været udsat for nedladenhed fra sin mor. Tidligt i ægteskabet kom
der et barn, og der var et stærkt forhold til hendes mor. Han kunne mærke det,
men der var ikke noget at sætte en finger på. Det byggede sig op. Mor be-gyndte
at tænke, at hun ikke kunne opretholde det længere, og så begyndte der små spil i
baggrunden, som han først så sent. Så blev de skilt. Han måtte ikke se børnene i
seks måneder efter skilsmissen.

Mor kom ud for en ulykke. Hun fik det, som hun ville, før ulykken. Børnene var
små. Han skulle bruge 1½ dag på at få børnene ned, når han hentede dem. Han
vidste, at der var noget galt. Da Mor kom ud for ulykken og lå i koma, sagde
hendes mor og søster, at de ville samarbejde om, at han havde børnene. Han havde
alle børnene i en måned Der begyndte ting at dukke op fra børnene. De fortalte
om episoder, hvor Mor havde trukket en kniv og taget kvælertag. Han vidste godt,
at det haltede i skolen, og at der ikke blev brugt så mange penge på tøj, men det
var noget andet. Efter 30 dage fik de at vide, at Mor var klar til opvågning.
Hendes mor og søster sagde, at de gerne ville have børnene i By 3, så de kunne
samarbejde, og så alle fik støtte, herunder Mor. Han var til rådighed. Hun fik
børnene. Historierne kom for alvor frem, da børnene bo-ede hos ham og hos Mors
mor og søster. De boede ca. en måned hvert sted. Mor var en måned i opvågning.
Han mener, at Mor har Diagnose. Det har fået et nøk opad efter ulykken. Mor har
også vist ham et dokument. I § 50-undersø-gelserne har der stået notits om, at hun
har Diagnose. Han er bekymret for for-holdende hjemme hos hende. Der har
været episoder med kniv og kvælertag. Han er ikke bekymret for, at Mor gør Barn
noget fysisk, men for Mors for-hold til Søsken 2 og andre voksne samt de
følelsesmæssige nedbrud, som Barn oplever. Det gør, at Barn fratages en normal
barndom. Det vil medføre, at Barn får en uhensigtsmæssig adfærd fremover. Det
er derfor, at han mener, at bopælen skal flyttes over til ham. Hvis Barn får bopæl
hos ham, vil hun flyttes fra de rammer, hvor hun mistrives, og flyttes ind i nogle
normale ram-mer for et familieliv med spisning, lektier, underholdning, regler mv.
Barn skal ikke have mors læs på sig. Hvis ikke han får bopælen, vil der være
noget skjult, fordi Barn i bekymring for Mor vil dække over ting.

Søsken 1 kom ud af fængsel i går. Han overnatter hos Mor. Han taler med Søsken
1. Det er uklart, hvor Søsken 1 skal bo.

Han og Mor har ingen kommunikation, fordi han har fravalgt det. Han ved, at hvis
han samarbejder med hende, vil hun styre ham. Hvis han var en kvinde, ville man
kalde det psykisk vold.



/

23

Kommunen er ude af spillet i forhold til de to drenge, som bor hos ham. Mor får
noget støtte til Barn. Han ved ikke, om der er psykolog på. Han har ikke fået
præsenteret en kontaktperson.

Adspurgt af advokat Henrik Hein forklarede Far, at han er stille og roligt
praktiserende muslim. Han beder, men det er det. Han er ikke til fre-dagsbøn.
Hans kone er Stilling 3. Hun er på barsel. Hun skal arbejde bagef-ter. Hun
arbejdede, da de blev gift. Hun har arbejdet indtil barslen. Hun be-stemmer selv,
om hun vil arbejde.

Der er regler for blandt andet senge- og mobiltider hos ham. Der er ikke regler for
tøj. Han har ikke et ønske om, at Barn er tildækket. Han har været i La-landia med
hende to gange. Der er man ikke tildækket. Han har ikke et problem med, at hun
ikke er tildækket. Hun må gerne gå i shorts.

Han har ikke set hende spille fodbold, fordi han har haft travlt med de to drenge,
som har været kriminalitetstruede. Barn har ikke fortalt om fod-boldkampe. Hun
lægger ikke så meget vægt på fodbold, men hun fortæller, hvis der er sket noget
sjovt på banen. F.eks. fortalte hun om en, der havde fået en bold i hovedet. Så talte
de om, hvornår man må grine.

Han har valgt ikke at deltage i skole-hjem-samtaler vedrørende Barn. Det har han
aftalt med skolen. Hvis han skal til møde og høre, at hun ikke får læst derhjemme
og har problemer ved han, at årsagen er det derhjemme. Han kan ikke hjælpe
hende. Han har hende kun i weekenden. Han får orienteringer af skolen. Han
svarer på ledelsesplan, hvor han kommunikerer og samarbejder med mellemskole-
og skolelederen. På klasseniveau, der handler om det dag-lige, kan han hverken
gøre fra eller til. Det handler om det større plan. Han har ikke orienteret skolen
om, at han ikke ønsker at deltage, men de kender fami-lien og hans fokus.

Adspurgt af den børnesagkyndige psykolog forklarede Far, at hans kone er 39 år.
Hun vil gerne have et barn mere. Han vil gerne sikre sig, at der er noget ro
omkring hende og deres nuværende barn. Så kan han overveje et barn mere for
hendes skyld. Han vil sikre sig, at ønsket om at få et barn mere, inden det er for
sent, ikke overskygger, at man tænker sig om. Hans kone er født og opvokset i
Danmark og har sin familie her. De er alle sammen uddan-nede.

Han får mindre travlt af at have Barn. Hvis han har hende og giver hende trygge
rammer, behøver han ikke at have en masse samtaler med myndigheds-personer.
Hvis han havde haft børnene tidligere, og de var blevet sparet, så be-høvede han
ikke tale med myndighedspersoner ofte. Det tager længere tid at rette op på en
skade, der er sket. Barns brødre er ude af UKN. Skole har



/

24

skrevet, hvilke forandringer brødrene har gennemgået. Familiebehandleren har
skrevet, hvad hun har oplevet. Det er også afsluttet. Den ene dreng har stadig en
kontaktperson, som han har en god relation til. De må gerne få lov at køre deres
show. Skole og sagsbehandlerne er forundrede over, at der kunne rettes op så
hurtigt.

Mor har forklaret, at hun er 41 år. Hun bor i By 1 og er førtids-pensionist som
følge af en ulykke. Hun var ude for en ulykke for fem år siden. Hun har mén af
ulykken. Hun er følelsesmæssigt og psykisk ændret. Hun er ikke som før. Hun
skal starte til psykoterapi. Hun har fået meget hjælp af kom-munen. Hun bor i en
fireværelseslejlighed på ca. 105 m2. Hun bor sammen med Søsken 1, Barn og
Søsken 2. Søsken 1 er hjemme. Han fik en dom i går. Hun har sin mor og en
søster i By 3, som hun ser jævnligt. Hun har fået en ny kæreste, men de bor ikke
sammen.

Hun mener, at hun og Far var gået fra hinanden, da Barn blev født. De var stadig
islamisk gift, men ikke dansk gift. Han var hende utro. I mange måneder så han
ikke børnene, fordi hun var traumatiseret af den uretfærdighed, som hun havde
været udsat for. Hun viste ikke sine børn til ham. Han begyndte at have samvær
med Barn, da hun var 3 år. Det var weekendophold. Det har han hele tiden haft.

Der er ikke samvær mellem Søsken 2 og Far, fordi Søsken 2 ikke lever efter hans
is-lamiske regler. Så er hun ikke god nok. Forældre skal stadig nærme sig børn og
vise tryghed. Han lægger på, når Søsken 2 ringer til ham. Hun bad sagsbehandle-
ren minde ham om Søsken 2's fødselsdag. Søsken 2 må ikke se sin nye bror. Han
øn-sker, at hun skal børe tørklæde. Det ville han gerne have allerede i 6. klasse.
Hun sagde nej, og at det skulle Søsken 2 selv bestemme. Det er hendes opfattelse,
at Søsken 2 ikke ønsker at se Far på grund af hans religion og tro. Søsken 2 er den
eneste, der ikke ser sin far. Børnene skændes. Søsken 2 er ulykkelig og har uro.
Det er rigtigt, at hun også opholder sig hos andre. De har haft konflikter. Søsken 2
har adresse hos hende.

Hun har oplevet, at Far ville have Barn til at gå med tørklæde. Hun meldte det
kommunen, og så skiftede han mening. Barn elsker sin far, men tør ikke sige det
til ham, fordi hun ikke vil gøre ham utilfreds. Hun har fået sin menstruation nu.

Hun får støtte af kommunen. Der er ikke problemer i hjemmet. Der er rent og
bliver lavet mad mv. Hun har problemer med opdragelse og med at sætte grænser.
Det har hun fået rigtig meget hjælp til. Hun får stadig hjælp.

Barn er en rigtig glad pige. Hun er den, der har oplevet mindst af det, der er sket,
fordi hun er blevet skånet. Hun er aktiv. Hun går i klub og i et idrætspro-



/

25

jekt. Hun er sammen med sine veninder og elsker skolen. Hun er optimist og har
meget selvtillid. Hun er meget moden. Hun får lavet sine ting i skolen. I starten
havde hun problemer med at hjælpe Barn, men så snakkede hun med lærerne. De
fandt en ordning, hvor læreren skriver til hende, hvad Barn skal lave. Hun sørger
for at hjælpe Barn med at få lavet sine lektier. De går ture, ser film og køber slik
samt spiller kort. Hun har ikke været ude og se Barn spille fodbold i vinter. Hun
har ikke gidet. Nu går Barn til spring-gymnastik.

Barn har ikke været i aflastning under ferier. I starten, da hun lige var kom-met
hjem, var det for meget. Hun har en weekend om måneden, hvor hun har alle
børnene. Der var for meget tumult i hendes hoved. Far ville ikke tage imod
børnene, så hun måtte aflevere dem hos Pitstop. Han grinte i stedet for at hjælpe
hende med at passe børnene.

Barn og Søsken 2 skændes meget, fordi Søsken 2 er meget urolig. Søsken 2 får
psy-kologhjælp. De har et tæt forhold. Når de skændes, går hun imellem dem og
si-ger på en rolig måde, at de skal stoppe, og så tager hun fat i dem og siger, at de
skal gå ind på hver deres værelse. Ellers tager hun Barn og siger, at de skal gå en
tur. Søsken 2 har skænderier med alle. Det er meldt til kommunen. Søsken 2 har
det ikke godt. Det går en time, og så er Søsken 2 og Barn gode venner igen.

Først aftalte de med kommunen, at hun skulle have drengene en gang om ugen fra
onsdag til fredag. Så fik hun lov at se dem hver anden uge fra onsdag til fre-dag.
Nu ser hun dem kun en gang om måneden.

Adspurgt af advokat Louise Bøtcher Bomholtz forklarede Mor, at det ikke er
relevant, hvad hendes kæreste laver. Hun har ikke kontakter i bandemil-jøet.

Barn har været meget syg. Når Barn er syg, skriver hun til læreren, at Barn er syg
og bliver hjemme. Barn fik en hjernerystelse på skolen i for-gårs, fordi de havde
leget voldsomt. Hun blev kun hjemme dagen efter. Hun tjekkede Barn hele natten.
Barn havde kvalme og ondt i maven.

Hendes drenge trives. Når de er hjemme hos hende, skifter Mor og bliver en
anden person, fordi der er mere frihed.

Adspurgt af den børnesagkyndige psykolog forklarede Mor, at Søsken 1 bor hos
hende nu. Han var varetægtsfængslet og blev løsladt i går. Han har fået en dom.
Han skal blive boende hos hende og starte på en uddannelse igen. Det har været
en stor opgave at tage sig af ham. Det var derfor, hun sendte ham hjem til sin mor.
Hun bad Far om at sørge for at styre sin søn. Far ville ikke have ham. Derfor var
hun nødt til at sende Søsken 1 hjem til sin mor. Søsken 1 kom



/

26

stadig til By 1. Far ville ikke have Søsken 1, men tog de to andre brødre. Søsken 1
havde ikke kontakt til sin far i to år. De har lige fået kontakt igen.

Familierettens begrundelse og resultat

Mor og Far har fem fællesbørn. På baggrund af den børnesagkyndiges vurdering,
lægger retten til grund, at Mor har begrænsede ressourcer, at Far har ret gode
ressourcer, og at det er stor opgave for begge forældre at varetage det daglige
ansvar for omsorg og udvikling af alle børnene.

På baggrund af sagens oplysninger og parternes forklaringer lægger retten til
grund, at Mor har udfordringer ved at sætte grænser og skabe struk-tur for Barn, at
Mor får hjælp af kommunen hertil, samt at Far formår at skabe rammer og sætte
grænser for Barn.

Barn bor hos Mor sammen med hendes ældre søskende Søsken 1 og Søsken 2. På
baggrund af parternes forklaringer lægger retten til grund, at Søsken 1 netop er
blevet løsladt fra fængsel, og at Søsken 2 har visse udfordringer, som skaber
konflikter i hjemmet mellem blandt andet hende og Barn.

Retten lægger desuden til grund, at Barns brødre, Søsken 3 og Søsken 4, bor hos
Far efter aftale, fordi kommunen vurderede, at de skulle væk fra hjemmet hos
Mor, og fordi de gav udtryk for et ønske herom. Kommunen havde i den
forbindelse ikke bekymring for Barns trivsel i hjemmet hos Mor. Søsken 3 og
Søsken 4 har været i en positiv udvik-ling, siden de flyttede hjem til Far.

Retten lægger derudover til grund, at Barn altid har boet hos Mor, at hun har en
meget tæt tilknytning til Mor, og at Barn har en god tilknytning til Far. Barn
vurderes at være alderssvarende med visse faglige udfordringer, og det er anført af
BBU, at hun profiterer af Idrætsprojektet, som hun er tilknyttet.

På baggrund af notatet fra børnesamtalen i Familieretshuset af 5. maj 2021 lægger
retten endvidere til grund, at Barn ikke ønsker en ændring af sin bopæl eller af
samværet med Far. Den børnesagkyndige har noteret, at det er indtrykket, at Barn
ikke udtaler sig af hensyn til sin mor, at hun vurderes at kunne forstå og overskue
konsekvenserne af sine udtalelser, samt at hun er opmærksom på, at hun udtaler
sig til en myndigheds-person og er påpasselig i sine svar på spørgsmål om
konflikter.



/

27

Herefter og efter en samlet vurdering af de i øvrigt foreliggende oplysninger i
sagen, er det familierettens vurdering, at det er bedst for Barn fortsat at have
bopæl hos Mor, jf. forældreansvarslovens § 4 og § 17.

Efter familierettens samlede vurdering af barnets forhold, herunder barnets al-der
og udtalelser samt oplysningerne i sagen om henholdsvis Barn og parterne, skal
Barn have samvær med Far som ne-denfor bestemt, jf. forældreansvarslovens § 19
og § 21.

Hvis samværet ikke gennemføres, er der automatisk erstatningssamvær i over-
ensstemmelse med bekendtgørelse om forældremyndighed, barnets bopæl og
samvær m.v. § 9.

THI KENDES FOR RET:

Barn, født Født 2010, skal fortsat have bopæl hos Mor.

Barn skal have samvær med Far fra torsdag i lige uger med afhentning i
skole/fritidsordning til tirsdag i ulige uger med afleve-ring i skole/fritidsordning
før skoletidens start.

Når afhentning ikke kan ske i skole/fritidsordning, skal afhentning ske på bar-nets
bopæl kl. 15.00.

Når aflevering ikke kan ske i skole/fritidsordning, skal aflevering ske på barnets
bopæl kl. 8.00.

Hverdags- og weekendsamværet bortfalder helt, hvis samværet helt eller del-vist
ligger i bopælsforælderens ferier med barnet, hvis ferien ligger i skoleferi-erne på
den skole, hvor barnet går. En skoleferie starter ved slutningen af sidste skoledag
før ferien og slutter den første skoledag efter ferien.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.



/

 




/