Part A, B, C og D skal anerkende at Part 9, 14 og 15 som ejere af de respektive matrikelnumre samt ejendomme, har ret til at have både liggende. Part A, B, C og D skal anerkende, at Part 2, 3,... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Almindelige emner;
Fast Ejendom;

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG












Afsagt den 25. oktober 2018 af Østre Landsrets 24. afdeling
(landsdommerne Tine Vuust, Ole Dybdahl og Lotte Calundann Noer (kst.)).


24. afd. nr. B-2192-17:







(advokat Klavs Kaiser
vladvokat Joe Domino i henhold til proceduretilladelse)
mod


(advokat Tommy Kauslund Simonsen)




Dom afsagt af Retten i Odense den 3. oktober 2017 (BS 7-1545/2016) er anket af

 med følgende
endelige påstande:

Påstand 1:	De indstævnte skal anerkende, at appellanterne som ejere af matr.nr. 8ai, 8ax,
8ap, 8au, 8aq, 8ak og 8ar 
(enten i forening eller hver for sig), og senere ejere af ejendommene,
subsidiært ejerne af matr.nr. 8au, 8ak og 8ar,  0g senere
ejere af disse ejendomme; har ret til at have både liggende på den af de ind-
stævnte tilhørende matr.nr. 8bk,  33 i



Påstand 2:	De indstævnte skal anerkende, at appellanterne som ejere af matr.nr. 8ai, 8ax,
8ap, 8au, 8aq 8ak og 8ar 
(enten i forening eller hver for sig) 0g senere ejere heraf er berettigede
til at have en bænk stående på den af de indstævnte tilhørende matr.nr. 8bk,



De indstævnte, 
har påstået stadfæstelse, for så vidt dommen er påanket.


Supplerende sagsfremstilling
Det er for landsretten oplyst, at  ved skøde tinglyst den 19.juni
2018 solgte ejendommen matr.nr. 8aq beliggende  0g at
de over for køber har 'tilkendegivet; at de vil føre nærværende retssag til ende.


Forklaringer
Der er i landsretten afgivet supplerende forklaringer af 
 0g Vidne 3 (idll
Der er endvidere afgivet vidneforklaring af 


 (matr.nr. 8ai) har supplerende forklaret blandt andet; at den første
bænk blev lavet medio 1980'erne af resterne fra badebroen. Samtidig hermed blev lagt en
gammel trælygtepæl i sandet som befæstning. Omkring 1990 blev bygget en ny bænk med
ryglæn af andre trærester . Denne bænk blev løbende blevet vedligeholdt. I 2007-2008 byg -
 første bænk?" . Samtidig lavede
han den hvide bænk, kaldet  hvide bænk? . I 2013-2014 blev der igen blevet bygget en
ny bænk; som også er blevet vedligeholdt. Denne bænk blev fjernet i april 2016 af de ind-

stævnte. Bådene, som har ligget nede ved stranden; har primært ligget til venstre på grun -
den, men der har også ligget nogle til højre.


 (matr.nr. Sar) har supplerende forklaret blandt andet; at hans
skiftende både i begyndelsen lå på strandgrunden i venstre side; men til sidst var de pla-
ceret i højre side. Der var ikke faste pladser til bådene på stranden. Han har haft sine både
liggende på sin egen grund om vinteren. De blev kun trukket op på stranden i stormvejr 0g
i forbindelse med bortrejse; men lå ellers for svaj. I en periode på 2-3 år havde han ingen
båd, men ellers havde han én hele tiden: Han har igennem svigerfaderens ejertid brugt den -
nes båd. Han vidste, hvem de fleste både på stranden tilhørte. På grunden lå der også både,
som tilhørte sommerhusejere uden for det område, der på et oversigtskort er markeret med
blåt (matr.nr. 8aa mv.); og det er der stadig en, der gør. Der har også været 5-6 bøjer, hvor
de forskellige både lå for svaj. Båden, der på en række fotografier ses ligge på langs ud for
bænken; lå der i årevis. Brønddækslet ligger efter hans opfattelse tæt ved matrikelgrænsen:
Både og bænke har været placeret på den del af grunden; der ligger mellem brønddækslet
og havet. Tilbage i 1990'erne reparerede han på bænken.


 (matr.nr. 8ak) har supplerende forklaret blandt andet; at hans både
tidligere lå på strandarealet; men de blev sidst i 1990erne 1996-1997 flyttet op ved si-
den af brønddækslet. Hans både har også ligget for svaj i løbet af sommeren; når de var i
deres sommerhus. De blev taget op, hvis han ikke skulle være der i løbet af ugen. Bådene
lå primært til venstre på grunden. Også andre end sommerhusejere fra det "blå område?
havde både liggende. Der ligger stadigvæk en båd tilhørende beboerne i huset på 
34, 0g der har også været en anden båd "udefra.  forgænger havde en båd ved
navn "Uro Den var aldrig ude at sejle. Han tror; at den gamle skelgrænse er der, hvor
raftehegnet på matr.nr. 10g slutter på luftfotoet fra 2010.


 som han
har købt sit sommerhus af, sagde; at man kunne have sin jolle liggende nede ved stranden.
Det var hensigtsmæssigt for ham; da hans hus ligger et stykke fra stranden. PariEPsagde; at 
de fra tidernes morgen havde haft joller liggende. Hun havde ikke jolle; da de købte som-
merhuset af hende, men hun var på dette tidspunkt også oppe i årene. Han erhvervede sig
en jolle efter et eller to år. Han har ligesom de andre bådejere en bøje, så jollen kan ligge
for svaj.

 har supplerende forklaret blandt andet; at det nok var i 2016, at
der skete matrikulær berigtigelse. Den gamle skelgrænse var tæt ved brønddækslet. Læng -
den af 'raftehegnet på nabogrunden har ikke noget med skelgrænsen at gøre. Strandbeskyt -
telseslinjen ligger endnu længere oppe på land end dækslet. Opfattelsen blandt sommer -
husejerne for brugen af matr .nr. 8bk har gennem årene været, at matrikelgrænsen var afgø-
rende for, hvad man kunne gøre med hensyn til bådoplag; placering af bænke m.v.


Han kender godt båden med blå bund, som tilhører  Den orange båd med grøn
 som kommer "ude-
fra har haft en båd liggende fra 2002. Det har han selv og hans svoger også haft. Han har
selv haft sin båd liggende for svaj. Han kan tilbage fra 1990'erne kun erindre to både på
stranden. Den ene var "Uro'  fik med,
da hun købte matr.nr. 8at i 1995. Den blev i 2015 fjernet uden hans mellemkomst. Den
hvide båd med sort stribe blev fjernet i 2016. Den tilhørte ikke nogen af sagsøgerne. Fra
2002-2003 har der ligget både på stranden. Idag ligger der kun hans egen båd og én anden.


Han har af hensyn til de servitutberettigede opsat en ca. to meter lang trallebænk på grun-
den. Den er uden ryglæn og diskret placeret længere tilbage på grunden. Den kan flyttes,
men er låst fast. Han opsatte efter købet af grunden også en anden bænk, men den er nu
fjernet. Den bænk, som han har sat op, er nok ulovligt placeret. Hvis der skal opsættes en
ny bænk, skal den formentlig placeres inden for strandbeskyttelseslinjen. Også det hegn,
der ses på et fotografi i ekstrakten side 76, er nok ulovligt. De møbler, man ser på et foto -
grafi på side 84, fulgte med grunden ved købet i 2014.


 (matr.nr. 8at) har  nu som vidne - supplerende forklaret blandt andet; at der
er billeder fra 1987 af hendes orange båd i ekstrakten på side 115. Den blev købt i 1974 0g
har været der det meste af tiden. På side 114 ser man  jolle; som de fik med
ved købet af 8at i 1995,og som har været der igennem alle årene frem til for ca. 3 år siden.
Den blev skrottet;, fordi den var i dårlig stand. Hendes børnebørn brugte den som "legetøj"
med en snor i- Der har altid været både på arealet. I 1980emne og 1990'emne var der efter
hendes erindring 6-7 både Hun vidste dengang, hvis hver enkelt båd var. Bådene hørte til
de ejendomme; der på et kort er markeret med blåt.


 har forklaret blandt andet, at han siden år 2000 har ejet en del af et sommer -
hus på matr.nr. 1Oh og 10g. Tidligere tilhørte det hans svigermor. Han er således kommet i

området siden 1970. Fotografiet fra 1974 viser givetvis hegnet til hans grund. Det er ved at
falde sammen nu. Hegnet ses også på fotografiet fra 2011. Matrikelgrænsen på hans grund
er i dag forlænget, men gik tidligere ved brønddækslet. Han mener at huske, at der også før
år 2000 lå både på nabogrunden:. De lå på den yderste del af grunden fra det gamle skel
og udad. De luftfotografier, der er optaget i 2011 og 2012, viser meget godt antallet af bå -
de, som det har været. Badebroen blev taget ned omkring år 1990.


Procedure
Parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten om ankesagens to
temaer om bådepladser og bænk 0g har procederet i overensstemmelse hermed.


Landsrettens begrundelse og resultat
Appellanterne er som påtaleberettigede i henhold til den i sagen omhandlede servitut beret-
tigede til frit 0g uhindret ophold samt færdsel over de indstævntes grund, tidligere matr.nr.
8æ, nu matr.nr. 8bk. Landsretten finder; at dette efter en naturlig sproglig forståelse omfat-
ter, at de påtaleberettigede blandt andet er berettigede til at tage ophold på en allerede op-
stillet bænk; men at appellanterne ikke i kraft af servitutten er berettigede til selv at opstille
en bænk eller oplægge både på grunden; således som det fremgår af appellanternes påstand
1 og 2 for landsretten.


Spørgsmålet er herefter, om appellanterne som gruppe eller hver især har vundet hævd på
at opstille en bænk 0g oplægge både på grunden efter reglerne i DL 5-5-1.


Efter servituttens ordlyd, hvorefter den i sagen omhandlede grund er beliggende mellem de
påtaleberettigedes grunde og stranden; de fremlagte matrikelkort vedrørende tiden siden
1903, den af  afgivne forklaring samt oplysningen om, at der
på de indstævntes foranledning i 2016 skete registrering af en ændret grænse for matr. nr.
8bk i henhold til proceduren om berigtigelse i udstykningslovens 8 28, nr. 1, lægger lands -
retten til grund, at arealet mellem den tidligere registrerede grænse for matr. nr. 8bk 0g den
1 2016 registrerede grænse; er opstået ved naturlig tilvækst.


Landsretten finder, at et sådant areal opstået ved naturlig tilvækst efter nærhedsprincippet
må anses som tilhørende matr.nr. 8bk 0g således, at denne matrikels grænse, 0g dermed
ejendomsrettens udstrækning, til stadighed undergår forandring i takt med; at tilvæksten
sker. Ejeren af matr.nr. 8bk har i kraft heraf til enhver tid ejendomsret til det areal, som

mod havet er afgrænset ved havstokken. Det forhold, at den matrikulære berigtigelse af
grænsen for matr.nr. 8bk først skete i 2016, findes herefter ikke at være til hinder for, at
hævd kan erhverves over arealet mellem den tidligere registrerede grænse for matr.nr. 8bk
og den i 2016 registrerede grænse.


Landsretten finder, at appellanterne ikke har godtgjort; at de opfylder betingelserne for som
gruppe at have vundet hævd på ret til oplæg af både, således som det fremgår af påstand 1
for landsretten.


Efter forklaringerne fra  (matr.nr. 8ax),
 (matrnr. 8aq) om disses råden over
matrnr. 8bk findes det ikke dokumenteret, at ejerne af matr.nr. 8ai, 8ax, 8ap og 8aq har
vundet hævd på at have både liggende på matr.nr. 8bk.


Efter en samlet bedømmelse af de af  afgivne forklaringer vedrø -
rende den af nuværende og tidligere ejer af matr.nr. 8au udøvede råden over matr.nr. 8bk
findes det bevist; at nuværende og fremtidige ejere af matr.nr. 8au har vundet hævd på at
have både liggende på matr.nr. 8bk. Det findes ligeledes efter de af 
0g  afgivne forklaringer dokumenteret, at nuværende 0g fremti-
dige ejere af matr.nr. 8ak 0g 8ar har vundet hævd på at have både liggende på matr.nr. 8bk.


På denne baggrund tages appellanternes subsidiære påstand 1 til følge.


For så vidt angår spørgsmålet om ret til opstilling af en bænk bemærker landsretten; at det
efter appellanternes forklaringer må lægges til grund, at der i hvert fald siden midten af
1980/erne har været opstillet mindst én bænk, som løbende er blevet vedligeholdt 0g ud-
skiftet. Herefter 0g således som sagen er procederet; tager landsretten appellanternes på -
stand 2 til følge.


Landsretten bemærker, at eventuelle spørgsmål om forholdet til $ 3 i naturbeskyttelseslo-
ven vil skulle afgøres af kommunalbestyrelsen; som i henhold til loven er tilsynsmyndig -
hed, 0g efter lovens 8 65, stk. 2, kan meddele dispensation.


Efter sagens forløb 0g udfald ophæves sagens omkostninger for byret og landsret.

Thi kende s for ret:



skal anerkende, at  som
ejere af matr.nr. 8au, 8ak og 8ar, 
0g senere ejere af disse ejendomme, har ret til at have både liggende på matr.nr. 8bk,




skal anerkende, at 

som ejere af matr.nr. 8ai, 8ax, 8ap, 8au, 8aq, 8ak og 8ar 
beliggende  og senere ejere heraf er berettigede til at have en bænk
stående på matr nr. 8bk, 


Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til nogen anden part.