Tiltale for voldtægt samt forsøg herpå, husfredskrænkelser samt forsøg herpå og blufærdighedskrænkelser, jf. straffelovens § 216, stk. 1, jf. til dels § 225, § 264, stk. 1, nr. 1, til dels jf. § 21 og § 232,
Ret: Københavns Byret (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Almindelig domsmandssag
Sagsemner: Personlig frihed, fred og ære;
Seksual forbrydelser;

/

Københavns Byret

Udskrift af dombogen

Adv. DP 0100-72305-00121-21

D O M

afsagt den 30. marts 2022 i sag

SS 4-22088/2021
Anklagemyndigheden
mod
Tiltalte
CPR nr.

Sagens baggrund og parternes påstande

Der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag.

Anklageskriftet er modtaget den 5. november 2021.

Tiltalte er tiltalt for

1.-2.
(0100-74221-00127-21)
(0100-72305-00121-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, og voldtægt efter
overtrædelse af straffelovens § 216, stk. 1,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet mellem ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 uberetti-get
at have skaffet sig adgang til Værelse 1 på Kollegie, beliggende på 5. sal i den
gamle bygning, Adresse i København, hvilket værelse til-hører Forurettede 1,
hvor tiltalte havde vaginalt samleje med Forurettede 1, der ikke havde
samtykket heri, idet tiltalte på værelset, hvor Forurettede 1 lå i sengen og sov,
aftog hendes trusser og påbegyndte et hårdt, vaginalt samleje, mens hun fortsat
sov og på trods af, at Forurettede 1 havde en menstruationskop isat, ligesom
tiltalte fortsatte samlejet efter, at Forurettede 1 vågnede og sagde, at han skulle
stoppe eller lignende, idet han med sin kropsvægt fastholdt Forurettede 1, der lå
på maven.

3.-4.
(0100-74221-00128-21)
(0100-72330-00014-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, forsøg på voldtægt
efter straffelovens § 216, stk. 1, jf. § 21, voldtægt ved andet seksuelt forhold

Std 75327



/

side 2

end samleje efter straffelovens § 216, stk. 1, jf. § 225, og blufærdigheds-
krænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet mellem ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 uberetti-get
at have skaffet sig adgang til Værelse 2 på Kollegie, beliggen-de på 5. sal i den
nyeste bygning, Adresse, i København, hvilket værel-se tilhører Forurettede 2,
hvor tiltalte forsøgte at skaffe sig samleje med Forurettede 2 uden dennes
samtykke, skaffede sig andet seksuelt forhold end samleje uden samtykke med
Forurettede 2 samt krænkede Forurettede 2's blufærdighed, idet han ind-fandt
sig på værelset, hvor Forurettede 2 lå og sov kun iført trusse og BH, hvor til-
talte udtalte ”Jeg vil gerne kneppe dig” samt lignende seksuelle udtalelser,
hvorpå han kyssede Forurettede 2, der ikke var helt vågen, hvorefter han aftog
sit tøj og forsøgte at fastholde Forurettede 2, vende hende om, trække hendes
trusser af og tvinge hendes ben fra hinanden alt med henblik på at opnå samleje,
uagtet at Forurettede 2 flere gange sagde ”stop” , ”lad være” og lignende,
ligesom hun gjorde fysisk modstand, hvorunder tiltalte fik indført flere fingre i
Forurettede 2's vagina, hvorefter Forurettede 2 fik skubbet tiltalte væk, men
hvor tiltalte efterfølgende fik be-følt Forurettede 2's kønsdele inden under
trusserne, ligesom han igen forsøgte at træk-ke Forurettede 2's trusser af og
vende hende rundt med henblik på at skaffe sig samle-je på trods af hendes
modstand, hvilket mislykkedes, idet Forurettede 2 på ny fik ham skubbet væk,
hvorpå tiltalte spurgte, om hun ikke bare kunne tage hans pik i munden eller
lignende, hvilket Forurettede 2 nægtede.

5.-6.
(0100-74221-00129-21)
(0100-72371-00047-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, og blufærdigheds-
krænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet mellem ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 uberetti-get
at have skaffet sig adgang til Værelse 3 på Kollegie, beliggen-de på 5. sal i den
nyeste bygning, Adresse, i København, hvilket værel-se tilhører Forurettede 3,
hvor han befølte Forurettede 3 på det ene bryst, mens hun lå nøgen i sin seng og
sov, hvilket var egnet til at krænke hendes blufærdig-hed.

7.-8.
(0100-74221-00125-21)
(0100-72371-00121-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, og blufærdigheds-
krænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet fra ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 uberettiget at
have skaffet sig adgang til Værelse 4 på Kollegie, beliggende på 5. sal i den
mellemste bygning, Adresse, i København, hvilket værelse til-hører Forurettede
4, idet tiltalte indfandt sig på værelse i den hensigt at indlade sig seksuelt med
Forurettede 4, der lå nøgen i sengen og sov, idet tiltalte – da Forurettede 4 var
vågnet – satte sig i sengen og spurgte, om han ikke måtte give hende et kram,
hvortil Forurettede 4 svarede nej, hvorpå til-



/

side 3

talte kravlede op i sengen og på ny spurgte, om han måtte give hende et kram,
hvilket alt var egnet til at krænke Forurettede 4's blufærdighed.

9.-10.
(0100-74221-00126-21)
(0100-72371-00123-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, og blufærdigheds-
krænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 ca. kl. 06.30 uberettiget at have skaffet sig adgang til
Værelse 5 på Kollegie, beliggende på 1. sal i den gamle bygning, Adresse i
København, hvilket værelse tilhører Forurettede 5, idet tiltalte indfandt sig på
værelset med den hensigt til at indlade sig seksuelt med Forurettede 5, der lå
kun iført trusser i sengen og sov, hvorefter tiltalte – da Forurettede 5 var vågnet
- satte sig i Forurettede 5's seng og spurgte, om de skulle kys-se, hvilket
Forurettede 5 nægtede og sagde, at han skulle gå ud, hvilket alt var eg-net til at
krænke Forurettede 5's blufærdighed.

11.-12.
(0100-74221-00123-21)
(0100-72371-00119-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, og blufærdigheds-
krænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet mellem ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 flere gange
uberettiget at have skaffet sig adgang til Værelse 6 på Kollegie, beliggende på
1. sal i den gamle bygning, Adresse i Køben-havn, hvilket værelse tilhører
Forurettede 6, idet tiltalte hen-vendte sig på værelset, hvor Forurettede 6 bad
ham om at gå, hvilket tiltale gjor-de, hvorpå tiltalte igen indfandt sig på værelset
med den hensigt til at indlade sig seksuelt med Forurettede 6, der lå nøgen i
sengen og sov, idet tiltalte undlod at forlade værelset på trods af, at Forurettede
6 – efter hun var vågnet - bad ham om at gå, hvilket han ignorerede, hvorpå
Forurettede 6 to gange skreg til tiltalte, at han skulle gå ud, hvorpå tiltalte forlod
stedet, hvilket alt var egnet til at krænke Forurettede 6's blufærdighed.

13.-14.
(0100-74221-00124-21)
(0100-72371-00120-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, til dels forsøg her-på,
jf. § 21, og blufærdighedskrænkelse efter straffelovens § 232,
ved den 22. maj 2021 ca. kl. 06.00 uberettiget at have forsøgt og efterfølgen-de
at have skaffet sig adgang til Værelse 7 på Kollegie, belig-



/

side 4

gende på 5. sal i den mellemste bygning, Adresse, i København, hvilket værelse
tilhører Forurettede 7, idet tiltalte først tog i døren, der var låst, og senere, da
døren var blevet låst op, gik tiltalte ind på værelset og henvendt sig til
Forurettede 7 med den hensigt at indlade sig seksuelt med hende, idet tiltalte
undlod at forlade værelset - på trods af at Forurettede 7 sagde, at han skulle gå
ud - og i stedet bevægede sig hen mod Forurettede 7, som lå i sengen, hvilket
var egnet til at krænke hendes blufærdighed, hvorefter videre foreha-vende
mislykkedes, idet Forurettede 7's kæreste, som lå og sov i sengen, vågnede og
sagde, at tiltalte skulle gå, hvorefter tiltalte forlod værelset.

15.-19.
(0100-74221-00130-21)
(0100-74221-00131-21)
(0100-74221-00132-21)
(0100-74221-00133-21)
(0100-74221-00134-21)

husfredskrænkelse efter straffelovens § 264, stk. 1, nr. 1, til dels forsøg her-på,
jf. § 21,
ved den 22. maj 2021 i tidsrummet fra ca. kl. 04.00 til kl. 07.00 på Kollegie,
beliggende Adresse i København, uberettiget at have skaffet sig adgang til
følgende værelser:
a) Værelse 8, beliggende på 5. sal i den nyeste bygning, hvilket værelse
tilhører Forurettede 8,
b) Værelse 9, beliggende på 5. sal i den mellemste bygning, hvilket væ-
relse tilhører Forurettede 9,
c) Værelse 10, beliggende på 5. sal i den gamle bygning, hvilket værelse
tilhører Forurettede 10, og
d) Værelse 11, beliggende på 1. sal i den gamle bygning, hvilket værelse
tilhører Forurettede 11,
e) ligesom tiltalte forsøgte at skaffe sig uberettiget adgang til Værelse 12,
beliggende 1. sal i den gamle bygning, hvilket værelse tilhører Forurettede 12,
hvilket forehavende mislykkedes, idet døren var låst.

Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om fængselsstraf.

Tiltalte har nedlagt påstand om frifindelse, herunder om frifindelse for straf
under henvisning til straffelovens § 16, stk. 1, subsidiært om rettens mildeste
dom.

Forurettede 1 har i forhold 1-2 påstået, at tiltalte skal betale 134.995,74 kr. i
erstatning. Beløbet er opgjort således:

§ 2 Svie og smerte
Sygemeldt 22/5-6/6-2021
14 dage á 215 kr. 3.010,00 kr.



/

side 5

§ 19 Andre tab
Menstruationskop 179,95 kr.
Sengetøj og rullemadras 1.349,80 kr.
Taxa til genafhøring 224,00 kr.
BH 231,99 kr.

§ 26 Godtgørelse for tort
Godt gørelse i medfør af stk. 2 100.000,00 kr.
Godtgørelse for husfredskrænkelse 30.000,00 kr. 
I alt 134.995,74 kr. 

Tiltalte har bestridt erstatningspligten og erstatningskravets størrelse.

Forurettede 2 har i forhold 3-4 påstået, at tiltalte skal betale 140.000 kr. i
erstatning. Beløbet er opgjort således:

§ 26 Godtgørelse for tort
Godtgørelse i medfør af stk. 2 for 2 voldtægtsforsøg 80.000,00 kr.
Godtgørelse for indtrængen med fingrene og forsøg på oralsex 30.000,00 kr.
Godtgørelse for husfredskrænkelse 30.000,00 kr. 
I alt 140.000,00 kr. 

Tiltalte har bestridt erstatningspligten og erstatningskravets størrelse.

Forurettede 3 har i forhold 5-6 påstået, at tiltalte skal betale 45.000 kr. i er-
statning. Beløbet er opgjort således:

§ 26 Godtgørelse for tort
Godtgørelse i medfør af stk. 2 15.000,00 kr.
Godtgørelse for husfredskrænkelse 30.000,00 kr. 
I alt 45.000,00 kr. 

Tiltalte har bestridt erstatningspligten og erstatningskravets størrelse.

Forklaringer

Der er afgivet forklaring af tiltalte og vidnerne Forurettede 1, Vidne 1,
Forurettede 2, Vidne 2, Forurettede 3, Forurettede 4, Forurettede 5, Forurettede
6, Forurettede 7, Vidne 3, Forurettede 9, Vidne 4 og Vidne 5.

Forklaringerne fra Forurettede 1 og Forurettede 2 er afgivet for lukkede døre.

Tiltalte har til i grundlovsforhør den 24. maj 2021 retsbogen afgivet følgende



/

side 6

forklaring:

"Anholdte forklarede, at han var på Kollegie fredag aften. Han hav-de forinden
været på et lille værtshus på Nørrebro med 2 veninder. Han drak i hvert fald et
sted mellem 2-2,5 liter øl og en halv flaske rom på værtshuset. De ankom til
værtshuset omkring kl. 18-18.30. Han kan ikke huske, hvornår de gik derfra.
Han kan ikke huske, om de gik direkte over til Kollegie efterfølgende. Han kan
godt huske, at han har været på kollegiet men kun i små glimt. Han kan huske,
at han mødte en medstuderende, en tysker og en der hedder Person 1. Han
havde ikke taget stoffer. Han tager medicin mod en hjernerystelse, som han
pådrog sig for 11 måneder siden. Det er første gang han har været fuld, imens
han har taget medicinen.

Anholdte kan huske, at han mødte Person 1, som er ekskæreste til Vidne 5. Han
har aldrig snakket med ham før. Han kan også huske, at han hilste på en, der
hedder Person 2, som går en årgang over anholdte på studiet. Han hilste også på
en tysker, som har været på samme skiskole i Østrig som anholdte. Han kan
huske, at en pige sagde "vil du være sød at gå". Han kan huske, at han gik rundt
på gangen, hvor der var en masse døre. Han kan ikke huske, om han var inde på
nogle af værelserne. Han kan ikke huske, hvordan han kom hjem. Han
opdagede dagen efter, at han manglede en trøje.

Forevist bilag 2-2-1, side 5, foto 8, bekræftede anholdte, at det ligner den trøje,
som han manglede. Han kan ikke huske, om han havde trøjen på den
pågældende aften.

Forevist bilag 3-4 bekræftede anholdte, at det er ham på billedet, men han har
ingen erindring om billedet.

Forevist bilag 3-2-1 side 3, foto 2, forklarede anholdte, at han aldrig har set
personen på billedet før.

Anholdte forklarede videre, at sætningen "vil du være sød at gå" sad fast i hans
erindring. Han reagerede så kraftigt på erindringen, at han dagen efter cyklede
over til kollegiet for at finde personen, der sagde sådan til ham, så han kunne
undskylde, hvis han havde overtrådt hendes grænser. Det lykkedes ham ikke at
finde hende, fordi kollegiet er meget stort, og han ikke kunne huske, hvilken
etage han var på.

Forevist bilag 4-16-2, billede 1, bekræftede anholdte, at det er en korrespon-
dance, som han har haft.

Forevist bilag 4-16-2, billede 5, forklarede anholdte, at hvis nogle har bedt ham
om at gå, har han nok være upassende og klam, hvorfor han undskyldte. Han
undskyldte til alle, fordi når han var så fuld, at han ikke kan huske, hvad han har
lavet, så har han højst sandsynligt været upassende.

Forevist bilag 4-16-2, side 9, forklarede anholdte, at han skrev sådan fordi



/

side 7

der er en sandsynlighed for, at han har overtrådt en grænse, når han var så fuld,
at han ikke kan huske noget, og en bad ham om at gå.

Forevist bilag 4-16-2, side 12, billede 11, forklarede anholdte, at han kaldte sig
selv "en mini sex preditor" fordi hans umidelbare tanke var, at det havde noget
med sex at gøre, når han var blevet bedt om at gå.

Anholdte forklarede videre, at han ikke havde følelsen af at have haft sex, da
han vågnede.

Adspurgt af forsvareren forklarede anholdte, at han omkring den 29-30 juni
2020 havde afleveret sin sidste eksamen. Han tog på værtshus med sin kam-
merat, for at fejre sommerferien. På et tidspunkt stod de i et busstoppested i
Brønshøj, da der kom 2 personer over og sagde noget til anholdte, hvorefter de
slog ham ned. Han fik en hjernerystelse, som han stadig har gener af i dag. Han
sover stort set ikke, er kronisk træt og kan ikke læse ordenligt. Han har været i
psykologisk behandling og går til neurolog og neurooptrimitrist. Han anmeldte
ikke episoden.

Forevist bilag 7-4-1, side 11, billede 12, forklarede anholdte, at det er den
medicin, han får. Han får medicinen pga. hændelsen, hvor han blev slået ned.

Han har ingen kæreste i øjeblikket. Han havde en tinder aftale lørdag aften med
en kvinde på Amager, som han havde sex med. Han har et aktivt sexliv. Han tog
over på kollegiet for at forsøge at finde ud af, hvad der var sket, men opgav
fordi han ikke anede hvor på kollegiet, han havde været. Han søgte på nogle
Youtube videoer omkring konsekvenserne af, hvis man har la-vet et seksuelt
overgreb på en person.

Anklageren dokumenterede fra forhold 1, bilag 1, 2-2, 2-3-1, 2-3-1-1, 2-3-2, 3-
1, 3-2-1, 3-3, 3-4, 4-3, 4-6, 4-7, 4-1, 4-2, 4-9, 4-12, 4-15, 4-16, 4-16-2, 5-1, 5-2,
6-1, 6-3, 6-4, 7-4-1, forhold 2, bilag 2, 2-1, 3-1, 3-4, og forhold 3, bilag 2 og 3.

Anholdte forklarede til forhold 2, bilag 2-1, at den brune t-shirt er hans. Han har
sorte boxershorts men kan ikke sige, om det er hans boxershorts på bille-det.

Anholdte forklarede om sine personlige forhold, at han læser Studieretning. Han
har afviklet 4 semestre men er for ti-den sygemeldt grundet hjernerystelsen.
Han flyttede ind i lejligheden på Vej 1 i marts 2021. Han boede hos sine
forældre efter overfaldet, da han ikke kunne klare sig selv. Han er enebarn og
har et godt forhold til sine for-ældre. Han er også blevet overfaldet, da han gik i
7. klasse. Han har haft mid-delkraftig depression og har været indlagt for
selvmordsforsøg for nogle år siden. Han går stadig til psykolog, efter han blev
overfaldet i 2020. Han for-søgte at hænge sig selv i sin cykelkæde men blev
stoppet i det. Han har fået selvmordstanker igen, imens han har siddet
fængslet..."



/

side 8

Tiltalte har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"Tiltalte vedstod sin forklaring afgivet i grundlovsforhøret og forklarede sup-
plerende, at han havde været i byen på Nørrebro sammen med Person 3, og
senere stødte Vidne 3 og hendes bekendte til. Vidne 3 var hans roommate på
daværende tidspunkt. Tiltaltes adresse var Vej 2 og ikke Vej 1, som anført i
grundlovsforhøret. De tog på værtshuset Lumskebuk-sen. Han husker ikke,
hvornår de tog derhen. Han mener, at de startede på Lumskebuksen, og han
havde ikke drukket forinden. Han husker ikke, hvor-når han tog afsted fra
Lumskebuksen. Han husker ikke, om han fortsatte med at drikke på Kollegie.
Han husker det, som er blevet læst op fra sin tidligere forklaring.

Han mødte en person, der hedder Person 1, der er ekskæreste til Vidne 5 og
mød-te Person 2. Han mødte også en tysk fyr, der havde arbejdet på samme
skiskole som ham. Det er alt sammen i glimt.

Han husker sætningen "vil du ikke være sød at gå?" Han har en svag erind-ring
om at befinde sig på et gulv med en seng ved siden af sig og ikke vide, hvordan
han var endt der. Der var en følelse af ikke at kunne overskue og genkende
situationen. Tiltalte kan ikke sige, hvilket gulv det skulle være el-ler, om det var
hans eget værelse. Han har en svag erindring om, at der lå no-gen i sengen, men
ikke noget ansigt eller, hvilket køn det skulle være, der lå i sengen. Følelsen af
ubehag skyldtes situationen, hvor han registrerede, at der skulle ligge nogen i en
seng, som han ikke kunne gennemskue, hvem var, og han vidste ikke, hvordan
han var kommet ind på et værelse, hvor der stod en seng. Han kunne ikke
genkende gulvet. Han ved ikke, om han har gjort eller sagt noget upassende. Da
han vågnede, overvejede han, om han skulle have gjort noget upassende. Han
var alle mulige scenarier igennem. Det var en na-turlig ting at tænke, at hvis
man har været til en fest, og man har indtaget al-kohol, er der en potentiel
mulighed for, at man kan have haft éngangssex, og det er normalt ikke
upassende for ham at have. Hvis han kæder det sammen med sætningen: "Vil du
være sød at gå?", ved han ikke, om tingene hører sammen, men overvejelsen
opstod, om tingene kunne høre sammen, eller om det er en af de andre episoder.
Det er det, han husker fra denne aften. Han husker ikke, hvordan han kom hjem
den aften.

Tiltalte mener, at Vidne 3 havde 1-2 studiekammerater med, men det er ikke
nogen, han kan sætte navn på. De var ca. 5 personer sammen på Lumskebuk-
sen. Det kan godt passe, at han havde drukket 2-2,5 liter øl og en halv flaske
rom. Det er ikke en atypisk høj mængde alkohol for ham, når han går i byen.
Der plejer ikke at være nævneværdige konsekvenser ud over træthed og ondt i
hovedet dagen efter. Han husker ikke, hvad eller om han har drukket noget efter
Lumskebuksen.

Tiltalte tog Sertralin mod angst hver aften, hvilket han også gjorde den aften.



/

side 9

Han er trappet ud af det nu. Han tog én pille. Han husker ikke, hvilken dosis
han fik på daværende tidspunkt. Han har haft fået mellem 50-200 mg i en pil-le.
Han fik det mod PTSD. Han fik en hjernerystelse i forbindelse med, at han blev
overfaldet. Han fik pillerne ordineret af en neurolog. Han fik oplyst, at han ikke
måtte indtage mælkeprodukter samtidig med pillen, men han har ik-ke fået at
vide, at han ikke må drikke samtidig med, at han får medicinen. Han opsøgte
neurologen 3-4 måneder efter sit overfald og var i løbende dia-log med ham
efterfølgende, og han mener, at han begyndte med at tage pil-lerne i slutningen
af januar. Han havde ikke før prøvet at drikke samtidig med, at han indtog sin
medicin. Han havde fået et glas vin nytårsaften.

Han har ikke før prøvet at få blackouts eller huller i hukommelsen under en
bytur. Han har ikke prøvet noget i nærheden af det her.

Vidne 3 sagde på Lumskebuksen, at hun skulle hen på Kollegie. Der var
dengang stadig begrænsning på, hvor lang tid baren måtte holde åbent. Baren
lukkede omkring kl. 22-23 grundet coronarestriktioner. Stemningen mellem
ham og Person 3 var god. Da Vidne 3 stødte til, tog hans humør en drejning til
det dårlige. Han havde på daværende tidspunkt kronisk hovedpi-ne, kroniske
øjensmerter og et meget kraftigt søvnunderskud. Han var panisk for, hvordan
hans fremtid ville forme sig, og det havde han forsøgt at tale med Person 3 om.
Da Vidne 3 stødte til, forsøgte han at fortsætte den samtale, men Vidne 3 afbrød
ham og kiggede på ham og spurgte, om de kun-ne snakke om det i morgen,
fordi det gad hun ikke snakke om, imens hun fortsatte med at tale om sig selv.
Han følte sig meget lidt værd og blev rigtig ked af det. Han forsøgte at ringe til
nogle af sine kammerater og spurgte, om de ville støde til. Det var sent, og
ingen af hans venner kunne komme. Han synes, at stemningen på
Lumskebuksen var ubehagelig, men det virkede ikke som om, at Vidne 3 var
præget af det. Tiltalte blev ved med at være i dårligt humør. Det var hårdt for
ham at tale om sine personlige forhold, hvilket det også er nu.

Foreholdt bilag 4-16-2, side 1-11 - Messenger-beskeder mellem ham og Vidne 5
forklarede tiltalte, at han efterfølgende har fundet ud af han hed ”Navn 1” på
Vidne 5's telefon. Samtalen mellem ham og Vidne 5 hand-lede indledningsvis
om, at han var løbet ind i hendes ekskæreste. Samtalen byggede på meget af det
samme, som han havde udtalt sig om i dommervag-ten sammenholdt med
sætningen "vil du være sød at gå", og at han ikke kun-ne huske, hvad der var
foregået. Når han skriver med Vidne 5, så "maler" de med store billeder. Han
mener også, at Vidne 5 i samme tråd i Messenger kaldte sig selv for en ”polsk
luder” , hvilket hun jo ikke er. Han synes, det er tragikomisk at kalde sig selv
"mini sex predator" den ene dag og så blive sig-tet for noget tilsvarende den
anden dag.

Når han kalder sig selv "mini sex predator", er det, fordi han kædede det
sammen med erindringen om, at der lå nogen ved siden af ham og sætningen
"vil du være sød at gå".  Han tænkte på, hvad worst case scenarioe var.



/

side 10

Foreholdt bilag 4-16-2, foto 5, Messenger-besked, hvoraf fremgår: "Jeg var stiv
og upassende og klam og jeg er taget over for at sige und-skyld", forklarede
tiltalte, at man ofte er upassende, når man er fuld. Han ple-jer ikke at være
upassende, når han drikker, men når han hører en sige "vil du være sød at gå",
koblede han det til, at han måske havde gjort noget upas-sende.

Foreholdt bilag 4-16-2, foto 9, Messenger-besked, hvoraf fremgår: "Kan ikke
huske halvdelen af det, men det var bare så meget over grænsen. Har det
fucking forfærdeligt med mig selv lige nu, hvis man er #metoo gurl så tror jeg
man ville kunne argumentere for jeg burde ruske tremmer", forklarede tiltalte, at
han normalt ikke vil mene, at han er upassende, men han havde hele tiden
sætningen i hovedet: "Vil du være sød at gå", og det er før-ste gang, han har
været udsat for dette scenarie, og han har ikke oplevet så-dan noget før, og det
er derfor han skrev sådan.

Grunden til at han googlede: "Konsekvenserne af seksuelle overgreb på en
person", var, fordi han stod over for et problem, og han ville råde bod på det, og
hvis der skulle være sket noget, ville han gøre, hvad han kunne for at løse det.
Han mener, at det må være et udtryk for god samvittighed, når man un-dersøger
det. Det var også derfor, han cyklede til Kollegie for at sige undskyld, men han
vidste ikke, hvor han skulle gå hen.

Han husker ikke at have været inde på et værelse og husker ikke at have for-
søgt at begå voldtægt, eller at han har haft samleje med nogen. Da han våg-
nede, havde han ikke tømmermænd eller hovedpine. Han var ikke dårlig og
kastede ikke op den pågældende dag. Han plejer normalt at ligge i sengen og
være dårlig dagen efter en bytur.

Tiltalte fortalte Person 3 og Vidne 3, at en person havde sagt: "Vil du ikke være
sød at gå", men mere konkret fra samtalen med dem, husker han ikke.

Foreholdt bilag 7-7, afhøringsrapport, side 2, første afsnit, bekræftede tiltal-te,
at han til politiet har forklaret, at de begyndte på Lumskebuksen kl. 18 og sad
der til kl. 22.30/23.00.

Foreholdt bilag 7-7, afhøringsrapport, side 2, andet afsnit, hvoraf det frem-går,
at de gik direkte fra Lumskebuksen til Kollegie, forklarede tiltal-te, at han i dag
ikke kan erindre, om de gik direkte fra Lumskebuksen til Kollegie. Det kan godt
passe, at han har forklaret sådan til politiet. Hvis de havde været et andet sted,
forestiller han sig, at Person 3 og Vidne 3 havde sagt det til ham dagen efter.

Foreholdt bilag 7-7, afhøringsrapport, side 2, midterste afsnit, hvoraf det
fremgår:
"På kollegiet var han fortsat med at drikke. Han kunne ikke huske hvor me-



/

side 11

get, men han var ret fuld"
forklarede tiltalte, at det nok godt kan passe, at han har forklaret sådan til
politiet. Han har ingen konkret erindring om, hvorvidt han fortsatte med at
drikke.

Tiltalte har ikke i dette omfang prøvet at få blackouts og kan bestemt godt huske
en aften, når han har været i byen. Han vil mene, at blackouts betyder, at
størstedelen af aftenen er væk, og det mindes han ikke at have prøvet tidli-gere.

Foreholdt bilag 7-7-1, afhøringsrapport af 23. maj 2021, side 3, femte afsnit,
hvoraf det fremgår:
"Adspurgt til om afhørte ofte fik blackout, forklarede han, at det var sket et par
gange men ikke ofte",
forklarede tiltalte, at det godt kan passe, at han har sagt sådan til politiet. Han
forstod blackouts sådan, at man ikke husker nogle ting, der er sket. Han har
prøvet, at der er 5-10 minutter, som han ikke kan huske, hvis han f.eks. taler
med sine kammerater om en bytur dagen efter, hvilket han mener, at al-le har
prøvet, men det er blackout i den størrelsesorden, som der foreligger under
denne episode, han aldrig har oplevet før.

Han husker ikke, hvordan skaden på hans penishoved er opstået. Han blev først
opmærksom på skaden i forbindelse med lægeundersøgelsen. Han hav-de
samleje med en anden pige dagen efter på en Tinderdate lørdag aften. Skaden
kan være opstået der. Han er farveblind og kan ikke se rødlige nuan-cer. Han
har ikke for vane at studere sin egen kønsdel.

Adspurgt supplerende af forsvareren, forklarede tiltalte, at inden hovedtrau-met
levede han et standardliv, hvor han studerede på Skole, havde studiejobs,
venner, familie, kærester i ny og næ og festede mv.

Han anmeldte ikke overfaldet til politiet. Hans liv har ikke været det samme
siden hverken psykisk og fysisk. Han har sygeorlov fra studiet. Han har kro-
niske smerter, primært i øjnene og havde også før kronisk hovedpine. Han har
angst for fremtiden, og han lider af PTSD. Det har ødelagt hans liv. Han søgte
professional hjælp. Han gik oprindeligt til sin egen læge, der havde ferie, og
blev derfor henvist til en anden læge, der sagde, at han ikke havde tegn på
hjernerystelse og skulle give det 14 dage. Da der var gået 14 dage, tog han forbi
sin egen læge, der sagde at han havde hjernerystelse og skulle give det
yderligere 14 dage. Efter 14 dage var der ikke sket nogen ændring, og han
skulle give det 1 måned, og efter den var der fortsat ikke sket nogen ændring.
Han havde knaldende hovedpine og ondt i øjnene. Han kunne ikke overskue
noget og blev dårlig med opkast. Til sidst fik han presset igennem, at han skulle
til en neurolog, hvor han fik nogle genoptræningsøvelser, og først havde det en
positiv virkning, og han kom nogenlunde tilbage til halvt normal tilstand og
startede på sit studiejob i ca. 15 timer. Efter et par uger var han igen
sengeliggende i 1½ mdr. Han kom igen tilbage og fik det nogen-



/

side 12

lunde og skulle til at starte studie, hvorefter korthuset endnu engang væltede, og
han var præget af smerter. Han har stadig smerter. Undervejs startede han på
medicinen, der havde en minimal effekt og ødelagde hans søvnrytme. Han følte
sig som en zombie. I starten betød medicinen, at han sov rigtig meget, hvorefter
det vendte og gjorde, at han slet ikke kunne sove. Nogle gange kunne han sove
nogle timer sammenhængende, og andre gange kunne han ik-ke sove igen. Han
skal under normale omstændigheder sove minimum om-kring 9 timer. Han vil
tro, at han missede 3-4 timer hver nat, og sådan var det også op til episoderne
beskrevet i anklageskriftet.

Han var psykisk meget presset, da han normalt elsker at læse og skrive. Han vil
arbejde med noget bogligt. Hele hans familie er akademikere, og han vil gerne
være akademiker. Det var alle hans forestillinger om livet, der blev re-vet væk
under fødderne på ham.

Tiltalte har ikke kunnet gennemlæse sagsakterne sammen med sin forsvarer.
Han kan ikke læse beskeder eller se billederne. Nogle gange kan han lidt, og
andre gange kan han slet ikke noget. Han kan på en god dag læse i ca. 6 se-
kunder, før han får hovedpine. Det falder ham ikke naturligt at tale om sine
følelser eller sine bekymringer for fremtiden. Han kan godt før have oplevet, at
han ikke lige kunne huske alting, når han havde været i byen, men der var ikke
noget bekymrende ved det.

Han husker ikke, hvad han spiste den pågældende dag. Han mener, at han havde
købt flæskesværd på baren, fordi han var sulten. Han husker ikke, om han
indtog noget mad i løbet af natten. Han husker ikke, hvornår han spiste noget
igen, men nok i løbet af dagen efter.

I forbindelse med korrespondancen med Vidne 5 beskrev han sin dårlige sam-
vittighed. Han er ekstremt selvkritisk og syntes, at det var pinligt at have væ-ret
så beruset, at han ikke kunne huske, hvad der var foregået. Han havde et meget
direkte sprog med Vidne 5. Det er ubegribeligt at læse beskederne ef-
terfølgende. Da han skrev sådan til Vidne 5, kunne han ikke huske noget af det,
der er anført i anklageskriftet, og han var totalt paf, da politiet anholdt ham. Han
huskede kun et glimt, som han også fortalte politiet med det sam-me. Han
husker ikke at have mødt Vidne 5 til festen. Han er efterfølgende blevet
opmærksom på, at Vidne 5 også var til festen på Kollegie. Vidne 5 besøgte ham
i fængslet, hvor han spurgte hende om, hvornår de sidst havde set hinanden.
Vidne 5 sagde, at det var den aften på Kollegie, men det husker han slet ikke.
Han kan ikke huske, at Vidne 5 også var på Kollegie. Politiet sagde, at det måtte
de ikke tale om. Det var Vidne 5, der skrev, at hendes ekeskæreste boede på
Kollegie.

Han havde ikke tænkt over, hvorfor hun i bilag 4-16-2, side 4, spurgte: "Hvad
lavede du til fest på Kollegie".

Han havde været i bad inden, han havde sin Tinderdate lørdag aften. Han



/

side 13

havde ikke en følelse af at have haft sex med nogen. Han husker ikke, om da-
ten var planlagt på forhånd, men de sås lørdag aften, og de endte med at have
sex. Han kom hjem og sov, og han blev anholdt dagen efter.

Han har det ubeskriveligt forfærdeligt. Det er det værste mareridt, han har været
udsat for. Han vil hellere tage et par hjernerystelser og et par depressi-on i
stedet for det her. Han er skamfuld uagtet, hvad der er sket. Det sidste, nogen
vil, er at gøre et andet menneske fortræd. Det var svært at forholde sig til, da
han ingen erindring har om det. Han har kun har læst i rapportene, hvad de
siger. Han er flov og skamfuld helt ind til benet.

Tiltalte husker ikke, hvorfor han skulle havde spurgt efter en Navn 2, Navn 3
eller Navn 4, da de navne ikke siger ham noget. Ingen af hans venner hedder
dette."

Vidnet Forurettede 1 har til retsbogen afgivet følgende forklaring un-der
dørlukning:

"..[ Dørlukning ]



/

side 14

[ Dørlukning ]



/

side 15

[ Dørlukning ]



/

side 16

[ Dørlukning ]



/

side 17

[ Dørlukning ]



/

side 18

[ Dørlukning ]

"
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Vidne 1 har til retsbogen afgivet følgende forkla-ring:

"..at der den 21.-22. maj 2021 var en fest på Kollegie. Vidnet boede på Værelse
13 og var nabo til Forurettede 1, der også er hendes gode veninde. Vidnet deltog
i festen, som hun ikke husker, hvornår begyndte. Hun gik rimelig tidligt i seng
den aften. Hun har svært ved at huske aftenen, indtil hun gik i seng. Det
skyldes, at hun bedst husker alt det, der skete senere på aften. Hun har ikke
festet med tiltalte og kender ham ikke. Hun gik i seng omkring kl. 00.30. Hun
vågnede, da hun hørte nogle råbe ude i mellemgan-gen. Hun ved ikke, hvad
klokken var.Vidnet kunne høre en mande- og en kvindestemme. Hun genkendte
Forurettede 1's stemme. Hun gik ud i mellemgangen mellem de to værelser for
at se, hvad der skete. Hun husker, at der blev råbt ”gå ud” , men ikke så meget
andet. Forurettede 1 var i sengen inde på sit værelse. Hun græd og sad med sin
dyne viklet omkring sig. Hun havde ikke tøj på. Forurettede 1 var ked af det,
bange og sagde, at der var en inde på hendes værelse, som hun ik-ke kendte, der
havde haft sex med hende.

Forurettede 1 græd højlydt, råbte og var helt ude af den. Vidnet gik på gangen,
hvor hun så tiltalte. Han havde bar overkrop, sko, bukser og en rygsæk og stod
og fumlede med sin rygsæk og sin jakke. Hun spurgte, hvem han var, og hvad
han lavede der, og om han kendte nogen på gangen, siden han var gået den vej,
og ikke den anden vej, hvor man skulle ud. Vidnet spurgte, om han hav-de
været inde på Forurettede 1's værelse, hvilket han benægtede og sagde, at han
ikke



/

side 19

kendte Forurettede 1. Han sagde noget med: "Navn 2 siger jeg skal stå stille her
og vente". Vidnet prøvede at finde ud af, hvad han mente, imens hun pegede og
spurgte, hvor han skulle have været til fest henne samt prøvede at få så me-get
information som muligt ud af ham. Han virkede meget underlig og havde en
underlig adfærd og var uforstående overfor, hvad der skete og sagde: "Hvorfor
hater I på mig?" Vidnet ville blive hos Forurettede 1. Forurettede 1 kom ud på
gangen, og Forurettede 1 sagde, at han skulle skride. Vidnet prøvede at forklare
ham, hvordan han kom ud fra kollegiet. Forurettede 1 tog et billede af ham,
hvorefter han begyndte at gå ned imod dem, og der blev hun lidt nervøs.
Forurettede 1 gik ind på sit værelse igen. I mellemtiden kom genboen ud på
gangen. Vidnet forklarede kort, hvad der var sket, og genboen løb efterfølgende
efter tiltalte ned ad trapperne. Vidnet var frustreret, da hun havde forsøgt at få
ham ud fra kollegiet længe, men han blev ved med at tage i en forkert dør.

Han virkede uforstående omkring de ting, som de sagde til ham. Hun syntes, at
det var en underlig adfærd, han havde i forhold til, hvad han blev ”taget i” . Hun
syntes, at det var mærkeligt, at han ikke hurtigt prøvede at komme væk fra
stedet, men i stedet havde en lang samtale med dem. Han havde opspilede øjne,
og hun var bange for, hvad det kunne udvikle sig til. Han virkede ikke beruset,
men det virkede mere som en vanvittig måde. Adfærden kunne hun ikke
genkende. Måske var han beruset i en forstand, men det virkede mere som om,
at han var høj på et eller andet, da det var en meget underlig ad-færd.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at han sagde, at han
prøvede at komme ud, men det kunne hun ikke se. Han stod og fumlede med sit
tøj og taske, imens de havde en råbende samtale. Hun ved ikke, om han tog i
håndtaget til nogle af dørene. Hun sagde til ham, at det var den næste dør. Det
hele gik meget langsomt.

Hun er meget i tvivl, om han selv troede på det, han sagde. Hun mener ikke, at
han reagerede, da Forurettede 1 tog billeder af ham. Han løb ikke fra stedet,
selvom der blev taget billeder af ham. Vidnet fortalte ham flere gange, hvordan
han kom ud derfra, og imens forklarede han flere ting. Han sagde blandt andet:
"Navn 2 siger jeg skal stå stille her", hvilket han sagde ret hurtigt i forløbet.
Sætningen gav ingen mening. Han virkede ikke træt og beruset, men mere
hyper. Hun ved ikke, hvordan hun skal forklare det bedre. Hun kunne ikke
genkende adfærden. Hun forstod ikke hans respons.

Person 7 (genboen) løb efter tiltalte, men kunne ikke finde ham, hvorefter de
ringede til politiet. Tiltalte løb ikke fra stedet.
..."

Vidnet Forurettede 2 har til retsbogen afgivet følgende forklaring under
dørlukning:

"...



/

side 20

[ Dørlukning ]



/

side 21

[ Dørlukning ]



/

side 22

[ Dørlukning ]



/

side 23

[ Dørlukning ]

"

Vidne 2 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"... at hun deltog i festen den 21.-22. maj 2021. Hun vågnede først ved 12-tiden.
Hun kender Forurettede 2, da de boede på gang sammen. Forurettede 2 er en af
hendes meget tætte veninder. Vidnet kom ud i køkkenet, hvor Forurettede 2,
Forurettede 3 og hele køkkenet talte om, hvad der var sket om natten. Der havde
været et opslag på Facebook om, at der havde været en person på et værelse, og
det talte de om. Forurettede 3 og Forurettede 2 sagde, at der også havde været
en på deres værelse.

Forurettede 2 og hun talte også ude i køkkenet om, at der havde været en person
inde hos Forurettede 2. Forurettede 2 talte ikke så detaljeret om det. Hun havde
ikke lyst til at tale om det, da hun blev berørt af det. Forurettede 2 lignede en,
der blev ked af det. Forurettede 2 fortalte senere på værelset, at hun var vågnet
af, at der var en, som var kom-met ind til hende, lagt sig ovenpå hende og
kysset hende. Vidnet sagde, at



/

side 24

Forurettede 2 skulle melde det til politiet. Der gik måske to dage, før
Forurettede 2 fortalte alt, hvad der var sket inde på hendes værelse. Forurettede
2 fortalte, at han havde haft nogle fingre oppe i hende og ikke ville gå væk fra
hende, men pludselig re-spekterede han, at han skulle gå væk, da hun havde
sagt fra flere gange, hvor han ikke havde lyttet.

Forurettede 2 var forvirret, meget ked af det og chokeret. Forurettede 2 var i
tvivl, om det kunne anmeldes til politiet, idet hendes dør ikke havde været låst.
Vidnet sagde til Forurettede 2, at man ikke måtte gå ind på hendes værelse og
gøre de ting, som var sket. Forklaringen fra Forurettede 2 kom løbende. De talte
først om det kort i køkkenet og 1-2 dage efter, at Forurettede 2 var blevet
undersøgt på Rigshospitalet. Vidnet mener, at Forurettede 2 blev undersøgt 1-2
dage efter episoden, og hun fik først der at vide, at han havde stukket nogle
fingre op i Forurettede 2. Hun husker, at Forurettede 2 sagde, at han pludselig
havde sat sig op, hvor han havde taget sit tøj af og sagde: "Slap nu af jeg skal
nok gå", og pludselig ville han godt gå. Forurettede 2 sagde, at han sad med sin
telefon på sengekanten. Hun husker ikke, om Forurettede 2 har fortalt, at han
skulle have sagt andet.

Foreholdt omslag 2, bilag 4-1, afhøringsrapport af 17. juni 2021, side 3, an-det
afsnit, hvoraf fremgår: "Afhørte forklarede, at Forurettede 2 havde fortalt
hende, at fyren havde været vulgær i sin tale. Han havde sagt, at han ville
kneppe hende, og noget med at han ville stikke sin pik i munden på hende” ,
bekræf-tede vidnet, at hun har forklaret sådan til politiet.Hun kan ikke i dag
huske ordret, hvad han skulle have sagt. Hun kan godt huske, at det var nogle
vul-gære ting.

Forurettede 3 fortalte åbent i køkkenet, at hun og hendes kæreste blev vækket
af, at der var en, som rakte over hendes kæreste, imens de sov, og tog hende på
brysterne. Forurettede 3 vågnede, fordi han havde kolde hænder. Han gik
efterføl-gende igen. De talte ikke så meget mere om det.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at Forurettede 2 troede,
at det var en anden, der kom på besøg, og at hendes dør var ulåst, fordi hun
ventede på en fyr. Der gik nogle sekunder, før Forurettede 2 fandt ud af, at det
ikke var den fyr, som hun kendte. Forurettede 2 var i tvivl, om hun skulle melde
det eller ej, da hun ikke havde afvist det fra starten. Forurettede 2 havde flere
gange sagt nej.

Foreholdt omslag 2, bilag 4-1, afhøringsrapport af 17. juni 2021, side 3, før-ste
afsnit, hvoraf fremgår: ” Manden var ligesom pludselig blevet anderle-des, og
lyttede ligesom til Forurettede 2” , bekræftede vidnet, at hun har forklaret så-
dan til politiet. "

Vidnet Forurettede 3 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"... at hun boede på Kollegie Værelse 3. Der var en genåbnings-fest på kollegiet.
Hun var med til festen. Hun husker ikke præcis, hvornår fe-sten sluttede for
hende. Hun vil antage, at det var omkring kl. 02.00. Hun



/

side 25

drak til festen og var fuld/beruset, da hun gik i seng. Hun havde ikke blacko-ut.
Hun kan huske, hvad der skete den aften. Hun gik i seng samtidig med sin
kæreste Person 9. De sov begge nøgne. Person 9 sov yderst, og hun sov inderst
mod væggen. Hun vågnede ved en kold berøring på hendes bryst. Det var ik-ke
hendes kæreste, der rørte ved hende. Der var en, der rakte sin hånd over sengen
og rørte ved hende, og da hun vågnede op, blev hånden trukket til sig. Hun vil
tro, at hånden havde været der nogle sekunder og ikke længere end det, men det
er selvfølgelig svært at sige. Dynen var under hendes bry-ster, da hun vågnede.
Det var en ubehagelig situation at vågne i. Vidnet nåe-de ikke at se ham. Person
9 begyndte at snakke med ham. Hendes kæreste sag-de: ” Hvad fuck laver du
her ”, hvorefter der var en samtale om dette, men der blev ikke sagt noget til
hende. Da Person 9 spurgte, hvad han lavede, vid-ste Person 9 ikke, at han
havde rørt hende på brystet. Personen svarede, at han ledte efter en Navn 3. Det
er set før, at man leder efter sine venner på kolle-giet. Han stod helt henne ved
sengen. Han sagde, at han ledte efter Navn 3 eller et navn, som startede med
"M" flere gange. Personen gik ud fra værel-set, og hendes kæreste låste døren.
Hun har aldrig før følt sig utryg der, og har aldrig før låst sin dør. Den var heller
ikke låst den pågældende aften. Hun låser nu altid sin dør. Sengen var 140 cm
bred. Hun oplevede personen som ubehagelig, og hun troede ikke på det, han
sagde, idet han stod helt henne ved hendes seng. Det kan godt være, at han var
påvirket af alkohol. Han kunne ikke direkte sige, hvem han ledte efter, og det
var meget vævende, når han talte. Han var meget gentagende og sagde, at han
ledte efter en.

Forsvareren foreholdt, forhold 3, bilag 2, afhøringsrapport af 22. maj 2022, side
2, nederst, hvoraf fremgår: ” Gerningsmanden sagde flere usammen-hængende
ting, som antydede at han ledte efter en der hed ”Navn 3” ”, be-kræftede vidnet
at have forklaret sådan til politiet. Han var vævende og u-sammenhængende.
Det kan godt passe, at hun har opfattet ham usammen-hængende, fordi han ledte
efter én og ikke svarede på spørgsmålene.

Adspurgt af bistandsadvokaten forklarede vidnet, at hun ikke i lang tid har følte
sig påvirket af det, men i dag selvfølgelig føler sig ret berørt af det, når hun taler
om det, hvilket hun også er blevet under samtaler med bistandsad-vokaten.
..."

Vidnet Forurettede 4 har til retsbogen afgivet følgende for-klaring:

"... at hun boede på Værelse 4 i den mellemste bygning på Kollegie. Hun deltog
i festen den 21. maj 2021 på Kollegie. De spiste af-tensmad sammen i køkkenet
og drak nogle øl. Det var hele kollegiet, der fe-stede sammen. Hun drak øl, men
var også en smule syg, så hun drak derfor ikke så meget, som hun normalt ville
have gjort. Hun var ikke specielt beru-set. Festen sluttede for hende omkring kl.
02.00 - 03.00. Hun har ikke set tiltalte før eller festet med ham i løbet af
aftenen.



/

side 26

Hun gik i seng på sit eget værelse alene. Hun sover nøgen. Hun vågnede ved, at
hendes dør gik op. Der var tidligt morgenlys. En person satte sig på hen-des
seng og sagde, at der var nogen, der ventede på hende et sted. Han nævnte nogle
navne. Hun sagde, at det nok ikke kunne være hende, da hun ikke ventede på
nogen. Hun var ikke helt vågen. Han kiggede på hendes håndled, hvor han fik
øje på en tatovering og spurgte ind til betydningen. Han sad midt på sengen ved
kanten omkring hendes knæ/lægge. Han spurgte, om han måtte give hende et
kram, hvilket hun sagde nej til. Hun sagde, at han skulle gå ud og feste videre,
hvis det var det, han ville. Det var først, da hun vågnede igen, og døren stod
åben, at hun kom i tanke om, hvad der var sket. Hun vil tro, at han i alt var inde
på hendes værelse i ca. 5-6 mi-nutter.

Hun havde ikke låst sin dør. Hun låser normalt aldrig sin dør, hvilket er helt
almindeligt på kollegiet. Han var iført en trøje og en lilla rygsæk. Han var høj,
spinkel af bygning med mørkt hår. Hun husker primært en lilla taske. Hun
husker ikke navnene, han sagde, men det var både pige- og drengenav-ne. Han
satte sig hurtigt ned på sengekanten. Han tog fat i hendes håndled og nussede
over tatoveringen med tommelfingeren. Han spurgte ind til, hvad det var for en
tatovering, og hun var for træt til at forklare det, og hun sagde nok bare, at det
var en tatovering. Han holdt blidt om håndleddet og holdt ikke fast. Han spurgte
hurtigt efter, om han måtte give hende et kram, hvilket hun svarede nej til. Hun
mener, at han gentog spørgsmålet nogle gange. Imens han spurgte, sad han hele
tiden på sengen og lænede lidt sin overkrop ind over der, hvor hun lå. Han var
omkring hendes ben. Hun gjorde ikke andet end at sige nej. Da hun havde sagt
nej gentagne gange, stoppede samtalen. Hun faldt ret hurtigt i søvn igen
bagefter. Han sad i sengen i ca. 5-6 minutter i alt. Det er sket før, at nogle har
forvildet sig ind på et værelse. Hun har ikke været utryg ved situationen.

Hun fik senere at vide den dag, at der havde været et overgreb på en anden
beboer samt chikane af nogle piger i både ny og gammel bygning. Hun har
efterfølgende følt sig utryg. Hun oplevede personen på værelset som fuld.

Foreholdt bilag 4-19-1, afhøringsrapport af 1. juni 2021, side 2, femte afsnit,
hvoraf det fremgår: "så begyndte han at kravle op i sengen og spurgte igen om
de ikke skulle kramme. Han kravlede ikke ned under hendes dyne. Han var
ligesom kravlet op i sengen på ”alle 4” ", forklarede vidnet, at hun ikke har
forklaret sådan til politiet. Det kan måske være svært at forklare over en telefon,
men han har kun lænet sig ind over hende, hvor han strakte sine arme ud.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at han talte lidt i vil-
delse og fuldesnak, da det ikke gav mening det, han sagde. Vidnet tænkte ik-ke
over måden, han formulerede sig på, men syntes, at det lød mærkeligt, da hun
ikke kendte de mennesker, han nævnte. Hun lagde ikke mærke til, hvor-



/

side 27

dan han bevægede sig. Hun syntes, det var lidt mærkeligt, men der er en åben
kultur på et kollegie."

Vidnet Forurettede 5 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"Vidnet forklarede vedrørende forhold 9-10, at hun den 21. maj var til ge-
nåbningsfest på kollegiet og boede på Værelse 5. Festen startede fredag ef-
termiddag omkring ca. kl. 18.00. Hun drak øl, vin og drinks. Hun gik i seng
omkring kl. 5.30 om morgen. Hun talte ikke med tiltalte under festen og ken-der
ham ikke. Hun gik i seng på sit eget værelse alene. Hun låser ikke sin dør på sit
kollegieværelse, hvilket er meget normalt. Hun gik i seng iført under-bukser.
Hun faldt i søvn omkring kl. 05.30. Hun husker det, som om hun krammede sin
dyne, så hendes ryg var blottet. Hun vågnede ved, at personen kom ind på
hendes værelse. Hun vågnede ca. kl. 06.30. Vidnet så en ung mand, der stod på
hendes værelse med en rygsæk og jakke på, imens han tal-te til hende. Han talte
sort, og hun forstod ikke, hvad han sagde. Hun troede, at han måske havde
glemt noget, hvilket hun spurgte om. Hun kan ikke hus-ke i detaljer, hvad han
sagde. Han satte sig i hendes seng på sengekanten ne-de ved fodenden. Hun lå i
højre side. Han spurgte, om de skulle kysse. Hun husker ikke, om han sagde
andet. Han gjorde ikke noget. Hun svarede nej til, at de skulle kysse. Vidnet
sagde, "hvorfor er du her? " og "du skal gå nu". Hun bad ham om at gå
omkring tre gange. Han rejste sig og sagde "slap af", imens han tog sine hænder
op. Han gik. Vidnet kiggede ikke på klokken, da han forlod værelset.

Han havde et vildt udtryk i øjnene, og han virkede væk/høj på noget eller me-
get fuld eller måske på stoffer. Hans øjne var meget store og de virkede me-get
opspilede og så lidt vilde ud. Hun talte med politiet og fik forevist et fo-to.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at hun havde druk-ket
og ikke var påvirket af stoffer. Hun husker ikke, hvor fuld hun var, da hun gik i
seng. Hun vil tro på en skala fra 1-10, at hun lå på omkring 6, hvor 10 er
nærmest bevidstløs, og 1 er ædru.

Hun lagde ikke mærke til, om han slingrede rundt. Han væltede ikke rundt eller
gik ind i noget. Hun husker opspilede øjne med store pupiller, der så dy-riske
ud.

Foreholdt forhold bilag 4-24, afhøringsrapport, side 2, andet nederste afsnit,
hvoraf det fremgår: " Fyren havde set meget påvirket ud, afhørte havde al-drig
set nogle øjne der så så mærkelige ud før",
forklarede vidnet, at det godt kan passe, at hun har sagt sådan til politiet.

Foreholdt bilag 4-24, afhøringsrapport, side 2, hvoraf det fremgår: "Han havde
ligesom talt lidt "sort". Det var usammenhængende det han sagde", bekræftede
vidnet at have forklaret sådan til politiet. Det var sort og usam-



/

side 28

menhængende.

Hun blev utryg og forvirret, da han satte sig i hendes seng. Hun var forvirret
over, hvad han skulle på hendes værelse.

Foreholdt bilag 4-24, afhøringsrapport, side 3, øverste afsnit, hvoraf det
fremgår: "Forespurgt om afhørte havde følt sig utryg eller andet da fyren var
kommet ind. Hun forklarede, at hun egentlig ikke havde været nervøs, da han
var inde på hendes værelse. Men efterfølgende, da hun var blevet klar over
hvad fyren havde gjort, havde hun været påvirket af det i den før-ste uges tid",
bekræftede vidnet, at have forklaret sådan til politiet. Hun sy-nes, at det var
mærkeligt, at han satte sig i hendes seng.

Adspurgt supplerende fra anklageren forklarede vidnet, at hun måske bare var
forvirret, da han satte sig i hendes seng, da hun ikke kendte ham. Hendes tanker
var "hvad laver han her", "hvad skal han" og "hvem er han". Hun hus-ker ikke
at have tænkt på andet i det øjeblik. "

Vidnet Forurettede 6 har til retsbogen afgivet følgende forkla-ring:

"Vidnet forklarede vedrørende forhold 11-12, at hun på daværende tidspunkt
boede på kollegiet på Værelse 6. Festen startede for hende omkring kl. 19.00.
Hun drak kun øl til festen.

På en skala fra 1-10 vil hun tro, at hun lå på 4, hvor 10 er meget beruset og 0 er
ædru. Hun festede på sit eget køkken og på gangen, hvor værelserne lig-ger.
Hun festede ikke med tiltalte og kender ham ikke. Festen sluttede for hende
omkring midnat. Hun gik i seng alene. Det er normalt, at man ikke lå-ser døren
til sit værelse. Hun havde heller ikke låst døren. Hun ved ikke, hvornår hun
vågnede igen. Hun vågnede to gange i løbet af natten.

Første gang hun vågnede, var det mørkt på hendes værelse. Der stod en per-son
inde på hendes værelse, der spurgte hende om noget med en fest. Hun tænkte, at
det var en person, som var med til festen, hvorefter hun bad ham om at smutte
ud til festen igen, da hun var træt. Det er ikke unormalt, at ens venner kommer
ind og beder en om at komme ud til festen igen. Han gik, og det føltes som ca. 1
minut, hvor han befandt sig på hendes værelse. Han stod ca. 1 meter væk fra
hende. Hun husker ikke, om hun flere gange bad ham om at gå.

Anden gang hun vågnede, var han inde på hendes værelse igen. Hun gen-kendte
ham både på stemmen og formen. Han havde mørkt tøj på og var høj. Han var
helt inde på hendes værelse og stod det samme sted som tidligere, men denne
gang var det som om, at han ikke ville gå. Hun husker ikke, hvad han gjorde.
Hun blev bange og vred og råbte ad ham, at han skulle gå. Hun



/

side 29

bad ham om at gå flere gange. Hun tænkte, om han havde tænkt sig at gøre
hende fortræd. Hun husker ikke, hvad han sagde, men han sagde nogle ting.

Foreholdt bilag 4-22, afhøringsrapport af 17. juni 2021, side 2, fjerde afsnit,
hvoraf det fremgår: "Det endte med at afhørte stod og skreg til fyren to gan-ge,
at han skulle gå ud", forklarede vidnet, at det godt kan passe, at hun har
forklaret sådan til politiet.

Foreholdt bilag 4-22, afhøringsrapport af 17. juni 2021, fjerde afsnit fortsat,
hvoraf det fremgår: "Så sagde fyren til afhørte, at hun skulle slappe af", be-
kræftede vidnet at have forklaret sådan til politiet. Hun var ked af det, hvil-ket
hun også var næste morgen. Næste morgen talte hun med nogle andre på
kollegiet om episoden, og vidnet synes, at det virkede systematisk. Hun for-
stillede sig, at han var påvirket. Det kan også godt være, at der var nogle da-gen
efter, som mente, at han var påvirket. Da han kom ind anden gang, stod han ca.
1 meter fra hende. Han bevægede sig ikke, men han blev stående. Vidnet husker
ikke, hvordan hans attitude var.

Foreholdt bilag 4-22, afhøringsrapport, afsnit 6, andet punktum, hvoraf det
fremgår: "Fyren havde haft en attitude, som om han gerne ville tilnærme sig
afhørte muligt seksuelt.", bekræftede vidnet at have forklaret sådan til politi-et.
Hun husker ikke ordret, hvad han sagde. Han spurgte, om hun skulle med ud til
fest. Hun tør ikke udtale sig om, hvad der skulle have været seksuelt, men det
var hendes indtryk.

Foreholdt bilag 4-22, afhøringsrapport, afsnit 6, hvoraf det fremgår: "Afhørte
havde en fornemmelse af, at han måske ville være gået hen til hende hvis hun
ikke var vågnet", bekræftede vidnet at have forklaret sådan til politiet. Det var
hendes fornemmelse, at hvis ikke hun var vågnet, så frygtede hun, hvad der
ville være sket.

Foreholdt bilag 4-22, afhøringsrapport, side 3, første afsnit, sidste punktum,
hvoraf det fremgår: "Han havde som oplyst haft en meget "målrettet" attitu-de",
bekræftede vidnet at have forklaret sådan til politiet. Hun sover uden BH og kun
med trusser. Da hun vågnede anden gang, husker hun ikke om man kunne se, at
hun kun lå i trusser. Vidnet synes, at han virkede påvirket. Han virkede ikke
fuld, men virkede meget fjern og ligeglad. Hendes egen op-fattelse var, at der
måske var nogle stoffer indblandet, da han godt kunne stå stille og bevæge sig
rundt. Han havde en rygsæk med sig.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at hun ikke var på-
virket af andet end alkohol. Der gik ikke lang tid imellem første og anden
episode, ca. indenfor en time.

Vidnet Forurettede 7 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:



/

side 30

"Vidnet forklarede vedrørende forhold 13 og 14, at hun boede på Kollegie på
Værelse 7. Hun deltog i festen. Hun husker ikke, hvornår fe-sten startede for
hende. Hun drak meget og husker ikke, hvornår hun starte-de med at drikke.
Hun drak øl. Hun ved ikke, hvor på skalaen fra 1-10 hun lå. Hun kan godt huske
noget fra aften. Hun gik tidligt i seng. Hun var ikke sanseløst beruset. Hun
festede på sit køkken og på andre køkkener. Hun har ikke talt med eller set
tiltalte til festen og kender ham ikke. Hun indtog ikke andet end alkohol. Hun
gik i seng omkring kl. 00-01.00. Hun sov på sit eget værelse. Hun gik i seng
samtidig med sin daværende kæreste.

Vidnet sov yderst og hendes kæreste sov inderst mod vinduet. De havde ho-
vedet mod væggen. Vidnet mener, at hun sov med t-shirt og trusser. Det er er
normalt på kollegiet, at man ikke låser sin dør, hvilket hun heller ikke gør, men
denne dag havde hun låst døren, så hendes venner ikke skulle komme ind og
sige, at de skulle komme ud og feste igen. Vidnet faldt hurtigt i søvn og
vågnede omkring kl. 05.00 ved, at nogen forsøgte at komme ind på hen-des
værelse ved at tage i i håndtaget til hendes værelse. Hun kiggede på uret og
synes det var mærkeligt, at nogen forsøgte at komme ind på hendes væ-relse så
tidligt. Hun gik ud på gangen for at se, hvem det var. Hun så ikke nogen. Hun
lagde sig til at sove igen og troede, at hun havde låst døren igen, hvilket hun
ikke havde.

Vidnet vågnede igen, da en person kom ind på hendes værelse, hvor han
spurgte, om hun havde set "Navn 4". Vidnet satte sig op i sengen og sagde, at
hun ikke kendte en person, der hedder Navn 4. Han begyndte at gå hen imod
hende mod hendes seng, og hun bad ham om at gå, men han blev ved med at gå
hen imod sengen. Han stod til sidst ca. 1 meter væk fra hendes seng. Vidnets
kæreste lå op imod vinduet, og han rejste sig op og sagde "du skal gå nu",
hvorefter han svarede "slap af bro" og begyndte så at bakke ud. Hun tænkte, at
det var mærkeligt. Hun kunne høre, at han gik ind til hendes nabo ved siden af,
hvor hun kunne hører noget rumsterende. Vidnet lagde sig efterfølgende til at
sove.

Han var ca. 24-26 år gammel og havde mørkt hår. Foreholdt bilag 4-17-1, af-
høringsrapport, side 2, afsnit 5, hvoraf det fremgår: "De lagde sig til at sove
igen. Men så kom der en fyr med mørkt hår og lilla rygsæk ind på værelset. Han
stak ligesom hovedet ind ad døren", forklarede vidnet, at hun ikke i dag husker,
om han havde en rygsæk på sig, men det kunne hun nok den gang. Puderne lå i
midten og rundt i sengen, så man kunne måske ikke se hendes kæreste i sengen.
Han virkede i hvert fald overrasket, da hendes kæreste pludselig satte sig op i
sengen. Hendes kæreste sagde meget bestemt til ham "du skal gå nu", hvilket
han så gjorde.

Vidnet synes, at personen på hendes værelse var ubehagelig, da han ikke gik,
selvom hun sagde, at han skulle gå, og at han blev ved med at gå hen imod
hende i sengen.



/

side 31

Flere personer fra kollegiet talte dagen efter om, at der havde været en per-son
inde på flere værelser, så de lavede et opslag på Facebook. De skrev på
Facebook, at han ikke måtte komme igen, da han havde været inde på flere
værelser.

Følelsen ”ubehagelig” havde hun allerede under episoden

Foreholdt bilag 4-17-1, afhøringsrapport, side 1, afsnit 3, hvoraf det fremgår: "
Kl. ca. 06.00 hørte afhørte, at der var nogen som tog i dørhåndtaget", be-
kræftede vidnet, at det godt kan have været kl. 06.00.

Vidnet kan ikke vurdere om han virkede påvirket. Vidnets nabo hedder
Forurettede 9. "

Vidne 3 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"Vidnet forklarede, at hun har boet sammen med tiltalte og Person 3. Vid-net
nåede at bo sammen med Tiltalte i ca. 2 uger, før han blev anholdt. Hun kendte
ikke Tiltalte, før hun flyttede ind i lejligheden. De boede 4 mennesker i
lejligheden på daværende tidspunkt.

Hendes indtryk af Tiltalte var, at han i første omgang virkede meget social og
spurgte meget ind til hende. Tiltalte var meget i lejligheden, da han på dette
tidspunkt ikke gik på studie. Hun oplevede, at Tiltalte til tider kunne være lidt
spøjs og kom meget ind på hendes værelse og ville gerne snakke, hvor de og-så
så film mv. sammen. Tiltalte var meget skiftende i sit humør. Han kunne ik-ke
rigtigt kende hendes grænser. Nogle gange bankede Tiltalte også sent på om
aften på hendes værelsesdør. Det var måske kl. 22.00, hvor hun havde sagt
godnat og var gået i seng. Han kom bare ind for at sludre. Han havde lidt en
spøjs adfærd i forhold til, hvor kort tid hun havde kendt ham. Han kunne også
finde på at hive lidt i hendes dyne. Tiltalte talte meget filosofisk, og de talte
meget om følelser og de ting, som han kunne have det svært ved. En uges tid
inden hun flyttede ind i lejligheden, var hun til en fødselsdag, hvor Tiltalte også
deltog, og der talte han om overfaldet, hvilket hurtigt blev meget personligt.

Den 21. maj 2021 var de på baren Lumskebuksen. Hun ankom nok omkring
eftermiddag/ aftensmadstid. Person 3 og Tiltalte var på Lumskebuksen, hvor de
havde siddet i noget tid. Hun tog to veninder med fra studiet. Person 3 og
Tiltalte sad alene ved et bord og drak øl fra kander. Vidnet bestilte også øl, da de
kom derhen. Hun går ud fra, at de deltes om kanderne med øl. Tiltalte var lidt
nedtrykt og sad og talte med Person 3 om det. Vidnet var mere i feststemt
humør. Tiltalte blev irriteret, da de kom, da hun var i en anden stem-ning og det
kom lidt til at handle om hende, da hun lige havde fået nyt job, som hun var
glad for. Tiltalte var i dårligt humør/kort for hovedet og var skuf-fet over sine
kammerater og sad meget på sin mobil. Tiltalte var også uhøflig overfor hendes
veninder. Som hun husker det, talte Person 3 og Tiltalte om,



/

side 32

at han følte sig lidt ensom, samt at han var skuffet over sine kammerater. Tiltalte
blev oprevet over, at hun kom og afbrød ham. Tiltalte sagde til hende på en lidt
hård måde, at de var i gang med en samtale. Der var en dårlig stem-ning.
Tiltalte prøvede at få nogle kammerater hen på baren. Tiltalte blev mere fuld, og
han var nem at irritere.

Hun kendte nogen på Kollegie og var inviteret til festen. Da de gik hen imod
Kollegie, sagde hun til Tiltalte, at han skulle opføre sig or-dentligt, da hun
oplevede, at han var i et underligt humør. Han blev mere fuld og destruktiv. Når
hun siger destruktiv mener hun, at han svarede flabet igen, selvom de andre
jokede. Han var kort for hovedet.

Det var allerede tidligt til festen, at Tiltalte blev provokeret over en fyr, som han
sagde, at han havde lyst til at slå. Han var lidt vred på sine venner, der ikke ville
komme hen på Lumskebuksen, så han følte sig lidt ensom. Tiltalte sagde selv, at
han var skuffet over sine venner. På Lumskebuksen drak de ret meget øl, og de
var meget fulde. De drak også noget rom og cola. De fik meget at drikke, og de
var meget fulde på Kollegie. Hendes indtryk var, at alle var fulde og berusede.
Hun så ikke nogen indtage euforiserende stoffer.

Hun husker ikke, om Tiltalte slingrede på vej til kollegiet, da hun også selv
var fuld. Tiltalte virkede destruktiv/aggressiv og var opstemt over, at de skulle
til fest. Tiltalte var fokuseret på, at han skulle score damer. Det var også der-for,
at hun sagde til ham, at han skulle opføre sig ordentligt. Hans krops-sprog var
aggressivt. Tiltalte virkede fuld. På en skala fra 1-10, hvor 10 er sanseløs
beruset og 1 er ædru, så lå hun nok på en 7-8 stykker på skalaen på vej hen til
Kollegie. Vidnet vil tro, at Tiltalte lå på samme niveau. Det var hendes
opfattelse, at de var lige fulde.

På Kollegie var der fester på de forskellige etager og i de forskelli-ge køkkener.
De startede med at komme ind på et af køkkenerne, hvor de fik lagt deres
overtøj hos en person på dennes værelse. Tiltalte forsvandt herefter fra vidnet,
Person 3 og Person 10. De festede og drak mere alkohol. I løbet af aftenen var
de stadig i kontakt med Tiltalte, da de skrev sammen om, hvor han var, og de
mødte ham også kortvarigt i løbet af aftenen. Tiltalte var meget klar på at feste.
Tiltalte blev mere fuld, og han var lidt over det hele. Da de mødte Tiltalte igen,
så hun også, at han drak dåseøl. Hun så i hvert fald Tiltalte fire gange i løbet af
aften, og der havde de alle sammen dåseøl i hånden. Tiltalte blev mere og mere
fuld i løbet af aften. Han havde snøvlende tale og var lidt over det hele. Han
opførte sig lidt skørt. Tiltalte forsvandt ind på dansegulvet og ud igen. I den ene
ende af gangen så hun Tiltalte gå ind og ud fra nogle væ-relser, hvor han gik
alene. Han hang ikke ud med dem, men var meget alene og bevægede sig ind og
ud af værelser. Tiltalte virkede meget fuld og var ikke et behageligt selskab, så
det gjorde dem ikke så meget, at han ligesom gik væk. De havde ikke lyst til at
komme til en fest, hvor der skulle startes pro-blemer. Tiltalte var ikke godt
selskab denne aften. Tiltaltes humør fra Lumske-



/

side 33

buksen havde ikke ændret sig – udover at der var kommet mere fart på med
dansegulv og mere alkohol, men det var stadig det samme underlige humør,
hvor han gik alene. Vidnet så ikke, om Tiltalte fik scoret en dame. Vidnet og
Person 3 tog hjem omkring kl. 02.00. Det tog dem ca. 30 minutter at finde ud
fra kollegiegrunden. De talte i telefon med Tiltalte omkring 02.30, hvor han
nævnte, at han skulle score damer. Hun og Person 3 delte deres lokation med
ham, men Tiltalte valgte at blive til festen. De talte begge i telefon med Tiltalte,
da den var på højtaler. De spurgte Tiltalte, om han ville med hjem, men han
skulle fortsat score damer. Tiltalte havde sløv tale, og man kunne høre, at han
var meget fuld.

På vejen hjem hentede de noget mad, som de sad og spiste, imens de så no-get
fjernsyn derhjemme, hvorefter de gik i bad. De gik først i seng omkring kl.
05.00. De gik ind på hver sit værelse, hvor de lagde sig til at sove. Tiltalte var
ikke kommet hjem,inden hun faldt i søvn. Hun husker ikke, hvad klokken var,
da hun vågnede igen.

Hun vågnede ved, at Tiltalte stod inde på hendes værelse, og der var det ble-vet
lyst. Tiltalte stod ca. 1 meter væk fra døren, der var lukket bag ved ham. Vidnet
sagde: "Tiltalte hvad laver du?", hvorefter han svarede: "Om han ikke skulle
ligge ved hende?", og så sagde hun: "Tiltalte jeg sover", hvorefter han forlod
værelset, da han forstod budskabet. Hun var i chok. Det gav ikke me-ning, at
han stod inde på hendes værelse, imens hun sov. Hun har ikke prøvet det før. Da
det skete, blev hun forskrækket. Hun syntes, at det var ubehage-ligt. Hun vidste
godt, hvis en anden person, som var større end hende, ville gøre noget mod
hende, så kunne hun intet gøre.

Hun talte efterfølgende med Tiltalte om det. Tiltalte sagde, at han ikke kunne
huske det og benægtede at have sagt, at han ville lægge sig ned ved siden af
hende. De talte om festen på Kollegie efterfølgende. Tiltalte så ud til at have det
dårligt og gav udtryk for, at han troede, at han havde overskredet nogle grænser
til den fest, da han var meget fuld. Tiltalte så ud til at have det dårligt både
fysisk med tømmermænd og mentalt. Han virkede forvirret og u-tryg. Tiltalte
sagde, at han havde gået fra værelse til værelse, da han var fuld og han kunne
huske, at der var en, som havde sagt, om han ikke ville være sød at gå. Tiltalte
sagde også, at han havde overtrådt nogle kvinders grænser ved at have gået ind
og ud af flere værelser. Tiltalte sagde, at han var glad for at han kunne have
dårlig samvittighed over disse ting, hvilket jo betød, at han var et godt
menneske. Vidnet blev mere og mere ængstelig og havde det u-behageligt. Det
handlede meget om Tiltaltes synspunkt. Han fortalte ikke, hvordan han havde
overskredet deres grænser. Tiltalte sagde, at han ikke hav-de voldtaget nogen,
men at han havde overtrådt nogle grænser. Tiltalte gik ik-ke i detaljer, men han
fortalte mere, at han havde været fuld og dum og holdt fast i, at han ikke havde
voldtaget nogen. Tiltalte nævnte ikke specifikt, at det var kvinders værelser han
havde været inde på, og da de talte videre om det, husker hun, at de talte om
kvinder i flertal.



/

side 34

Vidnet ved ikke, om Tiltalte endte med at score nogle damer i løbet af aftenen,
og som hun husker det, talte de heller ikke om det. Tiltalte sagde under samta-
len, at for fyre går der jo altid lidt en sport i at vende et nej til et ja i forhold til
at skulle overskride nogle grænser. Det var lidt som en undskyldning. Vid-net
tror ordet "voldtægt" blev brugt for at berolige vidnet og Person 3. Det var lidt
for at forsikre dem om, at de ikke skulle være bekymret, da han selv havde det
dårligt, og det jo ikke var alvorligt. Han sagde det gentagne gange, og det var i
en alvorlig drejning, at ordet voldtægt blev bragt op.

Adspurgt supplerende fra forsvareren forklarede vidnet, at det godt kan pas-se
at hun er blevet afhørt af politiet to gange. I første omgang under anhol-delse af
Tiltalte og efterfølgende havde hun selv noget supplerende. Det sup-plerende
var, at Tiltalte havde sagt, at der kunne gå sport i at vende et nej til et ja.

Tiltalte har altid først spurgt, om han måtte komme ind på hendes værelse og
altid spurgt, om han måtte give hende en krammer, hvilket hun har sagt ja til.
Hun har flere gange oplevet, at Tiltalte stod ude foran toiletdøren for at for-
skrække hende, når hun åbnede den. Tiltalte synes, at det var sjovt at give hen-
de et chok.

Vidnet ved ikke, hvorfor hun under sin afhøring ikke har nævnt noget om, at
Tiltalte var meget fokuseret på at score damer den pågældende aften.

På Kollegie så hun Tiltalte gå ind på værelser nede i den anden ende ad gangen,
hvor der ikke var fest. Vidnet så det kun ved denne lejlighed. Vidnet husker
ikke, om hun har fortalt om det til politiet, men hun husker det som en
klokkeklar detalje, at Tiltalte gik rundt alene og opførte sig mærkeligt. Vidnet
har gennemlæst rapporten og har ikke påpeget, at den oplysning ikke var med i
hendes forklaring.

Hendes opfattelse af Tiltalte var, at han var fuld. Tiltalte var sløv og havde en
snøvlende tale. Han kunne ikke formulere sig præcist. De talte sidste gang med
ham telefonisk, hvor han blev på kollegiet, og hun og Person 3 var på vej hjem.

Vidnet husker ikke den præcise formulering, som Tiltalte sagde ved hendes
seng.

Foreholdt bilag 4-7, afhøringsrapport, side 2, nederste afsnit, hvoraf det
fremgår: "Vil du bare ligge alene", forklarede vidnet, at hun ikke kan huske at
have forklaret sådan til politiet, men hvis det står der, så passer det.

Det er korrekt, at Tiltalte selv gav udtryk for, at han ikke kunne huske det he-le,
og at han kun oplyste brudstykker fra aftenen på Kollegie.

Tiltalte virkede bange og virkede meget ængstelig omkring episoden. Han vir-



/

side 35

kede, som om han godt vidste, der var noget galt ved at have overtrådt nogle
grænser.

Foreholdt bilag 4-7, afhøringsrapport, side 3, andet afsnit, hvoraf det frem-går:
"Han sagde bla: "Det skal ikke lyde som om jeg har voldtaget nogen, for det
har jeg ikke. Men jeg kan huske, at en pige bad mig om at gå.", be-kræftede
vidnet at have forklaret sådan til politiet. Men det er ikke sådan, hun husker det
i dag. Dette var mere en slags opsummering og skulle ikke være sat i
citationstegn.

Adspurgt supplerende fra anklageren forklarede vidnet, at hun ikke ved, hvorfor
hun ikke havde gjort opmærksom på det anførte i citationstegnet til politiet.
Hun havde mange indvendinger mod politiets gengivelse af hendes
vidneudsagn. Samtalen med tiltalte og Person 3 var over flere timer. Tiltalte
havde behov for at tale det igennem. Tiltalte var dårlig og havde dårlig samvit-
tighed, hvilket blev gentaget flere gange under samtalen. "

Vidnet Forurettede 9 har til retsbogen afgivet følgende for-klaring:

"Vidnet forklarede vedrørende forhold 15-19, at han bor på Kollegie. Han var
med til festen den 21.-22. maj 2021. Han kender Forurettede 7, der boede to
værelser væk fra ham. Han sov, da der kom en ind. Vidnet var beruset og ikke
påvirket af andet. Vidnets dør binder, og da han hørte den gik op, sagde han:
"Hallo, hvem er det?". Tiltalte sagde, at han ledte efter en, der hedder Navn 4.
Tiltalte gik hen imod hans vask og spyttede i vasken, hvo-refter han tog hans
tandbørste op for at bruge den. Vidnet rejste sig op og vristede tandbørsten ud af
hånden på ham, idet han sagde, at Tiltalte skulle gå. Tiltalte sagde: "Det her
kommer du til at fortryde", og at han skulle undskyl-de. Vidnet låste døren, så
han ikke kunne komme ind. Det føltes som om, at han var påvirket af noget.
Måske af stoffer eller alkohol, men han ved det ik-ke.

Adspurgt supplerende fra anklageren forklarede vidnet, at han boede på Værelse
9. Han havde ikke låst sin dør, hvilket han aldrig gør. Han kender ik-ke Tiltalte
og havde ikke talt med ham i løbet af aftenen. Han havde ikke invi-teret Tiltalte
ind. Vidnet skubbede ham ud fra døren, hvor han væltede ud af værelset,
hvorefter han lukkede døren. Det blev aggressivt sagt: "Det kom-mer du til at
fortryde", imens han råbte og bankede på døren. Hele væremå-den gjorde, at det
virkede mærkeligt. Han væltede meget let, så derfor tænk-te vidnet, at han var
påvirket."

Vidne 4 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"Vidnet forklarede, at han boede på Kollegie og var til festen den 21.- 22. maj
2021. Han var beruset, men i kontrol. Han kan godt huske, hvad der skete den
nat. Det er korrekt, at han til politiet efter forevisninger af foto



/

side 36

af Tiltalte har sagt, at han kunne genkende ham. Den kontakt, han havde med
Tiltalte, var, at han på et tidspunkt i løbet af natten blev kontaktet af Tiltalte på
det køkken, som vidnet hørte til. Tiltalte spurgte, om han havde noget rugbrød
eller noget andet at spise. Vidnet hæftede sig ved, at han havde en særlig ryg-
sæk på, der var lilla eller pink. Han synes, at det indikerede, at Tiltalte var be-
ruset/påvirket, siden han spurgte om et stykke rugbrød. Vidnet tænkte, at han
var "helt væk" og ikke helt til stede. Han kommunikerede relativt klart og bad
om maden, men han var rimelig beruset/påvirket, hvilket vidnet også selv var.
Vidnet synes, at det var specielt, at Tiltalte kom ind på køkkenet og bad om
noget mad. Vidnet har ikke et kvalificeret bud på, hvad han var på-virket af.
Vidnet oplevede ikke en psykotisk adfærd. Vidnet husker ikke, hvornår på
natten det foregik.

Adspurgt supplerende fra anklageren forklarede vidnet, at han lænede sig tæt på
vidnet og kom lidt brusende ind på køkkenet. Han var ikke i kontrol. Han
kommunikerede relativt klart og var ikke ukontaktbar. Vidnet fandt noget
rugbrød til ham. Vidnet husker ikke, at de havde en længere samtale sam-men.
Vidnet synes, at han virkede mere væk end andre, da det var mærkeligt at
komme ind på et køkken og bede om mad. Han ved ikke, om Tiltalte kendte
andre på kollegiet, men han vil ikke tro det, da han gik rundt med sin rygsæk og
sit tøj. Det var et meget kort forløb."

Vidne 5 har til retsbogen afgivet følgende forklaring:

"Vidnet forklarede, at de i 7-8 år har været venner i forskellige grader. De har
fortsat holdt kontakten, selvom de ikke sås. De havde begge nogle nør-dede
fritidsinteresser og interesserede sig for filosofi. Han har altid virket for-nuftig
og var nok den fornuftige af dem. Vidnet var ikke selv til festen på Kollegie.
Forud for korrespondancen havde hun sidst set Tiltalte på Skole. Hun har besøgt
Tiltalte i fængslet. Vidnet var ikke på kollegiet til fest. Hun var i dialog med sin
ekskæreste efterfølgende, da Tiltalte havde sagt, at han havde mødt ham der.
Hendes opfattelse af Messenger-beskederne den gang var, at det var et jokende
sprog. Der var normalt en lidt grov jargon mellem dem.

Tiltalte er rolig og fornuftig, og hun har også set Tiltalte fuld en del gange, men
hun har aldrig set ham ude af kontrol. Han har altid vist sig fornuftig også i
festregi, selvom han var beruset. Han var den voksne i den gruppe. Hun ved
ikke så forfærdeligt meget om, hvad der er sket, da hun ikke vil læse så me-get
om det i medierne. Det er ikke en situation, som hun kan forstille sig Tiltalte i.
Sådan som hun har oplevet Tiltalte, så er det meget langt fra, hvordan hun
kender ham og aldrig noget, hun vil have tænkt om Tiltalte.

Foreholdt bilag 4-16, afhøringsrapport, side 2, afsnit 4, hvoraf det fremgår: "Jeg
tvivler stærkt på, at Tiltalte med overlæg ville gøre et andet menneske fortræd",
forklarede vidnet, at som hun kender Tiltalte, så ville han ikke gøre et andet
menneske fortræd.



/

side 37

Vidnet mener, at hun på et tidspunkt svarede "LOL" i deres samtale. Vidnets
ekskæreste hedder Person 1.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 8, hvoraf det fremgår: "Han var i hvert
fald homo i nat", forklarede vidnet, at det var måden, de skrev til hi-nanden på.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 12, Messengerbesked, hvoraf det
fremgår: "Ville sende en selfie med mig og min kaffekop og skål men ligner
simpelthen en hjemløs pols luksusluder", forklarede vidnet at det også var en del
af deres grove jargon.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 5, Messengerbesked, hvoraf det
fremgår: "Jeg var stiv og upassende og klam og jeg er taget over for at sige
undskyld", forklarede vidnet, at den også bærer præg af den grove jargon.
Tingene bliver sagt lidt grovere end, hvad det måske er ment. Det var første
gang, at han beskrev sig selv sådan overfor hende.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 9,, Messengerbesked, hvoraf det
fremgår:
"Back to u being pinlig og stiv"
"Nej",
"Pinlig og stiver ok"
"Det var ikke ok det jeg gjorde"
"Kan ikke huske halvdelen af det, men det var bare så meget over grænsen. Har
det fucking forfærdeligt med mig selv lige nu. Hvis man er #metoo gurl så tror
jeg man ville kunne argumentere for jeg burde ruske tremmer. Det eneste gode
ved det er jeg ved det aldrig kommer til at ske igen.""Men hallo – hvilken
gang?" forklarede vidnet, at hun stærkt tvivler på, at Tiltalte ville skrive sådan,
hvis det var sådan. Det bærer præg af, at det var et groft sprog. #Metoo er en
alvorlig sag, men hun opfattede deres samtale som en joke. Hun har ikke gjort
sig overvejelse om, at det, som han nu er ankla-get for, skulle være sket. Hun
opfattede det som om, at han havde været fuld og pinlig, og hun opfattede "at
ruske bag tremmer" og "#metoo" som væren-de en joke. De har ikke joket med,
at han skulle ruske tremmer før.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 10, Messengerbesked, hvoraf fremgår:
"Ad var du så klam?", forklarede vidnet, at det ville hun ikke skrive med tanke
om, at der måske skulle være sket noget, men det var en del af deres grove
jargon.

Foreholdt bilag 4-16-2, fotorapport, side 11, hvoraf det fremgår: "Dog ikke.
Altså jeg kan jo ikke huske det ordentligt selv, jeg ved bare det ikke var stu-erent
og at det aldrig kommer til at ske igen. Jeg er åbenbart et mini sex predator.
Hvem havde dog troet det", forklarede vidnet at det ikke var nor-malt at skrive
sådan, men der var skruet op for sproget. De har aldrig joket



/

side 38

om "mini sex predator". Hun forstår det som en reference tilbage til, at han
havde kysset med en, der havde en kæreste. Hun kunne godt finde på at tale om
en scoring i byen eller andre steder, hvilket han nok også godt kunne. Hun har
tidligere oplevet, at de laver sjov med ting, som man ikke må lave sjov med.
Det var lidt "almindelig lørdags natsnak". Det er normalt, at de har jokede med
scoringer og folk af andet køn. De har kendt hinanden i 7 år, og hun kan ikke
erindre alle deres samtaler."

Oplysningerne i sagen

Der er dokumenteret personundersøgelse af Forurettede 1 foretaget den 22. maj
2021 kl. 09.50, hvoraf blandt andet fremgår:

"Ved gynækologisk undersøgelse påvistes to slimhindeafskrabninger ved de ydre kønsdele (5,6)
samt en blodudtrædning i vaginalindgangen (7). Vagina og endetarmsåbningen var uden læsioner
eller tilsmudsninger og endetarmsåbningen fremstod med normal lukke-funktion.

De påviste læsioner ved den gynækologiske undersøgelse var friske og opstået ved let stump vold,
meget vel på tidspunktet for aktuelle hændelse og muligt ved vaginal indtræn-gen eller forsøg
herpå som i sagen oplyst."
Der er dokumenteret personundersøgelse af Forurettede 2 foretaget den 22. maj
2021 kl. 19.10, hvoraf blandt andet fremgår:

"Ved den gynækologiske undersøgelse påvistes en blodudtrædning ved de ydre kønsdele (21). Der
var ingen læsioner eller tilsmudsninger af lårenes indersider, vaginalindgangen, vagina eller
endetarmsåbningen, som fandtes med normal lukkefunktion.

Den påviste læsion ved den gynækologiske undersøgelse var frisk og opstået ved let stump vold,
meget vel på tidspunktet for aktuelle hændelse og meget vel ved indtrængen af fingre i vagina eller
forsøg herpå, som i sagen oplyst."
Personlige oplysninger

Tiltalte har om sine personlige forhold forklaret blandt andet, at han studerer på
Skole, men at han i maj 2021 var på sygeorlov fra sit studie grundet en
hjernerystelse.

Der er dokumenteret Retspsykiatrisk erklæring af 12. oktober 2021, hvoraf
blandt andet fremgår:

"Konklusion

Observanden er herefter ikke sindssyg, ligesom han ikke var sindssyg på tidspunktet for det
påsigtede. Han var påvirket af rusmidler, men der er ingen mistanke om, at en abnorm rustilstand
skulle have foreligget. Observanden er normalt begavet, og lider ikke af epilep-si eller anden
betydende organisk hjernesygdom.

Observanden er født i USA af gifte forældre og opvokset i København. Opvæksten var god og
tryg. Han har 10. klasse afgangsprøve og en handelsgymnnasial uddannelse. Observan-



/

side 39

den har arbejdet som bl.a. skiinstruktør og var ved anholdelsen i gang med en handelsud-dannelse
på Skole. Uddannelsen blev sat i bero en periode pga. en hjernerystelse. Observanden er enlig og
har ikke børn.

Observanden har hverken nu eller tidligere misbrugt euforiserende stoffer. Han har siden
teenageårende regelmæssigt drukket alkohol i selskab med andre, overvejende i weeken-derne,
hvor han går på værtshus med kammeraterne, og drikker øl, vin og spiritus med formålet at blive
beruset. Han kan, når han er beruset, opleve sig glad og let til sinds, og har det da rigtig sjovt med
vennerne. Observanden har, fraset i forbindelse med påsigtede, aldrig oplevet blackout, og kender
ikke til abstinenssymptomer. Frem til aftenen inden det påsigtede havde observanden været næsten
fuldstændigt afholdende fra alkohol pga. langt-rukne symptomer efter hjernerystelse. Han drak
frem til minimum midnat inden det påsig-tede en større mængde øl og spiritus, og har ingen
erindring om hvad der har passeret fra midnat frem til den følgende formiddag.

Observanden har haft visse psykiske udfordringer siden tidlig teenageralder. Han har haft
symptomer som angst og depression, og har siden sit 14. år i flere perioder været behand-let ved
privatpraktiserende psykolog. Han har ikke haft kontakt med psykiatrien fraset et skadestuebesøg i
21-årsaideren, hvor han i beruselse havde truet med selvmord. Han blev udskrevet efter få timers
observation, og henvist til egen læge samt anbefalet fornyet psy-kologkontakt. Observanden har
ikke været behandlet med lægemidler mod angst eller de-pression frem til februar 2021, hvor han
påbegyndte behandling med det antidepressive lægemiddel Sertralin i moderat dosis mod
længerevarende symptomer efter hjernerystelse. Dette da de fortsatte symptomer tolkedes som
muligt forstærkede af psykisk sårbarhed på baggrund af tidligere angst og depressivitet.

Med hensyn til observandens fysiske helbred efter juni 2020, blev der ved den indledende
undersøgelse hos egen læge to uger efter overfaldet fundet normale neurologiske forhold og
symptomer forenelige med hjernerystelse. Ved det første besøg hos neurolog godt to måneder efter
overfaldet fandtes ligeledes normale neurologiske forhold og en lav symp-tombyrde bedømt på
resultatet af relevant symptomscore instrument. Observanden blev sat i relevant behandling med
bedring til følge, men efter fornyet opblussen i symptomer feb-ruar 2021, hvor observanden skulle
genoptage sine studier, blev der suppleret med be-handling med antidepressivt lægemiddel med
formålet at symptomlindre, samt henvist til psykolog på mistanke om psykisk komponent i
symptombyrden. Der er i journalakter om-handlende forløbet efter hjernerystelsen juni 2020 ikke
fremkommet noget, der taler for organisk hjerneskade i et omfang, der kan forklare observandens
adfærd i forbindelse med det påsigtede.

Ved herværende undersøgelse findes observanden velbegavet, med en samlet lQ score pa 118 (112-
123 ved 95% konfidensinterval). Der er ikke fundet tegn til psykose eller anden alvorligere
psykopatologi, og ingen kognitive vanskeligheder der peger på forekomst af hjerneskade.
Personlighedsmæssigt ses visse forstyrrede træk som overdreven selvoptaget-hed, mistro til
omgivelserne, manglende interesse i andre mennesker og følelseshæmning.

Observanden findes herefter omfattet af straffelovens § 69, men man kan ikke, såfremt han findes
skyldig, pege på nogen foranstaltning, jf. straffelovens § 68, 2. stk., som mere formålstjenligt end
straf.
..."

Der er dokumenteret erklæring af 21. december 2021 fra Retslægerådet, hvoraf
blandt andet fremgår:

"...
Med sagens tilbagesendelse skal retslægerådet, på baggrund af fremsendte akter med rets-



/

side 40

psykiatrisk erklæring af 12. oktober 2021 ved ledende Overlæge, Retspsykiat-risk Klinik,
Justitsministeriet, om Tiltalte udtale, at han ikke er sindssyg og ikke var sindssyg på tidspunktet for
det påsigtede. Han var da påvirket af alkohol, men der forelå ikke en patologisk rus. Han er
normalt begavet og han lider ikke af epilepsi.

Tiltalte er født i USA af gifte forældre, men han er opvokset i Danmark. Han begyndte i lokal
folkeskole, men skiftede skole efter 6. klasse, indtil han afsluttede skolegangen med 9. klasses
afgangsprøve, senere har han taget studentereksamen på han-delsgymnasium. Han klarede sig godt
fagligt man befandt sig mindre godt socialt. Herefter rejste han rundt i verden, og han var blandt
andet skiinstruktør i Østrig. Efter at have væ-ret telefonsælger kort tid i Danmark blev Tiltalte
optaget på Skole, cirka 2 år efter sin studentereksamen. Han mangler et år i at have en bachelor i
Studieretning. Studiet er blevet afbrudt midlertidigt efter Tiltalte pådrog sig en hjernerystelse i
2020. Tiltalte har haft kontorar-bejde på deltid under studierne. Han bor alene. Han har haft
kortvarige parforhold, og har ikke børn.

Tiltalte har drukket alkohol fra de tidlige ungdomsår, men kun i selskab med andre, og
alkoholindtagelse sker typisk lørdag aften, hvor han drikker for at blive be-ruset. Han har aldrig
haft symptomer på afhængighed. Før det påsigtede havde han indta-get en større mængde øl og
spiritus, og i en længere periode havde han været afholdende på grund af følger til hjernerystelsen.
Han har aldrig tidligere haft blackout, men angiver manglende erindring om det påsigtede fra
midnat og frem til påfølgende dag, men spredte erindringer fra tidligere på aftenen fra klokken 18,
hvor han drak 2-2,5 liter øl og cirka en halv flaske rom.

Tiltalte har indtaget cannabis ved to lejligheder, men fik det fysisk dårligt, og han har ikke prøvet
andre rusmidler.

Tiltalte har aldrig haft kontakt med psykiatrien. Siden februar 2021 er han behandlet med
antidepressivt lægemiddel mod symptomer, som følger til hjernerystel-se pådraget i juni 2020,
hvor han blev overfaldet med slag mod hovedet. Han har siden haft nogle senfølger til
hjernerystelsen, med et behandlingsforløb hos praktiserende neuro-log siden september 2020, og
siden februar 2021 har han fået supplerende behandling ved psykolog. Symptomer efter
hjernerystelse er langsomt bedret frem til februar 2021, men han fik det dårligt ved genoptagelse af
studiet. Tiltalte har tidligere haft flere kontakter til psykologen. Han har i perioder haft
tristhedsperioder

Ved aktuelle undersøgelse er Tiltalte noget reserveret og tilbageholdende med en afmålt attitude.
Han fremstår klar med god opfattelsesevne og intakt opmærksom-hed uden koncentrations-eller
hukommelsesproblemer. Han har veludviklet refleksionsev-ne og indtaget en noget akademisk
tilgang til samtalens emner. Den formelle kontakt er god. Den emotionelle kontakt er kølig med en
vis intellektualiserende tilgang til følelser, der er begrænset emotionelt med udsving.
Stemningslejet er neutralt affekter. Der observe-res ikke tankeforstyrrelser eller psykotiske
symptomer. Personlighedsmæssigt fremtræder Tiltalte indadvendt, følelsesmæssigt distancerende
og selvoptaget. I følel-sesmæssigt komplekse situationer kan Tiltalte tendere til at fejlfortolke
omgivelserne. Der er dog ikke tale om tegn på psykose eller anden alvorlig psykopatologi. Ved
psykologisk undersøgelse bestemmes en samlet IQ på 118. Der er således ved aktuelle
undersøgelse ikke påvist symptomer på organiske hjerneskade i et omfang, at det kan for-klare
Tiltaltes adfærd i forbindelse med det påsigtede.

Retslægerådet vurderer herefter, at Tiltalte er omfattet af straffelovens § 69. Såfremt han findes
skyldig i det påsigtede, kan Retslægerådet dog ikke pege på nogen foranstaltning, jf. samme lovs §
68, 2. pkt., som mere formålstjenlig, til at forebygge risi-



/

side 41

koen for fornyet kriminalitet, end straf.
..."

Der er dokumenteret erklæring af 24. marts 2022 fra Retslægerådet, hvoraf
blandt andet fremgår:

"Med sagens tilbagesendelse skal Retslægerådet besvare de stillede spørgsmål således: Om det
faktuelle grundlag for udtalelsen:
Retslægerådet har i sin udtalelse gengivet de dele af faktum, der må antages at have været centrale
for rådets udtalelse og skøn.

Af gengivelsen fremgår imidlertid intet om den omstændighed, at min klient forud for og op til

gerningstidspunktet led af søvnproblemer og søvnmangel (jf. sagens bilag 7-7-1, og udskriftet fra

grundlovsforhør, hvor min klient forklarede, at han ”sover stort set ikke” og ”er kronisk træt”).

På baggrund heraf, og idet jeg anser det for en relevant omstændighed i vurderingen, skal jeg
stille Retslægerådet følgende supplerende spørgsmål;

1. Om rådet ved behandlingen af sagen har været opmærksom på denne omstændighed og taget

omstændigheden i betragtning i sin udtalelse? I bekræftende fald bedes det oplyst, hvorfor

omstændigheden ikke er medtaget i beskrivelsen af faktum i udtalelsen.

Retslægerådet har inddraget alle tilgængelige informationer fra de fremsendte akter.

Af sagens materiale fremgår en lang række udtalelser fra vidner om min klients fremtoning

omkring gerningstidspunktet. Flere vidner har fundet min klients ageren, hans ansigtsudtryk og

hans handlinger for påfaldende og mærkværdige.

Jeg kan i den forbindelse henvise til det udarbejdede oversigtsbilag af 13. december 2021 ( Bilag

G ), som tidligere er fremsendt til Retslægerådet, hvori referater af vidneforklaringerne fremgår.

Uagtet de mange vidneudsagn, er der ikke i Retslægerådets udtalelse og gengivelse af faktum

medtaget nogen oplysninger om vidnernes oplevelse af min klient.

På baggrund heraf skal jeg stille Retslægerådet følgende supplerende spørgsmål:

2. Om rådet ved behandlingen af sagen har været opmærksom på disse vidneudsagn

og taget disse i betragtning i sin udtalelse? I bekræftende fald bedes det oplyst, hvorfor

disse udsagn ikke i noget omfang er medtaget i beskrivelsen af faktum i udtalelsen.



/

side 42

Alle akter indgår i Retslægerådets vurdering, dog med særlig vægt på de lægelige.

Om vurdering af patologisk rus:

Retslægerådet har ved flere lejligheder forud for nærværende sag udtalt sig om den patologiske

rus. I Retslægerådets årsberetning fra 1995 ( bilag A, s. 6) redegør rådet med udgangspunkt i

WHO’s diagnosemanual, for de klassiske kriterier for diagnosen patologisk rus. Disse kan

opsummeres således:

1. ” Jeg-fremmed aggressiv, eventuelt svært personfarlig adfærd” , 2. ” Optræder efter så

ringe alkoholindtagelse, at der normalt ikke ville være tegn

på alkoholrus” ,

3. ” Totalt hukommelsestab – eller eventuelt fragmentarisk, usystematisk

erindringsmateriale – for perioden, er af højst få timers varighed” ,

4. ” Fysisk sygdom, udmattelse eller svær psyko-social belastning kan disponere til

patologisk rus” .

Ser man på senere udtalelser fra Retslægerådet, hvor spørgsmålet om patologisk rus har været

rejst, synes disse kriterier fortsat at være udgangspunktet for vurderingen.

Dog skal det bemærkes, at det i årsberetningen fra 1995 vedr. kriterie nr. 2 vedr.

alkoholindtagelsen fremgår, at denne bør ses mere nuanceret, således at også større alkoholindtag

ikke udelukker diagnosen (se bilag A, s. 7-8).

Denne konklusion vedr. kriterie 2 fremhæves tillige i Retslægerådets årsberetning fra 2006, hvor

det anføres, at den patologiske rus traditionelt har været opfattet som en forbigående psykotisk

tilstand udløst af en ringe mængde alkhol, ”men rådet har i årsberetningen for 1995, side 81ff.

påpeget, at også større indtagelse af alkohol kunne udløse en forbigående sindssygdom ” (min

understregning). (Se bilag C, s. 6).

På baggrund heraf, skal jeg stille Retslægerådet følgende supplerende spørgsmål;

3. Om de fire klassiske kriterier, som beskrevet ovenfor, herunder med den

beskrevne modifikation i relation til kriterie nr. 2, fortsat danner grundlag for rådets

vurdering af, om en person har befundet sig i en alkoholbetinget patologisk rustilstand?



/

side 43

Der lægges fortsat betydelig vægt på de anførte 4 kriterier, der henvises i øvrigt til

Retslægerådets årsberetninger med beskrivelse af rådets vurdering i konkrete sagsforløb.

Om vurderingen af andre tilsvarende rustilstande:

I Retslægerådets årsberetning fra 1995 skriver rådet indledningsvist, at det er ”gammel erfaring,

at det undertiden kan være vanskeligt at skelne mellem de ”klassiske” tilfælde af patologisk rus og

andre forbigående sindssygdomsepisoder udløst af alkohol eller andre rusmidler” . (Se bilag A, s.

2).

I årsberetningen beskrives endvidere en sag (sygehistorie B - se bilag A, s. 4), hvorunder

Retslægerådet anførte og konkluderede følgende (mine understregninger):

” B har i perioder haft et overforbrug af alkohol, og på tidspunktet for det påsigtede var

han ligeledes under indflydelse heraf. Forud for det påsigtede havde han ikke sovet gennem

en længere periode og kombinationen af søvnmangel,

alkoholindtagelse og de påsigtede handlingers ejendommelighed og 

personlighedsfremmende karakter kunne støtte antagelsen af, at en af alkohol fremkaldt

abnorm rustilstand har foreligget. Imidlertid skal Retslægerådet bemærke, at den typiske

patologiske rustilstand oftest beskrives efter indtagelse af en mindre dosis alkohol, ligesom

denne tilstand efterlade fuldstændigt eller en betydelig grad af hukommelsestab (amnesi).

Retslægerådet finder således ikke, at kriterierne for patologisk rustilstand foreligger opfyldt

for B's vedkommende. Uanset dette finder Retslægerådet, efter beskrivelsen af B's psykiske

tilstand på tiden for det påsigtede, at han da befandt sig i en af alkohol udløst abnorm

bevidsthedstilstand, ledsaget af vrangforestillinger og med påvirkning af handlelivet. Han

var således på tiden for det påsigtede sindssyg eller i en tilstand, der kan sidestilles

hermed” .

Retslægerådet anfører således her, at der ved siden af den klassiske patologiske rus findes andre

akut opståede og forbigående, sindssygelige alkoholrustilstande.

I Retslægerådets årsberetning fra 2000 er refereret yderligere en sag, hvor spørgsmålet om

patologisk rus blev behandlet. Her henviste Retslægerådet til årsberetningen af 1995 jf. ovenfor og

anførte, at man dengang gennemgik en række praktiske og teoretiske aspekter af den patologiske

rus. Dernæst anførte Retslægerådet, at ”som det fremgår af denne gennemgang, kan det være

vanskeligt at skelne mellem en ”klassisk” patologisk rus



/

side 44

og forbigående sindssygdomsepisoder udløst af alkohol ” (min understregning). Herefter anførte

Retslægerådet i relation til den konkrete sag, at ”ved en samlet vurdering fandt Retslægerådet

det overvejende usandsynligt, at A havde befundet sig i en patologisk rustilstand, således som disse

tilstande normalt afgrænses” (min understregning). (Se

bilag E, s. 8).

Tilsvarende anførtes af Retslægerådet i årsberetningen fra 2007, hvor det tilføjedes, at ”der –

uanset diskussionen af berettigelsen af diagnosen – stadig optræder nye tilfælde af alkoholudløste

sindsygelige rustilstande.” (Se bilag D, s. 8).

Ydermere kan nævnes artiklen Rustilstande og (u)tilregnelighed i fagbladet Juristen udarbejdet af

Gottlieb P, Jensen PD, Brandt-Christensen M, Kramp P., hvor det i afsnittet

’Den psykiatriske vurdering’ (se bilag B, s. 10) blandt andt fremgår, at den 

mentalundersøgende psykiatier må overveje, om der er tale om en normal alkoholrus eller en

sindsygelig rustilstand, dvs. patologisk alkoholrus

eller anden akut opstået og forbigående alholrus (eller toksisk psykose). Det anføres videre, at der

ikke findes skarpe grænser mellem de forskellige diagnosegrupper. (se bilag B, s. 10)

Endelig kan nævnes følgende citat fra Retslægerådets 100-års jubilæumsskrift fra 2009 (se bilag

H, s. 12): ”Retslægerådet har i 100 år anerkendt eksistensen af såvel den ”klassiske” patologiske

rus som andre akutte, forbigående sindsygdomme udløst af alkohol” .

På baggrund af ovenstående skal jeg stille Retslægerådet følgende supplerende spørgsmål;

4. Om Retslægerådet også i dag er af samme opfattelse som tidligere anført og

refereret ovenfor, om at der findes andre forbigående alkoholudløste sindsygelige

rustilstande?

Ja, der henvises i øvrigt til besvarelsen af spørgsmål 3.

5. Om Retslægerådet i bekræftende fald også i dag har samme opfattelse som

tidligere anført og refereret ovenfor, om at det er vanskelligt at skelne mellem den

klassiske patologiske rus og andre forbigående alholudløste sindsygelige rustilstande?



/

side 45

Ja, der henvises i øvrigt til besvarelsen af spørgsmål 3 og 4.

Om den konkrete vurdering i nærværende sag:

Som beskrevet i indledningen er der ikke anført et begrundelse for rådets konklusion om, ”at der

ikke forelå patologisk rus” . Det kan således ikke heraf udledes, om rådet har foretaget en

vurdering af de ovenfor nævnte kriterier, og hvad konklusionerne eller overvejelserne i relation til

disse i givet fald har været. Retten og sagens parter er således ude af stand til at vurdere, i hvilket

omfang de grundlæggende betingelser muligt kan antages at have være opfyldt – eller hvorfor de i

givet fald ikke er.

Retslægerådet ses ved flere lejlighder at have foretaget en konkret og begrundet gennemgang af de

ovenfor nævnte afgørende kriterier og relevante omstændigheder i sager om patologisk rus mv.

Som eksempler på dette kan blandt andet nævnes den ovenfor anførte sygehistorie B fra

Retslægerådets årsberetning fra 1995.

Tilsvarende redegør Retslægerådet i samme årsberetning for en anden sag (sygehistorie A), og

foretager her en konkret gennemgang af de relevante betingelser og sammenholder disse med

sagens omstændigheder, for herefter til sidst at fremkomme med et konkluderende skøn (se bilag A,

s. 2)

Af Retslægerådets beskrivelse af A i sidstnævnte sygehistorie fremgår bl.a., at A flere gange var

beskrevet som ”helt ændret i sammenligning med den tilstand, han almindeligvis kom i, når han

drak øl. Han var provokerende, hektisk, foretagsom og ”røg rundt efter pigerne” . Og ”Han

virkede ”helt fremmed for sine kammerater” . Sædvanligvis var han forsigtig og undveg konflikter.

Selv har han kun fragmentarisk erindring om restaurantbesøget og kun glimtvis erindring om taxa-

kørslen” .

Retslægerådet anførte til sagen, at i relation til sygehistorie A var kriterierne 1, 3 og 4 opfyldt,

mens spørgsmålet om, hvornår den abnorme tilstand begyndte, set i forhold til alkoholindtagelsen

og den afvigende adfærd, ikke kunne besvares præcist (kriterium 2).

” Retslægerådet angav, at patologisk rus helt overvejende sandsynligt havde foreligget”  

(min understregning).

I en Højesteretsafgørelse refereret i U.1979.712H (se bilag F ) behandlede Retslægerådet

spørgsmålet om, hvorvidt en mand, der havde begået brandstiftelse, kunne antages at



/

side 46

have befundet sig i en patologisk rustilstand eller tilsvarende. Hertil fremkom Retslægerådet

blandt andet med følgende begrundede udtalelse, som særligt centrerer sig om kriterie nr. 1 (den

jegfremmede/personlighedsfremmede adfærd):

” Rådet finder det in casu ikke godtgjort, at brandstiftelse er en handling, som, ifølge hvad

der i øvrigt er oplyst om sigtede, er forventelig eller overensstemmende med hans

personlighed. Der er hos sigtede beskrevet tendens til uligevægtighed og affektreaktioner,

men ikke abnorme tilbøjeligheder eller tidligere impulser til brandstiftelse. Der er heller

ikke beskrevet sådanne kritiske omstændigheder i sigtedes samlivsforhold på

gerningstidspunktet, at en formodning om hævn, ressentiment eller gengældelse finder

bekræftelse som indføleligt motiv til den påsigtede handling. Om en handling antages

at være fremmed for en persons sædvanlige psyke, personlighedsfremmed, finder rådet ikke

afgørende, når det drejer sig om vurdering af en tilstand som patologisk. men anvendeligt

som et af flere indicier på en sådan tilstand.

Som anført finder retslægerådet ikke at kunne tilslutte sig speciallægens udsagn om, at

handlingen ikke er personlighedsfremmed for sigtede. Nært knyttet til dette spørgsmål er

det tidligere nævnte: Om det er sandsynliggjort, at sigtede har et almindeligt forståeligt

(indføleligt) motiv.

Heller ikke dette findes i det for rådet foreliggende at være godtgjort, og i rådets udtalelse

af 25. august 1978 ligger således en tilkendegivelse af, at sigtede kan have befundet sig i en

patologisk rustilstand på tidspunktet for den påsigtede handling.”

I en sag fra 1935 refereret i Retslægerådets 100-års jubilæumsskrift fra 2009 (se bilag H, s. 6)

nåede Retslægerådet frem til, at en person der havde begået brandstiftelse, med en ”ikke ringe

grad af sandsynlighed” havde handlet ”i en forbigående sindsyg Tilstand, en alkoholisk

Taagetilstand (patologisk rus), fremkaldt ved Spiritusnydelse, Søvnmangel, ringe Fødeoptagelse og

muligvis en vis, fra Hovedlæsionen i 1933 hidrørende øget Modtagelighed for og ændret Reaktion

på Alkohol.”

Om sagens faktum fremgår følgende:

” En 24-årig ugift ”Kusk” ved dagrenovationen havde foretaget ildspåsættelse med nogle

aviser og noget brænde i et ”Vaskehus” i baggården til nogle beboelsesejendomme. Han

havde et par år tidligere pådraget sig et hovedtraume



/

side 47

med utvivlsom hjernerystelse. Han drak måske lidt rigeligt. Han havde ikke sovet 36 timer

før ildspåsættelsen, idet han havde været ”til Bal” hele natten, hvor han mente at have

drukket ca. 10 genstande. Han gik direkte på arbejde, som han passede upåklageligt. Om

eftermiddagen gik han på café, fik lidt at drikke, og så huskede han ikke, hvad han havde

foretaget sig. Han var gået ind i gården, hvor flere havde set ham gå ind i vaskehuset. Så

hentede han noget papir i skraldespandene, gik igen ind i vaskehuset og kom ud efter 10-15

minutter.

Herefter gik han op af ejendommens køkkentrappe og bankede på døren til et par

lejligheder, hvor han sagde, at kedlen i vaskehuset var gået i stykker. Så gik han igen ned i

gården. Han blev efterfølgende undersøgt på Retsmedicinsk Institut, hvor han ikke fandtes

klinisk alkoholpåvirket, men ved undersøgelse a.m. Widmark fandtes 1.49 ‰ alkohol i

blodet, 1,97 ‰ i urinen. Der fandtes heller ingen ”Sædlegemer” – det var jo brandstiftelse,

og så undersøgte man rutinemæssigt for seksuelle motiver.”

I jubilæumsskriftet omtaler Retslægerådet afgørelsen fra 1935 med følgende konklusion:

” Her omtales flere af de klassiske elementer for en patologisk rus – hovedtraumerne,

søvnmangel, personlighedsfremmed adfærd og amnesi.

Retslægerådet havde formentlig også i dag vurderet sagen, der endte med tiltalefrafald, på

samme måde.”

På baggrund af ovenstående, og idet jeg skal henvise til samtlige omstændigheder i min

klients sag, herunder oversigtsbilaget af 13. december 2021 ( bilag G ), skal jeg 

supplerende spørge Retslægerådet, idet jeg samtidig bemærker, at spørgsmålene forudsætter, at

rådet også i dag finder kriterierne relevante i vurderingen af spørgsmålet om patologisk rus og

tilsvarende tilstande jf. mit spørgsmål nr. 3 ovenfor;

6. Hvilke omstændigheder i sagen, der efter Retslægerådets vurdering taler for, at

min klients handlinger kan betegnes som jeg-fremmede/personlighedsfremmede jf. det

klassiske kriterie nr. 1?

I udtalelsen af 21. december 2021 har Retslægerådet inddraget alle fremsendte akter og på

baggrund heraf foretaget den samlede vurdering, at Tiltalte i udtalt grad antages at have

været under indflydelse af alkohol, og at de påsigtede forhold foregik over flere timer og

havde præg af en betydelig

målrettethed. Det forhold, at et påsigtet forhold beskrives som

personlighedsfremmet for en sigtet, kan ikke i sig selv udsige noget afgørende i



/

side 48

en eventuel distinktion mellem forventet effekt af indtaget rusmiddel og psykisk

abnormtilstand udløst af sådanne.

7. Hvilke omstændigheder i sagen, der efter Retslægerådets vurdering taler imod, 

at min klients handlinger kan betegnes som jeg-fremmede/personligheds-fremmede jf. det

klassiske kriterie nr. 1?

Der henvises til besvarelsen af spørgsmål 6.

8. Om Retslægerådet vurderer, at det klassiske kriterie nr. 1 er eller kan have været

opfyldt? Hvis Retslægerådet ikke finder kriteriet opfyldt anmodes om en begrundelse

herfor.

9. Om Retslægerådt vurderer, at det klassiske kriterie nr. 2 (vedr. min klients

alkoholindtag), med de ovenfor beskrevne modificeringer, er eller kan have været opfyldt

henset til det til sagen oplyste om min klients alkoholdindtag? Hvis Retslægerådet ikke

finder kriteriet opfyldt anmodes om en begrundelse herfor.

Der henvises til besvarelsen af spørgsmål 6.

10. Om Retslægerådet vurderer, at det klassiske kriterie nr. 3 (vedr. min klients

hukommelsestab) er eller kan have været opfyldt henset til det til sagen oplyste om min

klients manglende/begrænsede erindring om det passerede? Hvis Retslægerådet ikke

finder kriteriet opfyldt anmodes om en begrundelse herfor.

Spørgsmålet er adresseret i Retslægerådets udtalelse af 21. december 2021.

11. Hvilke omstændigheder i sagen, der efter Retslægerådets vurdering taler for, at 

der i sagen eksisterer eller kan have eksisteret særligt disponerende faktorer så som fysisk

sygdom, udmattelse, svær psyko-social belastning eller lignende (det klassiske kriterie nr.

4)? Herunder ønskes det særskilt besvaret, om min klients hovedtraume og hjernerystelse

med deraf følgende tilbagevendende smerter mv., hans søvnmangel, samt i øvrigt hans

mentale og følelsesmæssige tilstand (stress og angstrelateret til fremtiden) op til

gerningstidspunktet har eller kan have udgjort sådanne disponerende faktorer.

Spørgsmålet er delvis hypotetisk. Efter Retslægerådets opfattelse kan sådanne forhold

ikke antages at have haft betydende indvirkning i forhold til de påsigtede



/

side 49

forhold.

12. Hvilke omstændigheder i sagen, der efter Retslægerådets vurdering måtte tale

imod, at der i sagen eksisterer eller kan have eksisteret særligt disponerende faktorer jf.

det klassiske kriterie nr. 4?

Der henvises til besvarelsen af spørgsmål 11.

Retsmedicinsk institut har i erklæring af 10/2 2021 (sagens bilag 7-12-2-3) udtalt sig om min

klients indtag af medicinen Sertralin (PTSD-medicin), og har i denne forbindelse bl.a. konkluderet,

at det ”er vanskelligt at vurdere i det konkrete tilfælde…” , men at medicinen ”…kan forstærke de

kognitive og motoriske effekter af alkohol…” .

På baggrund heraf skal jeg supplerende spørge Retslægerådet;

13. Om det kan antages (eller udelukkes), at den PTSD-medicin (Sertralin), som min

klient havde indtaget i perioden frem til gerningstidspunktet har haft eller kan have haft

en indvirken på min klient ved f.eks. at gøre ham mere disponibel for en patologisk rus

eller anden alkohol udløst sindsygelig tilstand eller på anden vis have haft betydning i

relation til hans adfærd.

Retslægerådet har i udtalelsen af 21. december 2021 taget højde for denne mulighed, som

ikke er fundet nærliggende.

Endvidere skal jeg stille Retslægerådet følgende supplerende spørgsmål, der forudsætter, at rådet

svarer bekræftende på mit spørgsmål nr. 4 ovenfor;

14. Om der i øvrigt i sagen er omstændigheder, der efter Retslægerådets vurdering

taler for, at min klient kan have befundet sig i en anden forbigående alkoholudløst

sindssygelige rustilstand.

Nej, der henvises til besvarelsen af de foregående spørgsmål.

15. Om der i øvrigt i sagen er omstændigheder, der efter Retslægerådets vurdering

taler imod, at min klient kan have befundet sig i en anden forbigående alkoholudløst

sindssygelige rustilstand.

Nej, der henvises til besvarelsen af de foregående spørgsmål.



/

side 50

Om straffelovens § 69:

Der ses som anført ovenfor ikke at fremgå en begrundelse for, hvorfor min klient anses for omfattet

af § 69. Jeg skal på baggrund heraf stille retslægerådet følgende supplerende spørgsmål:

16. Hvilken eller hvilke årsag(er) af de i § 69 stk. 1 oplistede tilfældegrupper

(mangelfuld udvikling, svækkkelse eller forstyrrelse af psykiske funktioner) finder

Retslægerådet, at min klient befandt sig i på gerningstidspunktet?

De i straffeloven anførte tilstande er i praksis suppleret med en række andre lignende

tilstande, hvortil svær beruselse efter en nærmere vurdering kan henregnes i konkrete

tilfælde.

17. Hvad er baggrunden/begrundelsen for, at Retslægerådet finder min klient

omfattet heraf?

De i straffeloven anførte tilstande er i praksis suppleret med en række andre lignende

tilstande, hvortil svær beruselse efter en nærmere vurdering kan henregnes i konkrete

tilfælde.

Om udtalelsens skønsmæssighed:

Som anført i Retslægerådslovens § 1 afgiver rådet retslægevidenskabelige skøn.

I tråd hermed anføres det i artiklen Rustilstande og (u)tilregnelighed således også, ”at den

endelige diagnostiske vurdering må afgøres af retspsykiatrerens bedste kliniske skøn” . (se bilag B,

s. 10)

At der er tale om skønsmæssige vurderinger fremgår endvidere også ofte af de konkrete

formuleringen af rådets udtalelser, hvor der hyppigt anvendes formuleringer, der kredser om

forskellige grader af sandsynlighed.

Som eksempler kan nævnes den allerede beskrevne sygehistorie A fra rådets årsberetning

fra 1995, hvor det anføres, at ”patologisk rus helt overvejende sandsynligt havde 

foreligget” .



/

side 51

Tilsvarende fremgår af Retslægerådets årsberetning fra 2006, hvor man i en sag som også vedrørte

spørgsmålet om patologisk rus udtalte, at ”A… ikke er sindssyg, men at han med stor

sandsynlighed har været sindssyg på tiden for det påsigtede.” . (Se bilag C, s. 2 og 5).

Også det ovenfor refererede eksempel fra årsberetningen fra 2000, hvor rådet ikke fandt

tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at der forelå en patologisk rus anførte man den skønsmæssige

vurdering ud fra en grad af sandsynlighed: ”ved en samlet vurdering fandt Retslægerådet

det overvejende usandsynligt, at A havde befundet sig i en patologisk rustilstand, således som disse

tilstande normalt

afgrænses” .

På baggrund af ovenstående, skal jeg supplerende spørge Retslægerådet;

18. Med hvilken grad af sikkerhed/sandsynlighed, er Retslægerådet i nærværende

sag nået frem til sit skøn om, at min klient ikke var sindssyg på gerningstidspunktet og

ikke befandt sig i en patologisk rus og ej heller befandt sig i en anden forbigående

alkoholudløst sindssygelige rustilstand?

Retslægerådet udtaler sig ikke om graden af sandsynlighed for, at en sigtet er sindssyg. I

den konkrete sag er der, som allerede beskrevet i udtalelsen af 21. december 2021, efter

Retslægerådets opfattelse ikke indikationer på, at Tiltalte på de påsigtede tidspunkter har

befundet sig i en tilstand af sindssygdom eller en hermed ligestillet tilstand.

19. Om der er yderligere lægelige undersøgelser, herunder MRscanning af min

klients hoved, eller yderligere efterforskningsskridt, f.eks. i relation til min klients adfærd

på gerningstidspunktet ctr. hans normaladfærd, der ville kunne være egnet til at

kvalificere Retslægerådets skøn yderligere?

Nej.

I den Højesteretsafgørelse der er refereret ovenfor (U.1979.712H - se bilag F ) fremkom 

Retslægerådet indledningsvis med følgende udtalelse om grundlaget for deres udtalelse:

” Kredslægens undersøgelser af sigtede 1 måned senere og mentalobservationen mere end

tre måneder senere giver ikke rådet mulighed for noget rimeligt sikkert skøn med hensyn til,

om han på gerningstidspunktet har befundet sig i en tilstand af sindssygdom eller hermed

ligestillet tilstand som beskrevet i straffelovens 16,



/

side 52

stk. 1, punkterne 1 og 2. Allerede på grund af det lange tidsrum, som er forløbet siden

gerningstidspunktet, finder rådet ikke, at yderligere undersøgelser vil kunne tjene til

afklaring af dette forhold.”

Og videre:

” Rådet har i sit ovennævnte responsum angivet grunde til, at vurderingen med hensyn til

sigtedes tilstand må være behæftet med stor usikkerhed. Rådet kan derfor ikke angive

graden af sandsynlighed for, at sigtede T har befundet sig i en patologisk rustilstand på

tidspunktet for den påsigtede handling.”

I nærværende sag blev mentalundersøgelsen af min klient igangsat i august 2021, det vil sige cirka

3 måneder efter episoden. I denne periode var min klient varetægtsfængslet (i frivillig isolation af

frygt for repressalier fra andre indsatte grundet sigtelsens karakter).

På baggrund heraf skal jeg supplerende spørge Retslægerådet;

20. Om det faktum, at iværksættelsen af mentalundersøgelsen først sker måneder

efter gerningstidspunktet har haft eller kan have haft betydning for Retslægerådets

mulighed for at vurdere sagen?

Nej.

21. Om det faktum, at iværksættelsen af mentalundersøgelsen først sker 3 måneder

efter gerningstidspunktet har haft eller kan have haft betydning for graden af

sikkerhed/sandsynlighed, retslægerådet kan udtale sig?

Nej.

Endelig skal jeg afslutningsvis stille følgende supplerende spørgsmål til Retslægerådet:

22. Om nærværende skrivelse i øvrigt giver Retslægerådet anledning til

bemærkninger.

Nej."

Tiltalte er ikke tidligere straffet.

Tiltalte har været frihedsberøvet fra den 23. maj 2021.



/

side 53

Rettens begrundelse og afgørelse
Retten lægger efter bevisførelsen til grund, at der den 21. maj 2021 var en
genåbningfest efter coronanedlukningen på Kollegie, at festen fore-gik rundt
omkring i de forskellige fælleskøkkener og på gangene og varede til den 22.
maj om morgenen, og at tiltalte i løbet af aftenen den 21. maj 2021 ankom til
festen sammen med blandt andre sin bofælle Vidne 3, som han forinden havde
været på baren Lumskebuksen med. Tiltalte forlod kollegiet igen omkring kl.
06.48 den 22. maj.

Forhold 1-2
Retten finder, at Forurettede 1 har afgivet en meget detal-jeret og troværdig
forklaring om hændelsesforløbet.

Retten har på baggrund af denne forklaring sammenholdt med Vidne 1's
forklaring og sagens øvrige oplysninger fundet det bevist, at foru-rettede efter
kollegiefesten omkring kl. 5.00 den 22. maj gik i seng alene på sit
kollegieværelse iført trusser, og at hun vågnede ved, at tiltalte lå ovenpå hende,
mens hun lå på maven, at hun var nøgen, og at tiltalte havde hårdt va-ginalt
samleje med hende, der kun stoppede, fordi hun fik vendt sig om og fik skubbet
ham væk. Forurettede havde ikke været i kontakt med tiltalte i løbet af festen på
kollegiet og kendte ikke tiltalte. Retten finder det ikke godtgjort, at tiltalte har
anvendt fysisk vold mod forurettede i forbindelse med voldtæg-ten.

Da voldtægten blev påbegyndt, var forurettede i en tilstand, hvor hun ikke
kunne modsætte sig denne, idet hun sov og havde indtaget en del alkohol i løbet
af kollegiefesten.

Tiltalte er i dette omfang skyldig i forhold 1-2.

Forhold 3-4
Retten finder, at Forurettede 2 har afgivet en meget detaljeret og troværdig
forklaring om hændelsesforløbet.

Retten har på baggrund af forurettedes forklaring og sagens øvrige oplysnin-ger
fundet det bevist, at forurettede efter kollegiefesten omkring kl. 4.00 om
morgenen den 22. maj gik i seng alene på sit kollegieværelse med ulåst dør, idet
hun troede, at en fyr fra en anden kollegiegang senere ville komme og sove hos
hende. Forurettede havde ikke været i kontakt med tiltalte i løbet af festen på
kollegiet og kendte ikke tiltalte. Efter ca. 1 time vågnede hun ved, at tiltalte var
på hendes værelse. Hun troede i første omgang, at det var fyren fra den anden
gang, hvorfor hun først ikke gjorde modstand, da tiltalte kysse-de hende.
Tiltalte kom herefter med de i tiltalen anførte udtalelser og tog hurtigt alt sit tøj
af, hvorefter han lagde sig nøgen over hende, mens hun lå på ryggen. På dette
tidspunkt var det gået op for forurettede, at hun ikke kendte manden, hvorfor
hun sagde, at de ikke skulle være sammen, hvorefter tiltalte



/

side 54

med sine hænder holdt fast i begge hendes håndled og brugte sin kropsvægt
over hende samtidig med, at han tvang hendes ben fra hinanden, hvorunder han
kortvarigt indførte sine fingre i hendes vagina, alt mens hun fysisk og verbalt
kæmpede imod. Retten finder det bevist, at tiltalte forsøgte at voldta-ge
forurettede, og at han i det efterfølgende forløb på ny gjorde forsøg på at
voldtage forurettede ved at stikke sin hænder ind under hendes dyne og for-søge
at vende forurettede om og fik hænderne ned i hendes g-streng og be-følte
hendes kønsdele.

Det findes endvidere på baggrund af forurettedes forklaring bevist, at han
sluttede af med at spørge, om hun så ikke bare kunne tage hans pik i mun-den.

Tiltalte er således skyldig i overensstemmelse med tiltalen.

Forhold 5-6
På baggrund af Forurettede 3's forklaring finder retten det bevist, at hun ikke
kendte tiltalte og ikke havde haft kontakt til ham under kollegie-festen, som hun
deltog i, at tiltalte gik ind på hendes kollegieværelse og be-rørte hendes nøgne
bryst, medens hun lå og sov sammen med sin kæreste, og at hun vågnede ved
det.

Tiltalte er således skyldig i overensstemmelse med tiltalen.

Generelt om forholdene 7-19
Tiltalte er i disse forhold tiltalt for blandt andet husfredskrænkelse.

Forsvareren har gjort gældende, at der i disse forhold ikke foreligger de for-
nødne anmodninger fra de forurettede om offentlig påtale, jf. straffelovens §
275.

Det følger af retsplejelovens § 727, stk. 2, at offentlig påtale af en lovover-
trædelse, der er henvist til privat forfølgning, kan ske, hvis almene hensyn
kræver det.

Retten bemærker, at det tilkommer anklagemyndigheden og ikke retten at
skønne over, hvorvidt almene hensyn kræver påtale af lovovertrædelser, der er
undergivet privat påtale.

Retten tager derfor disse forhold under påkendelse.

Forhold 7-8
På baggrund af Forurettede 4's forklaring finder retten det bevist, at tiltalte, som
hun ikke kendte, kom ind på hendes kollegieværelse, hvor hun lå og sov nøgen i
sin seng, og satte sig på sengen og spurgte, om han måtte give hende et kram,
hvilket hun afviste, hvorefter han gik igen. Det kan ikke anses for bevist, at
tiltalte kravlede op i sengen til hende.



/

side 55

Retten finder det betænkeligt at henføre denne adfærd under straffelovens §
232, hvorfor tiltalte frifindes for denne del af tiltalen og dømmes for hus-
fredskrænkelse.

Forhold 9-10
På baggrund af Forurettede 5's forklaring finder retten det bevist, at tiltalte, som
hun ikke kendte, kom ind på hendes kollegieværelse, hvor hun lå og sov iført
trusser i sin seng. Tiltalte stod 1-2 meter fra hendes seng, mens han spurgte, om
de skulle kysse, hvilket hun afviste og bad ham gå. Han gik efter at være blevet
bedt om det flere gange.

Retten finder, at tiltalte ved uanstændigt forhold har krænket forurettedes
blufærdighed, hvorfor han i det hele findes skyldig efter anklageskriftet.

Forhold 11-12
På baggrund af Forurettede 6's forklaring finder retten det be-vist, at tiltalte,
som hun ikke kendte, to gange kom ind på hendes kollegievæ-relse, hvor hun lå
og sov iført trusser i sin seng, og at hun anden gang måtte råbe ad ham for at få
ham til at gå ud af værelset.

Retten finder det betænkeligt at henføre denne adfærd under straffelovens §
232, hvorfor tiltalte frifindes for denne del af tiltalen og dømmes for hus-
fredskrænkelse.

Forhold 13-14
På baggrund af Forurettede 7's forklaring finder retten det bevist, at tiltalte, som
hun ikke kendte, først tog i døren, der var låst, og derefter, da døren var blevet
låst op, kom ind på hendes kollegieværelse, hvor hun lå og sov sammen med sin
kæreste, og at han spurgte efter ”en Navn 4” . Hun bad ham om at gå, hvilket
han ikke gjorde, hvorefter han først gik, da hendes kæ-reste satte sig op i sengen
og sagde: ” Du skal gå nu” .

Retten finder det betænkeligt at henføre denne adfærd under straffelovens §
232, hvorfor tiltalte frifindes for denne del af tiltalen og dømmes for hus-
fredskrænkelse og forsøg herpå.

Forhold 15-19
Forurettede 8's, Forurettede 10's, Forurettede 11's og Forurettede 12's
forklaringer til politirapport er blevet dokumenteret under sa-gen.

På baggrund heraf samt vidnet Forurettede 9's forklaring fin-der retten det
bevist, at tiltalte skaffede sig uberettiget adgang til deres kolle-gieværelser eller
forsøgte herpå, hvorfor han findes skyldig efter tiltalen.

Tilregnelighed



/

side 56

Retten finder ikke, at det kan lægges til grund, at tiltalte er sindssyg eller var
sindssyg på gerningstidspunkterne, eller at tiltalte befandt sig en patologisk rus.

Retten har lagt vægt på blandt andet mentalundersøgelsens konklusion og
Retslægerådets udtalelser.

Retten har også lagt vægt på, at tiltalte efter sin egen forklaring og Vidne 3's
forklaring drak ret store mængder øl og spiritus den aften uden at spise særlig
meget, og at tiltalte ifølge Vidne 3's forklaring var meget fuld, da han ankom til
festen på kollegiet og fortsatte med at drikke øl under festen.

På baggrund af Messenger-korrespondancen mellem Vidne 5 og tiltalte lørdag
den 22. maj 2021 omkring kl. 17.00 samt Vidne 3's forklaring om samtalen med
tiltalte den 22. maj 2021 er det rettens opfattelse, at tiltalte har kunnet huske
mere fra hændelserne, end han har gi-vet udtryk for under sine forklaringer.

Hvis han ikke havde kunnet huske noget fra hændelserne, havde der ikke væ-ret
grund til at omtale sig selv i Messenger-korrespondancen som ”stiv og u-
passende og klam” , som ”mini sex predator” , og at man ville kunne argu-
mentere for, at han ”burde ruske tremmer” .

Straffastsættelse
Straffen fastsættes til fængsel i 3 år og 4 måneder, jf. straffelovens § 216, stk. 1,
§ 216, stk. 1, jf. § 21, jf. § 225, § 232 og § 264, stk. 1, nr. 1.

Retten har ved straffens udmåling lagt vægt på, at der er tale om en fuldbyr-det
voldtægt begået over for Forurettede 1, der var i en tilstand, hvor hun ikke
kunne modsætte sig gerningen, og at tiltalte trængte i hendes eget hjem, hvilket
er en skærpende omstændighed.

Der er endvidere lagt vægt på at der er tale om voldtægtsforsøg begået mod
Forurettede 2 under anvendelse af vold i form af blandt andet fastholdelse af
hendes hænder, ligesom tiltalte forsøgte at tvinge hendes ben fra hinanden samt
andet seksuelt forhold med fingre i vagina. Der er som en skærpende
omstændighed lagt vægt på, at tiltalte trængte ind i hendes eget hjem.

Erstatning
Påstandene om tortgodtgørelse og erstatning tages efter retsformandens be-
stemmelse til følge som nedenfor bestemt.

Tortgodtgørelsen til Forurettede 1 er fastsat med udgangs-punkt i Højesterets
dom af 25. februar 2022, hvor Højesteret fastslog, at tortgodtgørelse i tilfælde,
hvor forurettede befinder sig en tilstand, hvor man er ude af stand til at
modsætte sig handlingen, udmåles til 35.000 kr. Godt-



/

side 57

gørelsen er forhøjet til 45.000 kr., fordi voldtægten blev begået under ind-
trængning i forurettedes eget hjem. Der er endvidere tilkendt erstatning for de
øvrige poster med undtagelse af udgiften til taxa til genafhøringen.

Tortgodtgørelsen til Forurettede 2 er fastsat til 55.000 kr. under hensynta-gen til,
at der er tale om forsøg på voldtægt under anvendelse af begrænset fysisk vold
kombineret med anden seksuel omgang i form af fingre i vagina, og at det
foregik under indtrængning i forurettedes eget hjem.

Tortgodtgørelsen til Forurettede 3 er fastsat til 10.000 kr. under hensynta-gen til,
at blufærdighedskrænkelsen foregik under indtrængning i forurettedes eget
hjem.

Thi kendes for ret:

Tiltalte straffes med fængsel i 3 år og 4 måneder.

Tiltalte skal betale sagens omkostninger, herunder 103.710 kr. + moms i sa-lær
til den beskikkede forsvarer, advokat Thomas Lindberg Brædder. Et tid-ligere
udlagt salær på 24.314,50 kr. + moms til den tidligere beskikkede for-svarer,
advokat Stefan Reinel, udredes endeligt af tiltalte.

Tiltalte skal inden 14 dage til Forurettede 1 betale 49.771,74 kr. med tillæg af
procesrente fra den 25. marts 2022 til betaling sker.

Tiltalte skal inden 14 dage til Forurettede 2 betale 55.000 kr. med tillæg af
procesrente fra den 4. april 2022 til betaling sker.

Tiltalte skal inden 14 dage til Forurettede 3 betale 10.000 kr. med tillæg af
procesrente fra den 4. april 2022 til betaling sker.

Dommer



/