Sagen drejer sig om hæftelse for en låneaftale
Ret: Retten i Hillerød (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Småsag
Sagsemner: Aftaler;

RETTEN I HILLERØD
DOM

afsagt den 20. januar 2020

Sag BS-10477/2019-HIL

EKSPRES BANK A/S
(advokat Kristian Haagen Larsen)

mod

Sagsøgte
(advokat Dan Harild)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande

Sagen er anlagt den 8. marts 2019. Sagen vedrører Sagen drejer sig om hæftelse
for en låneaftale..

Sagen er behandlet efter reglerne om småsager.

Ekspres Bank A/S har nedlagt påstand om, at Sagsøgte skal tilpligtes at betale
20.000 kr. med med tillæg af rente på 16.99 % p.a. fra den 22. maj 2017, og
betaling af stiftelsesgebyr på 1.000 kr., 240 kr. i administrationsomkostnin-ger,
samt rykkergebyrer på 300 kr.

Sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.



2

Sagsøgte har fri proces.

Sagens omstændigheder

Sagen angår en låneaftale med Ekspres Bank A/S, der blev oprettet i sagsøgtes
navn, og som blev underskrevet med sagsøgtes NemID.

Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens §
218 a.

Forklaringer

Der er under hovedforhandlingen foretaget dokumentation af sagsøgtes forkla-
ring gengivet i fogedrettens retsbog af 21. januar 2019, hvoraf følgende fremgår:

”Sagsøgte forklarede under strafansvar blandt andet, at hun ikke har optaget et
lån hos Ekspres Bank A/S.

Hun har en mistanke om, at det er en bekendt, der har optaget lånet hos Ekspres Bank
AIS og lån hos tre andre låneudbydere. Lånene er blevet optaget med to til tre dages
melle1m1m1. Hun har ikke givet den bekendte tilladelse til at anvende hendes
NernID. Den bekendte, havde hun på tidspunktet for misbruget, kendt i et års tid. Han
var på besøg hos hende en til to gange ugentligt inden misbruget. Hun forestiller sig,
at han optog lånene i forbindelse med, at han spillede spil på hendes computer. Hun
har fast haft sit nøglekort til NemID liggende ved siden et stykke papir, hvor
adgangskoden til hendes NemID stod på. Hun blev opmærksom på, at der inden for en
kort periode var foretaget flere lån i hendes navn, herunder lånet hos Ekspres Bank
A/S, da hun i slutningen af maj modtog et brev fra en af låneudbyderne. Efter at hun
blev opmærksom på dette brev, kontaktede hun inden for en til to dage en tolk til at
oversætte brevet. Efter hjælp fra tolken tjekkede hun sin konto og så, at der var blevet
udbetalt større summer til kontoen, der herefter var blevet overført væk fra kontoen.
H1m spæ1Tede derfor straks sin konto og NemID og anmeldte den bekendte til
politiet. Hun sendte et brev, der var dateret 28. juni 2017, til de fire låneudbydere,
hvor hun gjorde opmærksom på, at hendes identitet var blevet stjålet, og at hun ikke
var ansvarlig for lånene. P.t. har politiet ikke rejst tiltalte mod den bekendte, hvilket
formentlig skyldes, at de ikke har kunnet finde ham. Hendes advokat vil dog i morgen
give politiet yderligere oplysninger om den bekendte”

Sagsøgte har under hovedforhandlingen afgivet forklaring.



3

Sagsøgte har blandt andet forklaret, at hun ikke husker, hvor lang tid hun har
benyttet nem-id, men muligvis omkring 1 år. Hun benyttede sin nem-id blandt
andet til E-boks og til at se konti i banken.

Hun har ikke selv optaget det omhandlede lån. Det var en bekendt, der optog
lånet. Hun forklarer, at den pågældende ”bare er en bekendt” , der kom hos hende
en gang imellem. Pågældende talte polsk, og det var hun glad for. De gik ikke
rigtig ud sammen. Han arbejdede med rengøring, og de mødte hinanden i byen.
De var ikke kærester. Han var ikke tilmeldt adressen. Hun kendte ham ik-ke rigtig
godt. Hun forestillede sig ikke, at han ville skade hende eller udnytte hende. Det
er hun først blevet klar over nu.

Hendes sygesikringskort lå ved siden af hendes NemID ved computeren.

Hun opdagede lånene i slutningen af maj 2018. Vedrørende kontoudtoget, bilag B,
forklarer hun, at hun lukkede kontoen, da hun blev klar over misbruget. Hun
undersøgte ikke sine kontoudtog regelmæssigt. Hun kontaktede sagsøgeren ved
brev, og hun har ikke talt med Express Bank forud for den 30. maj 2017.

Hun har talt med den pågældende efter lånet, fordi han kontaktede hende for sat
sige undskyld. Hun har konfronteret ham med lånene, og derfor holdt han op med
at komme hos hende. Hun er ikke klar over, om politiet har kontaktet pågældende.

Parternes synspunkter

Ekspres Bank A/S har til støtte for den nedlagte påstand gjort følgende anbrin-
gender gældende:

”Det gøres overordnet gældende, at sagsøgte hæfter for den indgåede låneaftale af
den 22. maj 2017 mellem Ekspres Bank A/S og sagsøgte. Sagsøgte har ikke
dokumenteret, at andre end sagsøgte skulle have indgået låneaftalen med Eks-pres
Bank A/S. Sagsøgte er derfor direkte forpligtet over for Ekspres Bank A/S.
Derudover gøres det gældende, at sagsøgte er forpligtet over for Ekspres Bank
A/S i henhold til den indgåede låneaftale, selvom det lægges til grund, at sagsøgte
ikke selv deltog ved låneaftalens indgåelse hos Ekspres Bank A/S. Sagsøgte har
dels givet tredjemand fuldmagt til at indgå låneaftalen i sagsøgtes navn, ligesom
sagsøgte har udvist en betydelig grad af uforsigtighed ved at til-gængeliggøre sine
personfølsomme oplysninger over for tredjemand.

Endeligt gøres det gældende, at sagsøgte under alle omstændigheder er ifaldet et
erstatningsansvar over for Ekspres Bank A/S som følge af sagsøgtes udviste



4

uagtsomhed.

1 RETTE DEBITOR
Det gøres gældende, at sagsøgte hæfter direkte over for Ekspres Bank A/S i hen-
hold til den indgåede låneaftale.

Der foreligger en bindende aftale mellem sagsøgte og Ekspres Bank A/S, der blev
indgået ved anvendelse af sagsøgtes personlige NemID.

Bevisbyrden for, at andre end sagsøgte skulle have indgået den pågældende lå-
neaftale med Ekspres Bank A/S uden sagsøgtes samtykke eller kendskab, påhvi-
ler sagsøgte. Sagsøgte har ikke løftet denne bevisbyrde.

Allerede af denne grund hæfter sagsøgte direkte for den indgåede låneaftale over
for Ekspres Bank A/S.

2 BUNDET SOM FØLGE AF FULDMAGT

Selv hvis det lægges til grund, at sagsøgte ikke selv underskrev låneaftalen af den
22. maj 2017, gøres det gældende, at sagsøgte hæfter for låneprovenuet i henhold
til et fuldmagtsforhold mellem sagsøgte og tredjemand.

Tredjemand har ad flere omgange disponeret over sagsøgtes NemID og den dertil
hørende kode, som tredjemand har anvendt til bl.a. at indgå låneaftalen med
Ekspres Bank A/S.

Det gøres i denne forbindelse gældende, at sagsøgte har tilgængeliggjort og
overladt sine personfølsomme oplysninger til tredjemand på en sådan måde, at
sagsøgte ved sin handlemåde har accepteret låneaftalens indgåelse med Eks-pres
Bank A/S som kreditor.

3 BUNDET SOM FØLGE AF UFORSIGTIGHED

Selv hvis det lægges til grund, at sagsøgte ikke underskrev eller godkendte lå-
neaftalens indgåelse med Ekspres Bank A/S, gøres det gældende, at sagsøgte
hæfter direkte over for Ekspres Bank A/S som følge af en betydelig udvist grad af
uforsigtighed i forbindelse med låneaftalens indgåelse.

Sagsøgte opbevarede både sit NemID og den dertilhørende personlige kode frit
tilgængeligt på sit skrivebord i hjemmet, mens sagsøgte havde besøg. Det er i
direkte strid med vilkårene for forsvarlig opbevaring af NemID at skrive koden
ned/gemme koden fysisk eller elektronisk på sin computer. Ligeledes kan det ikke
anses for ”forsvarlig opbevaring” , at sagsøgte havde sit NemID liggende frit
fremme for personer, der havde adgang til hjemmet.



5

Sagsøgtes håndtering af sine personfølsomme oplysninger tilhørende hendes
NemID har i sig selv karakter af uforsigtighed / grov uagtsomhed. Det forhold, at
sagsøgte ikke selv har opfattet sin adfærd som uagtsom, er uden betydning for
sagsøgtes hæftelse over for Ekspres Bank A/S.

Såfremt sagsøgte havde fulgt alle gældende retningslinjer for anvendelsen og
opbevaringen af NemID – og dermed ikke tilgængeliggjort sin personlige kode og
sine personfølsomme oplysninger - ville sagsøgte netop have undgået, at et
misbrug som det pågældende, overhovedet fandt sted.

Et NemID’s særlige personlige karakter og de heri liggende muligheder for mis-
brug bevirker, at sagsøgte har været særligt forpligtet til at opbevare sit NemID-
forsvarligt og i videst muligt omfang sikre, at det ikke anvendes af uvedkom-
mende tredjemænd.

Det er sagsøgte – ikke Ekspres Bank A/S – der er nærmest til at bære risikoen for,
at der sker misbrug af sagsøgtes personfølsomme oplysninger, og at mis-bruget
manifesterer sig ved en uberettiget indgåelse af en låneaftale.

Sagsøgte hæfter derfor direkte over for Ekspres Bank i henhold til den indgåede
låneaftale.

Dette er bl.a. på linje med Østre Landsrets kendelse af den 26. oktober 2016
(gengivet i FM 2016.275), der fremmer et udlæg som følge af debitors grove
uagtsomhed:

”Efter [debitors] forklaring for fogedretten om udlevering af NemID til
hendes daværende ægtemand og hendes oplysninger om, at hun en-
dosserede en check fra den tidligere ægtemand til hende uden at for-an-
stalte nærmere undersøgelse heraf, finder landsretten, at [debitor]har
udvist en sådan grad af uagtsomhed, at hun i forhold til [kreditor] hæf-ter
for lånet” .

Det bemærkes, at landsretten i den pågældende kendelse ikke fandt fogedsa-gens
fremme betænkelig, selvom debitor alene gav sin eksmand koden til hen-des
NemID i et enkeltstående tilfælde telefonisk.

Alene det forhold, at en debitor udleverer koden til sit personlige NemID, er
derfor tilstrækkeligt til at statuere uforsigtighed og en deraf afledt forpligtigelse
fra den ”oprindelige” løftegiver.

Dette understøttes yderligere af Østre Landsrets dom af den 22. september
2017(gengivet i UfR 2018.406 Ø), hvor indehaveren af et NemID blev dømt til at
hæfte for et optaget lån som følge af uagtsomhed. Landsretten udtalte bl.a.:



6

”Også efter det for landsretten anførte tiltrædes det, at A ved sin hånd-
tering af de tre fortrolige elementer af sit NemID har udvist en sådan
grad af uagtsomhed, at hun i forhold til sagsøgeren hæfter for lånopta-
gelsen. Landsretten har herved lagt vægt på de samme omstændighe-der
som anført af byretten, herunder navnlig at det efter [debitors] for-klaring
må lægges til grund, at [debitor] har oplyst sin adgangskode til andre.”

Det følger således af dommen, at en debitor ved sin handlemåde kan forpligtes af
en indgået låneaftale eller lignende alene ved at tilgængeliggøre sine person-lige
papirer, nøglekort mv.

Der henvises yderligere til Højesterets afgørelse af den 8. januar 2019 (sag
87/2018), hvor Højesteret fremmer en udlægsforretning som følge af debitorens-
udviste uagtsomhed:

”Højesteret bemærkede, at afgørelsen af, om indehaveren bliver aftale-
retligt forpligtet i tilfælde af, at tredjemand misbruger indehaverensdi-
gitale signatur, må træffes på grundlag af en konkret vurdering af det
samlede hændelsesforløb. I denne vurdering indgår bl.a., underhvilke
omstændigheder tredjemand er kommet i besiddelse af indehaverens
nøgle (brugernavn, adgangskode og nøglekort til NemID), omindeha-
veren har haft kendskab til, at tredjemand er kommet i besiddelse af de
pågældende oplysninger, og om indehaveren har gjort, hvad der var
muligt for at NemID så hurtigt som muligt. Højesteret tiltrådte, at A
havde udvist en sådan grad af uagtsomhed, at han i forhold til B hæfte-de
for låneoptagelsen på aftaleretligt grundlag, selv om underskriften ikke
var tilføjet digitalt af ham selv. Højesteret stadfæstede derfor landsrettens
kendelse.”

Det er ikke en betingelse, at en person, der får misbrugt sit NemID til indgåelse af
en låneaftale, ”aktivt” har udleveret koden til personens NemID.

Det er alene tilstrækkeligt, at personen har tilgængeliggjort sine personfølsom-me
oplysninger og dermed muliggjort misbrug af personens NemID m.v.

Der henvises i den forbindelse til Københavns Byrets dom af den 19. oktober
2018 (BS-1409/2018-KBH), hvor retten dømte en person til at hæfte for hævnin-
ger m.v. foretaget på et kreditkort, der blev oprettet ved anvendelse af perso-nens
NemID uden personens kendskab eller samtykke.

Personen havde opbevaret sit NemID med sin kode i en pung i en jakke og
lagtjakken i et værelse til en privatfest. Retten udtalte bl.a. følgende:



7

”Retten finder imidlertid, at sagsøgte efter sin egen forklaring om, at-han
formoder, at identitetstyveriet er sket i forbindelse med en privat-fest den
4.-5. august 2016 med deltagelse af omkring 50 personer, hvoraf han
ikke kendte alle, at han havde lagt sin jakke på en seng, hvori lå hans
pung indeholdende hans NemID samt koden til Ne-mID’et, og at han, da
han den 9. august 2016 blev opmærksom på, at der den 5. august 2016
blandt andet var optaget et lån på 40.000 i hans navn, ikke selv sikrede,
at hans NemID blev spærret, men bad banken om at gøre det, hvilket
imidlertid ikke blev gjort, hvorefter den i sagen omhandlede kreditaftale
blev indgået den 12. august 2016, har udvist en sådan grad af
uagtsomhed, at han hæfter i henhold til den indgåede kreditaftale,
hvorfor der gives sagsøger medhold”

Det følger af afgørelsen, at det alene er tilstrækkeligt, at personen har tilgænge-
liggjort sine personfølsomme oplysninger og dermed muliggjort misbrug af
personens NemID m.v.

4 ERSTATNINGSANSVAR

Det gøres gældende, at sagsøgte under alle omstændigheder er ifaldet et erstat-
ningsansvar over for Ekspres Bank A/S.

Sagsøgte har udvist en betydelig grad af uagtsomhed ved at tilgængeliggøre si-ne
personlige oplysninger og derved muliggjort den (uberettigede) aftaleindgå-else
med Ekspres Bank A/S.

Sagsøgte er derfor ifaldet et erstatningsansvar overfor Ekspres Bank A/S.

Det gøres gældende, at låneansøgningen, der danner grundlag for låneaftalens
indgåelse, blev indsendt via sagsøgerens hjemmeside.

Det gøres endvidere gældende, at sagsøgerens forretningsbetingelser, blev til-
gængeliggjort for sagsøgte, inden låneaftalens indgåelse.

Sagsøgeren kreditvurderede herefter sagsøgte med udgangspunkt i oplysnin-gerne
angivet i ansøgningen, herunder oplysninger hos Skattestyrelsen, som sagsøgte
ved ansøgningen havde givet sagsøgeren tilladelse til at indhente.

Sagsøgeren har derfor ikke handlet i strid med kreditaftaleloven. Selv hvis
sagsøgeren havde handlet i strid med kreditaftaleloven, indebærer dette ikke i sig
selv, at låneaftalen er ugyldig, og at sagsøgte ikke er forpligtet til at betale
sagsøgerens tilgodehavende.



8

Sagsøgte har til støtte for den nedlagte påstand gjort følgende an-bringender
gældende:

”…..

at, sagsøgte ikke hæfter på et aftaleretsligt grundlag, og at dette allerede er fast-
slået af både fogedretten og Landsretten,

at, sagsøgte ikke er ansvarlig for sagsøgers tab, da der fra sagsøgers side forelig-
ger både egen skyld og accept af risiko, i det sagsøger har undladt at følge god
skik for finansielle virksomheder,

at, sagsøgte i øvrigt ikke er ansvarlig for sagsøgers tab, da låneaftalen under alle
omstændigheder ville skulle tilsidesættes som følge af at sagsøger har tilsidesat
god skik for finansielle virksomheder,

at, sagsøgte ikke er ansvarlig for sagsøgers tab, idet sagsøger ved at undlade at
foretage en reel kreditvurdering af sagsøgte, og ved ikke at give sagsøgte 48 ti-
mers betænkningstid forud for udbetalingen af lånet, som samt ved ikke at sik-re
sig viden om den person, til hvem sagsøger udbetalte lånet, både har handlet i
strid med god skik for finansielle virksomheder, selv har bidraget til det lidte tab,

at, sagsøger herved har udvist egen skyld og accept af risiko i relation til sagsø-
gers tab,

at, hvis sagsøger havde ventet 48 timer med at udbetale lånebeløbet, ville
sagsøgte muligvis kunne have nået at reagere og derved standse udbetalingen af
lånet.

at, hvis sagsøger endvidere havde foretaget den kreditvurdering, som sagsøger
burde have foretaget, ville det have stået klart for sagsøger, at sagsøgte ikke vil-le
være i stand til at tilbagebetale lånet.

at, sagsøger kunne således have undgået tabet ved at følge god skik for finansi-
elle virksomheder samt gældende regler om beskyttelse af låntager, herunder
regler om kreditvurdering af låntager.

at, sagsøgte i øvrigt ikke har udvist en sådan uforsigtighed, at dette skulle kun-ne
danne grundlag for et krav om erstatning for sagsøgers tab,



9

Parterne har under hovedforhandlingen nærmere redegjort for deres opfattelse af
sagen.

Rettens begrundelse og resultat

Sagsøgte har blandt andet forklaret, at hun har ikke selv har optaget det
omhandlede lån. Det var en bekendt, der optog lånet, og han kom hos hen-de en
gang imellem. De gik ikke rigtig ud sammen og var ikke kærester, og han var ikke
tilmeldt adressen.

Sagsøgte har endvidere forklaret, at hendes sygesikringskort lå ved siden af
hendes NemID ved computeren.

Retten finder efter en samlet vurdering af oplysningerne i sagen og forløbet – og
herunder forklaringen – at sagsøgte har udvist en sådan uagtsomhed, at hun hæfter
for det omhandlede lån optaget i Ekspres Bank A/S.

Retten finder ikke, at Ekspres Bank A/S som følge af undladelser ved lånets stif-
telse har pådraget sig egen skyld, og retten tager derfor påstanden fra Ekspres
Bank A/S til følge som nedenfor bestemt.

Efter den for lånet opgivne rentesats, finder retten, at sagsøgeren har krav på rente
som påstået. Den nedlagte rentepåstand tages derfor til følge som neden-for
bestemt. Påstanden om betaling af gebyrer er ikke nærmere bestridt, og kra-vet
tages herefter til følge som nedenfor bestemt.

Sagsomkostningerne er efter sagens værdi, forløb og udfald fastsat til dækning af
advokatudgift med 14.000 kr., af retsafgift med 500 kr. og samt gebyrer på i alt
1.540 kr. EKSPRES BANK A/S er momsregistreret.

T H I  K E N D E S  F O R  R E T :

Sagsøgte skal til EKSPRES BANK A/S betale 20.000,00 kr. med tillæg af rente
på 16,99 % p.a. fra den 22. maj 2017.

Sagsøgte skal endvidere betale EKSPRES BANK A/S kr. 1.000 i stiftel-sesgebyr,
kr. 240 i administrationsomkostninger, samt kr. 300,00 i rykkergeby-rer



10

I sagsomkostninger tillægges der EKSPRES BANK A/S 14.500 kr., der betales af
Statskassen.
Beløbene skal betales inden 14 dage.

Sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.