Sag om prøvelse af et bindende svar på fire spørgsmål om, hvorvidt sagsøger skal beskattes af gevinst på bitcoins, som sagsøger har erhvervet ved såkaldt mining, herunder navnligt... Vis mere
Ret: Østre Landsret (2. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Pengevæsen og kredit;
Skat;

ØSTRE LANDSRET 
            DOM

 afsagt den 8. april 2022

Sag BS-43167/2020-OLR
(16. afdeling)

Sagsøger
(advokat Henrik Rahbek)

mod

Skatteministeriet
(advokat Mattias Chor)

Landsdommerne Dorthe Wiisbye, Janni Christoffersen og Casper Klindt Sølbeck (kst.) har
deltaget i sagens afgørelse.

Sagen, der er anlagt ved Retten i Svendborg den 26. juni 2020, er ved kendelse af 3.
november 2020 henvist til behandling ved landsretten i medfør af retspleje-lovens § 226,
stk. 1.

Sagen vedrører prøvelse af et bindende svar på fire spørgsmål om, hvorvidt Sagsøger skal
beskattes af gevinsten på bitcoins, som han har erhvervet ved såkaldt mining, herunder
navnlig om han er skattepligtig af værdistigningen fra erhvervelsen til afståelsen af de
pågældende bitcoins, fordi de indgår i hans ikke-erhvervsmæssige virksomhed.

Påstande
Sagsøger har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeri-et, tilpligtes at anerkende, at
svaret ved det afgivne bindende svar dateret den 18. december 2018 med sagsnr. 18-
0007063 skal ændres til ”Nej” for så vidt an-går spørgsmål 3, 4, 5 og 6.



2

Skatteministeriet har påstået frifindelse.

Sagsfremstilling
Sagens forløb

Af Landsskatterettens afgørelse af 30. marts 2020 vedrørende Sagsøgers kla-ge over
Skatterådets bindende svar af 18. december 2018 på hans spørgsmål 3, 4, 5 og 6 fremgår
bl.a.:

”Der klages over Skatterådets bindende svar vedrørende den skatte-mæssige
behandling af fortjeneste opnået ved et påtænkt salg (og efter-følgende foretaget
delsalg) af bitcoins erhvervet som betaling for at stil-le serverkraft til rådighed for
bitcoin-systemet og validere bitcoin-transaktioner.
 
Sp. Spørgsmål                                    Klagerens   Skatterådets Landskatte-

                                                            opfattelse    svar              rettens
                                                                                                    afgørelse

  
1 Er min aktivitet med mining           Ja                Ja                 Ikke påklaget

 af BTC i 2011-2013 at betragte                          
 som hobbyvirksomhed?

 
2 Er min aktivitet med mining           Nej             Nej               Ikke påklaget

 af BTC i 2011-2013 at betragte 
 som erhvervsmæssig virksomhed?

  
3 Vil jeg være skattepligtig af           Nej              Ja                 Landsskatteretten
fortjenesten af et evt. salg af                                                     stadfæster Skatte-
min BTC-beholdning frem-                                                      rådets afgørelse.

 skaffet ved BTC-mining i                                                         Se begrundelse ndf.
 2011-2013?                                  

 
4 Hvis ja til spørgsmål 3, vil             Nej              Ja                 Landsskatteretten

 jeg gentage spørgsmålet for                                                      stadfæster 
 2011 og spørge om jeg er                                                          Skatterådets af-    

 skattepligtig af fortjenesten                                                       gørelse.
 af et                                                                                            Se begrundelse

 evt. salg af min beholdning                                                       ndf. 
 fra 2011?                                                                                              

                                                                                           
 5 Hvis ja til spørgsmål 3, vil             Nej              Ja                 Landsskatteretten

 jeg gentage spørgsmålet for                                                      stadfæster
 2012 og spørge om jeg er skat-                                                 Skatterådets af-

 tepligtig af fortjenesten af et                                                     gørelse. Se
 evt. salg af min beholdning [fra]                                               begrundelse ndf.

 2012?



3

6 Hvis ja til spørgsmål 3, vil        Nej               Ja                 Landsskatte-
 jeg gentage spørgsmålet for                                               retten stad-

 2013 og spørge om jeg er                                                  fæster Skat-
 skattepligtig af fortjenesten                                               terådets af-

 af et evt. salg af min                                                          gørelse. Se
 beholdning fra 2013?                                                         begrundelse

                                                                                            ndf.

7 Hvis ja til spørgsmålene 3-6,      -                  Ja                Ikke 
 skal jeg så indberette fortjene-                                          påklaget 

 sten af et evt. salg som per-
 sonlig indkomst?

8 Hvis ja til spørgsmål 7, er jeg     -                  Nej              Ikke
 så arbejdsmarkedspligtig af                                               påklaget 

 fortjenesten af et evt. salg?

9 Hvis ja til spørgsmål 8, skal       -                  Bortfalder   Ikke 
 jeg så indberette fortjenesten                                            påklaget 

 af evt. salg i rubrik 20 på min 
 selvangivelse (anden person-

 lig indkomst)?

10 Er jeg skattepligtig af værdi-     Nej              Ja                 Ikke 
 stigningen i BTC siden anskaf-                                         påklaget 

 felsen, hvis jeg i løbet af 2018 
 eller senere køber fysiske varer 
 eller ydelser for min BTC-be-

 holdning fremskaffet ved BTC-
 mining i 2011-2013 (fremfor 

 at veksle den til en gængs va-
 luta såsom USD eller EUR)?

Møde mv.
Klagerens repræsentant har haft møde med Skatteankestyrelsens sags-behandler.
Repræsentanten har endvidere udtalt sig over for Lands-skatterettens medlemmer
på et retsmøde.

Faktiske oplysninger
Klageren har en kandidatgrad i datalogi, og han har været ansat som
softwareudvikler ved Datalogisk Institut, Århus Universitet, Facebook,
Californien, VMWare, Århus og Octoshape, København.

Klagerens indkomst udgjorde fra de nævnte ansættelses[forhold] gen-nemsnitligt
500.000 kr.-600.000 kr. årligt.

I "fritiden" har klageren "minet" bitcoins. Klagerens aktivitet med bit-coin-
mining har været såkaldt "pool-mining".



4

Klagerens repræsentant har ved supplerende indlæg af 2. maj 2019 bl.a. oplyst
følgende om begrebet bitcoin-mining:

”… at bitcoin-mining-processen fungerer således, at en såkaldt miner ud-
vælger en tilfældig lodseddel og laver en kompliceret beregning for at tjek-
ke, om der er gevinst.

Hvis der ikke er gevinst, kan den pågældende miner prøve igen. Der er kun
gevinst, hvis der er et tilstrækkeligt antal rigtige på lotterisedlen. An-tallet af
rigtige, der kræves, er bestemt af Bitcoinsystemet.

Dette tilstrækkelige antal rigtige kaldes mining-sværhedsgraden. Svær-
hedsgraden bliver tilpasset således, at der statistisk forventes en gevinst
hvert 10. minut - uanset mængden af total hash-kapacitet på Bitcoin-
netværket.

Når en miner får gevinst, kan han publicere en blok med den vindende
lodseddel (som bevis) til netværket og modtage de frigivne bitcoins samt
transaktionsgebyrerne for transaktionerne, som mineren har inkluderet i
blokken. Processen kan betragtes som et væddeløb blandt alle miners om at
finde en lodseddel med gevinst, idet en miner er nødt til at starte forfra på
processen, når en ny blok bliver publiceret. Man skal starte forfra, fordi
lodsedlerne er bundet op på den forrige blok.

En pool-miner deltager i den samme proces i et forsøg på at finde en blok på
vegne af pool-operatøren, men denne får også mulighed for gevinst fra
poolen med lodsedler, der har færre rigtige end krævet af sværhedsgraden på
Bitcoin-netværket.

Pool-operatøren fastsætter en mindre sværhedsgrad ("poolsværhedsgra-
den"), og en pool-miner leder efter og indsender derefter sedler med "pool-
gevinst" til pool-operatøren, hvorefter pool-operatøren selv tjekker, om
lodsedlerne giver pool-gevinst.

Dermed beviser den enkelte pool-miner overfor pool-operatøren, at denne
stiller kapacitet til rådighed.

Processen har følgende egenskaber:
• Pool-mining og solo-mining er identiske processer. Der er dog en større
sandsynlighed for, at en miner finder en lodseddel med pool-gevinst end med
gevinst på Bitcoin-netværket.
• Der er ingen garanti for gevinst på lodsedler, uanset hvor mange gange en
miner prøver - hverken pool-gevinst eller gevinst på Bitcoin- netværket.
• Lodsedler købes så at sige med strøm og brug af computerudstyr. Proces-
sen kunne naturligvis udføres i hånden med papir og blyant, men det ville
tage meget lang tid.
• Pool-operatøren bestemmer formen af lodsedler, der arbejdes på af pool-
miners, idet pooloperatøren sørger for at de frigivne bitcoins ved en lod-
seddel med gevinst i Bitcoin-netværket bliver udbetalt til pool-operatøren.
Pool-operatøren gør dette ved at bede pool-mineren om at arbejde på lod-
sedler af en bestemt form.



5

• Der er konstant kommunikation mellem pool-mineren og pooloperatøren
for at få ny information om formen af de lodsedlerne, mineren skal arbejde
på.
• Pool-operatøren bør ikke sætte "pool-sværhedsgraden" for lavt, da pool-
operatøren dermed kan risikere at blive overbebyrdet med lodsedler med
pool-gevinst, som han skal tjekke for gevinst. "

Klageren har opstillet følgende regnskab over sine bitcoins i 2011-2013:

Periode Antal bitcoin Værdi i USD Værdi i DDK
(ca.) (ca.) (ca.)

18. juni 2011 til 76,72 574,07 3.077,00
31.
december 2011
1. januar 2012 til 86,29 653,49 3.738,68
31. december
2012
1. januar 2013 til 8,67 187,45 1.051,59
18. marts 2013
I alt 171,68 1.415,00 7.912,26

 
 
 
 
 
 
 
Klageren har he rudover oplyst, at han i tillæg til de 171,68 bitcoins har minet
yderliger e 47 bitcoins, som løbende er anv endt i privat regi til køb af VPN-adg
ang.

Klageren har ik ke selvangivet nogen indtægt elle r fradrag fra sin mi-
ningvirksomhed i 2011-2013, da han har ment, at der var tale om hob-
byvirksomhed, og at resultatet på grund af de hø je strømpriser i Dan-mark var
negati vt.

Den 28. decemb er 2017 anmodede klageren SKA T om et bindende svar, idet
han var i tv ivl om, hvordan han skulle forholde sig med hensyn til
beskatningen af indtægter ved salg af bitcoins fr a beholdningen. SKAT
forelagde i henh old til skatteforvaltningslovens § 21, stk. 4 anmodnin-gen for
Skatterå det:

Følgende fremg år af klagerens anmodning om b indende svar:

"Jeg har produceret (på engelsk "minet") bitcoins (herefter ofte benævnt
BTC) for en dengang ubetydelig værdi i 2011, 2012 og starten af 2013.
Regnskabet er som følger:

18. juni 2011- 31. december 2011: ca. 76,7 BTC, opgjort til en daværende
værdi i fiat: 574 USD, og med en gennemsnitlig dollarkurs på 5,36 DKK per
USD i 2011, giver det en værdi på ca. 3.077 DKK for hele 2011.

1. januar 2012 - 31. december 2012: ca. 86,29 BTC, opgjort til en davæ-
rende værdi i fiat, 653 USD, og med en gennemsnitlig dollarkurs på 5, 79
DKK per USD i 2012, giver det en værdi på ca. 3.783 DKK for hele 2012.



6

1. januar 2013 -18. marts 2013: ca. 8,6 BTC, opgjort til en daværende
værdi i fiat, 187 USD, og med en gennemsnitlig dollarkurs på 5,61 DKK per
USD i 2013, giver det en værdi på ca. 1.051 DKK for hele 2013.

I alt har jeg minet ca. 171,6 BTC med en ca. modsvarende værdi i fiat på
7.912 DKK mellem d. 19. juni 2011 til d. 18. marts 2013.

Bemærk, at da jeg startede med at mine i juni 2011 var prisen ca. 17 USD pr.
BTC, men i november 2011 faldt den til 2 USD pr. styk. I 2012
holdt den sig mellem ca. 2-14 USD pr. styk. Som det vil fremgå af mine
indkommende transaktioner i BTC, har jeg fortsat BTC-mining i et jævnt
tempo uanset svingninger i prisen. Jeg stoppede med BTC-mining i marts
2013 for i stedet at fortsætte med mining af altcoins (altcoins = andre
kryptovalutaer end BTC) for interessens skyld.

Jeg har i et Excel-regneark produceret et regnskab over min BTC-mining
d. 28. december 2017. Dette regnskab er produceret ved at beregne værdi-en
i USD på dagen for mine indkommende transaktioner. Jeg har brugt kursen
fra en Bitcoin-exchange, Mt Gox, som ikke længere eksisterer i dag, men som
dengang var den største af sin art og derfor den mest repræsen-tative.

Der har ikke været overskud i nogen af årene fra 2011-2013 pga. den høje
pris på strøm i Danmark sammenlignet med andre steder i verden, og det har
jeg været klar over fra starten af. Min BTC-mining har altså været en
underskudsgivende hobby fra første dag. Danmark har aldrig været kon-
kurrencedygtig mht. BTC-mining i forhold til andre lande med langt lave-re
priser på strøm. Jeg har af denne årsag ikke fratrukket underskuddet i mine
selvangivelser for 2011, 2012 og ej heller 2013.

Dispositionen, jeg overvejer at foretage, er at sælge nogle BTC for en fiat-
valuta, f.eks. USD eller EUR. Det er ikke klart for mig, hvorvidt jeg vil være
skattepligtig af et sådant salg, og det er dette, jeg ønsker at få afkla-ret. Jeg
har endnu ikke solgt noget af min BTC-beholdning fremskaffet via mining
mellem juni 2011 - marts 2013.

Jeg bemærker, at jeg IKKE har minet BTC pga. spekulation. Det ville hav-
de været nemmere, langt billigere og mindre tidskrævende at købe en til-
svarende mængde BTC via en Bitcoin-exchange såsom Mt. Gox. Hvis jeg
ville have spekuleret i BTC, kunne jeg nemt have købt en langt større
mængde BTC. Desuden drejer det sig om et meget lille beløb i USD, som jeg
har fremskaffet via BTC-mining. Som jeg forklarer senere, har jeg mi net
bl.a. pga. min tekniske interesse i BTC og endda min et, selvom det alt i alt
har været tabsgivende på grund af strømudgifterne.

Desuden vil jeg bekræfte, at jeg IKKE har minet med næring som formål.
Hvis det havde været med næring som formål, havde jeg ikke kun minet med
et par computere og grafikkort (som jeg også beskriver senere). Som jeg
beskriver senere, har jeg haft en væsentligt større lønindtægt end det lille
beløb, jeg har fået ud af BTC-mining, og mit fuldtidsjob har altså væ-ret min
"næring". Desuden har jeg haft en større nettoformue i kontanter mellem
2011 og 2013, som mine årsopgørelser for disse år vil vise.



7

I perioden 2011-2013 har jeg været ansat hos Datalogisk Institut ved År-
hus Universitet som Ph.d.studerende i datalogi inden for algoritmer og
datastrukturer (januar 2011), Software Engineer Intern hos Facebook i
Californien (februar 2011-april 2011), Software Engineer Intern hos
VMWare i By (maj-juni 2011) og Softwareudvikler hos Octoshape i
København (juli 2011-april 2015).

Min personlige indkomst fra disse jobs har været ca. 500-600 tusinde kro-
ner om året, så BTC mining har blot været en interesse uden økonomisk
betydning - som skrevet har det været underskudsgivende. Desuden har jeg
haft en større nettoformue i kontanter, som min årsopgørelser fra disse år vil
bekræfte. Jeg har desuden ikke tidligere seriøst arbejdet i spekulative
investeringer såsom aktiehandel eller lign.

I perioden fra 2011 til 2013 har jeg haft alle mine midler i fast ejendom,
kontanter på mine bankkonti samt for ca. 35.000 kr. i aktier (aktier, som jeg
har ejet siden december 2005, og som jeg ikke selv oprindeligt har købt eller
valgt).

Min bitcoin-adresse brugt til mining mellem juni 2011 og marts 2013 er
Bitcoin-adresse. Hvis det er ønsket, kan jeg bevise ejerskab af denne adresse
ved at underskrive en meddelelse, som kun kan produceres ved hjælp af den
private nøgle for adressen. Konkret er disse BTC produceret via pooled
mining (https://en.bit- coin.it/wiki/Pooled_mining) hos diverse BTC mi-ning
pools, f.eks. Eligius (https://en.bitcoin.it/wiki/Eligius) og Deepbit
(https://en.bitcoin.it/wiki/DeepBit). Deepbit eksisterer ikke længere, og
Eligius har ikke længere data over, hvad jeg har minet hos dem. Det er ty-
deligt via min bitcoin-adresse, at langt størstedelen af de indkommende
BTC-transaktioner til adressen er kommet fra Deepbit. Jeg har også pri-
mært minet hos Deepbit.

Jeg har minet på et par computere (svingende mellem 1-2 stykker) ved
hjælp af nogle få grafikkort (GPU-mining) og processoren i maskinen (CPU-
mining). Mining'en har ikke kørt i døgndrift, da jeg har haft mi-ning'en sat
på pause, når der har været andre formål med maskinerne. Computernes
formål var ikke BTC mining - det var i stedet generel com-puterbrug. BTC-
mining var blot en sideløbende interesse, som jeg brugte maskinerne til.
Grafikkortene har f.eks. også kunnet bruges til grafisk in-tensive
computerspil. Jeg har med andre ord *IKKE* haft en større BTC-mining
operation kørende, men blot brugt et par computere, som har været brugt til
andre formål også.

Formålet med at mine BTC har været (i uprioriteret rækkefølge):

1) Teknologisk interesse i bitcoins og kryptovalutaer generelt
samt generel interesse i datalogiske emner såsom kryptografi,
algoritmik, netværk, sikkerhed, programmering samt GPU-
programmering Jeg har en kandidatgrad i datalogi og har
udelukkende beskæftiget mig som softwareudvikler i perioden
2011-2013 (fuldtidsstilling, dvs. 37 timer om ugen). Mit primære
arbejdsområde var dengang udvikling af P2P-netværk til
streaming af videodata, og da bitcoinnetværket også er et P2P-
system og berørte mange af mine interesseom-



8

råder, var det specielt interessant for mig
(https://en.wikipedia.org/wiki/Peer-to-peer). Jeg var også
dengang meget interesseret i programmering af GPU'er, hvor
BTC mining på GPU'er netop er en anvendelse af GPU-
programmering.

2) Generel og langvarig interesse i computerhardware. Siden jeg
var teenager, har jeg samlet stationære computere til mig selv
og andre, repareret Pc'er med defekt hardware og altid fulgt
med i hardwareudvikling og lign.

3) Anonym køb af adgang til VPN-udbydere (https://en.wikipe-
dia.org/wiki/Virtual_private_network) via BTC, som jeg har
minet. Jeg har købt adgang til VPN-udbydere, som lover at
holde brugere anonyme, og som har accepteret betaling i BTC.
Jeg har betalt direkte fra mine konti hos mining pools for at
holde min identitet anonym. Da disse mining pools ikke længere
har data for mit brugerlogin eller ikke længere findes, betyder
dette, at jeg ikke længere har dokumentation for, at jeg har
foretaget køb af adgang til VPN-udbydere med BTC. Jeg har
altså også minet mere end, hvad min opgivne adresse
indeholder, da jeg har foretaget nogle køb ved at udbetale di-
rekte fra mining pool'en til en anden BTC-adresse hos VPN-
udbyderne. Jeg har ikke længere data for hvor mange BTC, der
er brugt til dette formål, men da de fleste VPN'er koster måske
ca. 5 USD per måned, er det kun et mindre beløb.

Generelt har jeg kun brugt meget kort tid på at holde mining'en kørende.
Jeg har for det meste blot "trykket" "start" og "stop", når det skulle hhv.
startes og stoppes. Jeg har brugt få timer i alt på at arbejde med selve hard-
waren, men jeg har dog brugt mange timer om ugen på at holde mig opda-
teret på udvikling af software til BTC-mining, samt generel udvikling in-den
for kryptovalutaverdenen og desuden udvikling inden for hardware relevant
til BTC mining.

Derudover har jeg brugt en del tid på at studere kildekoden til BTC-
mining-programmerne for at forstå disse og se, om de var programmeret
optimalt. Formålet med dette har været ren interesse, da jeg har fundet selve
mining-programmerne meget fascinerende, og jeg dengang var me-get
interesseret i programmering af grafikkort (GPU'er,
https://en.wikipedia.org/wiki/Graphics_processing_unit).

Selvom jeg stoppede med BTC-mining tilbage i marts 2013, stoppede jeg
dog ikke helt med mining. Jeg fortsatte i stedet med mining af altcoins
(altcoins = andre kryptovalutaer). Det blev mere populært at mine andet end
BTC med GPU'er omkring april 2013, og det var spændende for mig at
studere de forskellige altcoins og hvordan deres mining fungerede. Jeg fik
dermed chancen for at studere mining-software, som var væsentligt
anderledes end hvad der blev brugt til BTC-mining. Det var af stor per-
sonlig interesse for mig."

Klagerens repræsentant har på vegne af klageren supplerende til Skat-terådet bl.a.
oplyst og anført følgende betragtninger:



9

"Det skal indledningsvist bemærkes, at denne sag handler om mining.
Med andre ord har spørger stillet serverkraft til rådighed for bitcoin-
systemet, valideret bitcoin-transaktioner, og er på den måde blevet beløn-net
med bitcoins.

Vi er ikke bekendt med praksis, der regulerer beskatningen af minede bitco-
ins.

( .... )

Desuden skal det præciseres, at nærværende anmodning alene omfatter
spørgers bitcoin-beholdning minet i perioden 18. juni 2011 til 18. marts
2013, og spørgsmålet om, hvorvidt en gevinst ved salg af de minede bit-coins
er skattepligtige for spørger.

Spørgers øvrige kryptovaluta - det vil sige Spørgers altcoins - skal således
afgrænses fra nærværende sag, jf. skatteforvaltningslovens § 24, stk. 1."

Forud for afgivelse af SKATs (nu Skattestyrelsen) indstilling til Skatte-rådet
stillede SKAT i alt 13 spørgsmål til spørgeren (nu klageren)

Spørgsmål 1
"Har du udarbejdet årlige regnskaber for din aktivitet med mi-ning?"

Spørgeren, nu klageren, svarede:
"Det præciseres ikke, hvad der menes med "årlige regnskaber". Idet Spørgers
mining-aktiviteter har foregået i Spørgers private regi, er der ikke udarbejdet
egentlige "årlige regnskaber", og der kan derfor henvises til Spørgers
allerede oplyste bitcoin-wallet, hvor Spørgers bitcoin-transaktioner fremgår.

Spørger er villig til at udarbejde et regnskab over Spørgers estime-rede
strømforbrug på de minede bitcoins, hvis dette måtte ønskes. Som nævnt
ovenfor vil der uanset hvad være tale om, at prisen på forbrugt strøm
overstiger værdien af minede bitcoins, hvorfor der -efter vores vurdering - er
tale om en fradragsberettiget udgift."

Spørgsmål 2
"Du bedes oplyse alle dine bitcoinadresser og transaktionerne heri."

Spørgeren, nu klageren, svarede:
"Der henvises til det af Spørger fremlagte regnskab over den om-handlende
bitcoin-mining samt Spørgers allerede oplyste bitcoin-wallet, hvor Spørgers
bitcoin-transaktioner fremgår.

Der henvises i øvrigt til ovennævnte kommentar, idet det alene er den
skattemæssige beholdning af Spørgers minede bitcoin-beholdning, der
ønskes besvaret i nærværende sag."

Spørgsmål 3, 4 og 5



10

"Hvis der i årene 2011-2013 er modtaget mining-fee's som led i ak-tiviteten
med bitcoin-mining, bedes de årlige indtægter specifice-ret."

Spørgeren, nu klageren, svarede:
"Mining-fee" er både for Spørger og undertegnede et ukendt be-greb, idet
Spørger ikke tildeles "fees" for "mining", men derimod bitcoins. Det lægges
således til grund, at der med "mining-fee" me-nes "transaction-fee" (el.
transaktionsgebyr), herunder om Spørger har modtaget betaling for
transaktionsgebyrerne inkluderet i en blok.

Som det fremgår af Spørgers wallet, som SKAT allerede er bekendt med, har
Spørger minet størstedelen af sine bitcoins på en mining pool kaldet Deepbit.
Deepbit beholder - i lighed med de fleste an-dre mining pools -
transaktionsgebyrerne. Som eneste tilgængelige dokumentation herfor
henvises til følgende hjemmeside idet vi skal bemærke, at de anvendte
mining pool ikke længere eksisterer: https://en.bitcoin.it/w/index.php?
title=Comparison_of_mning_pool s&oldid=XX. Herudover har Spørger
minet et mindretal af sine bit-coins på andre mining pools, herunder Eligius,
50BTC og Eclipse MC. Disse mining pools eksisterer ikke længere, og i
lighed med Deepbit har disse mining pools beholdt transaktionsgebyrerne, jf.
også ovenstående.

Det skal bemærkes, at følgende dokumentation er nødvendig, hvis Spørgers
samlede indtægter på transaktionsgebyrer (hvis nogen) skal opgøres:

• En opgørelse over det samlede antal mining pools, som
Spørger har deltaget i.

• En opgørelse over alle de blokke, som de mining pools,
Spørger har deltaget i, har minet. Denne data er ikke længere
tilgængelig.

• En opgørelse over hvor stor en andel af udbetalingen af
transaktionsgebyrerne for hver blok, som Spørger har været med til at
mine, Spørger har været berettiget til. Denne data er ikke længere
tilgængelig.

• Hvorvidt - som nævnt ovenfor - om de mining pools, Spør-
ger har deltaget, har udbetalt transaktionsgebyrer. Spørger har
undersøgt dette, og Spørger har kun fundet data, der understøtter, at
de mining pools, Spørger har deltaget i, ikke har udbetalt
transaktionsgebyrer.

Uanset hvad skal det lægges til grund, at der - hvis der overhove-det er
udbetalt transaktionsgebyrer - er tale om et forsvindende lille beløb. Det skal
hertil bemærkes, at det stort set var gratis at foreta-ge transaktioner med
bitcoins i den relevante tidsperiode, hvilket bevirkede, at minere fik
ubetydelige transaktionsgebyrer tildelt.
Dette illustreres da også ved, at det var kutymen, at mining pools beholdte
transaktionsgebyrer - netop fordi der var tale om ubetyde-lige beløb.



11

Spørgers egne overslagsberegninger viser, at transaktionsgebyrer udgjorde
ikke over 0,37 % af den samlede udbetaling af bitcoins til alle miners i
perioden, hvor Spørger minede bitcoins. Da udbeta-ling til bitcoin miners
består af en blokgevinst per blok samt trans-aktionsgebyrerne per blok,
betyder dette med andre ord, at 99,63 % af den samlede udbetaling af
bitcoins til miners udgjordes af blok-gevinsten i den nævnte periode."

Spørgsmål 6
"Har du regnet fra den 28. december 2017 og frem til dags dato af-stået de
minede bitcoins - helt eller delvist?"

Spørgeren, nu klageren svarede:
"Spørger har foretaget en delvis afståelse af sine minede bitcoins i januar
2018. Spørger afventer SKATs stillingtagen i nærværende sag, førend
Spørger kan foretage en korrekt skattemæssig opgørel-se heraf. Hvorvidt
Spørger i perioden fra den 28. december 2017 og frem har afstået sin
beholdning af minede Bitcoins helt eller delvist, kan imidlertid ikke have
relevans for vurderingen af, hvorvidt dis-se bitcoins er minet som led i
næring eller spekulation tilbage i pe-rioden 18. juni 2011 til 18. marts 2013."

Spørgsmål 7
"Har du, bortset fra din mining af bitcoins i årene 2011-2013, på an-den led
erhvervet Bitcoins forud for dags dato?"

Spørgeren, nu klageren svarede:
"Der henvises til ovennævnte kommentar, idet det alene er spørgs-målet om
den skattemæssige beholdning af Spørgers minede bitco-in-beholdning, der
ønskes besvaret i nærværende sag."

Spørgsmål 8
"Det fremgår af anmodningen, at du har minet mere, end din op-givne
adresse indeholder, da du har foretaget køb af adgang til VPN-udbydere med
bitcoins for herved at sikre din anonymitet, samt at du ikke længere har data
for, hvor mange bitcoins, der er brugt til dette formål. I den forbindelse bedes
du oplyse følgende:

• Har du et bud på, hvor mange bitcoins, der er anvendt til
VPN-køb?

• Havde du flere VPN-udbydere?
• Har du købt andet med bitcoins fra dine konti hos de

forskellige mining- pools?"

Spørgeren, nu klageren svarende:
"Som det fremgår af sagsfremstillingen, har Spørger anvendt sine bitcoins til
at købe adgang til forskellige VPN-udbydere. Spørgers anvendelse af VPN-
udbydere har baggrund i, at Spørger vægter sit privatliv. Spørger kan ikke
erindre, om Spørger også har anvendt sine bitcoins til at købe andre varer
eller ydelser. For at sikre sin anonymitet har Spørger jævnligt skiftet VPN-
udbyder. Spørger har derfor anvendt forskellige VPN-udbydere, hvis services
dog alle har kostet ca. 8 - 10 USD. Spørger har på den baggrund udarbejdet



12

følgende opgørelse, som baserer sig på Spørgers hukommelse, og som opgør
et estimat på det samlede antal forbrugte bitcoins på VPN-ydelser. Der findes
ingen dokumentation for købene:

- Juli 2011: 1 BTC
-August 2011: 1 BTC
- September 2011: 2 BTC
- Oktober 2011: 3 BTC
- November 2011: 5 BTC
- December 2011: 3 BTC
- Januar 2012 - juni 2012: 20 BTC
- Juli 2012 - december 2012: 10 BTC
- 2013: 2 BTC Samlet antal anvendt bitcoins: 47."

Spørgsmål 9
"Hvorledes foregik transaktionerne fra dine konti hos de forskellige mining-
pools til din bitcoinadresse, der er brugt til din mining-aktivitet i juni 2011 til
marts 2013, dvs. selve processen for overfø-relsen, herunder om
transaktionerne foregik automatisk, når der var bitcoins på kontiene hos den
enkelte mining-pool, eller om du selv skulle stå for transaktionerne?"

Spørgeren, nu klagerens svarede:
"Måden, hvorpå transaktioner foregik på, afhænger af, hvorledes den enkelte
mining pool har indrettet sig. Der findes ikke en måde, hvorpå disse
transaktioner foregik, og Spørger kan ikke erindre, hvordan transaktionerne
foregik på hver enkelt af de mining pools, hvori Spørger deltog.
På Deepbit, der som nævnt var den mining pool, hvor Spørger havde
hoveddelen af sin mining aktivitet, interagerede man via Deepbit's
hjemmeside, hvor man manuelt foretager en udbetaling af bitcoins til ens
bitcoin-wallet.
Spørgsmålet kan ikke svares med højere grad af nøjagtighed end
ovenstående. Hvorledes transaktionerne fra Spørgers konti hos de forskellige
mining-pools til Spørgers bitcoin-wallet kan ikke have relevans for
vurderingen af, hvorvidt Spørgers bitcoins er minet som led i næring eller
spekulation tilbage i perioden 18. juni 2011 til 18. marts 2013."

Spørgsmål 10, 11, 12 og 13)
"For at vurdere din samlede aktivitet med mining bedes du oplyse, hvilke
andre kryptovalutaer du har minet siden marts 2013 og frem til dato samt
dokumentere og specificere dette."

Spørgeren, nu klageren svarede:
"Der henvises til ovennævnte kommentar, idet det alene er spørgsmålet om
den skattemæssige beholdning af Spørgers minede bitcoin-beholdning, der
ønskes besvaret i nærværende sag."

Ifølge Skatteankestyrelsens undersøgelser på http:bitcoinkurser.dk er kursen på 1
bitcoin pr. 12. juli 2019 77.269,88 kr.



13

Skatterådets afgørelse
Spørgsmål 1 og 2
Skattestyrelsen har indstillet, at der svares ja til spørgsmål 1 og nej til spørgsmål
2. Skatterådet er enig i Skattestyrelsens indstilling og be-
grundelse.

Det ønskes bekræftet, at spørgeren ikke er skattepligtig af fortjenesten ved et
eventuelt salg af beholdningen af bitcoins fremskaffet ved mi-ning i 2011-2013.

Skattestyrelsen har i sin indstilling uprøvet lagt til grund, at spørgeren i det
enkelte år og samlet har haft underskud ved mining af bitcoins som følge af, at
udgifterne til strøm har været større end indtægterne. Un-derskuddet er ikke
fratrukket ved opgørelsen af indtægten, fordi spør-geren har anset mining af
bitcoins for en hobby.

Erhvervsmæssig virksomhed er karakteriseret ved, at der for egen reg-ning og
risiko udøves virksomhed af økonomisk karakter med det for-mål at opnå et
økonomisk overskud. Virksomheden skal udøves nogen-lunde regelmæssigt
gennem en ikke helt kort periode, og virksomheden må ikke være af helt
underordnet omfang.

At virksomheden skal være erhvervsmæssig indebærer, at der bl.a. skal ske en
afgrænsning over for ikke-erhvervsmæssig virksomhed, herun-der
hobbyvirksomhed. Denne afgræsning skal ske ved en samlet vurde-ring efter en
række kriterier.

Efter de sædvanlige skatteretlige kriterier for erhvervsmæssig virksom-hed, må
en erhvervsvirksomhed dels have et vist omfang, dels være etableret med udsigt
til at opnå en fortjeneste, der står i et rimeligt for-hold til den investerede kapital
og arbejdsindsats.

Skattestyrelsen finder på det foreliggende grundlag, at formålet med at opnå et
økonomisk overskud i spørgers mining-aktivitet i perioden 2011 til 2013 ikke har
været et element af nogen særlig betydning, lige-som aktiviteten med bitcoin
mining ikke har været udøvet regelmæssigt gennem en længere periode, og at
aktiviteten herudover har været i et mindre omfang.
Derimod findes spørgers omfattende personlige interesse for mining og tilhørende
hardware og programmering at være den bærende årsag til, at spørger har udøvet
mining efter bitcoins.

Efter det oplyste var spørger bekendt med omkostningernes størrelse i forbindelse
med mining af bitcoins, allerede inden aktiviteten startede i 2011, men også at der
ikke kunne opnås overskud herved.

Således har spørger anset aktiviteten for en underskudsgivende hobby allerede fra
første dag, hvorfor spørger ikke har fratrukket underskud-det i
indkomstopgørelserne for 2011, 2012 og 2013.

Som anført indledningsvist, er det forudsætningsvist lagt til grund, at der i
omhandlede periode har været underskud ved mining af bitcoins som følge af, at
udgifterne til strøm var større end indtægterne.



14

Ifølge retspraksis er det en betingelse for at anse en virksomhed for er-
hvervsmæssig, at der er en vis minimumsomsætning (intensitetskra-vet), samt at
virksomheden udøves med henblik på rentabel drift (ren-tabilitetskravet). Se
hertil Skatteministeriets kommentar i SKM2008.854. DEP til SKM2008.641.BR.
Se også SKM2016.437.BR om samme.

Der kan endvidere henvises til Højesterets domme offentliggjort som TfS 1999,
863, HR og SKM2007.107.HR samt til SKM2006.428.ØLR, som resumeret
nedenfor under praksis.

Da det har stået spørger klart, at mining-aktiviteten allerede fra begyn-delsen i
2011 som følge af den høje strømpris ville være underskudsgi-vende, at driften af
mining-aktiviteten af bitcoins alene var tilrettelagt som en periodisk
bibeskæftigelse, at indtægterne for perioden alene udgjorde i alt 7.912 kr., og at
spørger ophørte med bitcoin-mining i 2013, finder Skattestyrelsen, at aktiviteten
ikke kan anses for en er-hvervsmæssig virksomhed, men derimod som en
hobbyvirksomhed, der særligt tilgodeser spørgers personlige fritidsinteresse.

Det bemærkes, at der ikke herved er taget stilling til spørgers efterføl-gende
aktivitet med mining af altcoins, da der om denne aktivitet dels ikke er afgivet
nogen oplysninger og dels ikke ønskes et bindende svar på kvalifikationen heraf.

Spørgsmål 3
Det ønskes bekræftet, at spørger ikke er skattepligtig af fortjenesten ved et
eventuelt salg af beholdningen af bitcoins fremskaffet ved mining i 2011-2013.
Skattestyrelsen har indstillet, at klageren er skattepligtig af fortjenesten, hvorfor
der svares ja på spørgsmålet. Skatterådet tiltræder Skattestyrelsens svar på
spørgsmålet.

Spørgeren har anført, at hvad enten mining-aktiviteten kan kvalificeres som
erhvervsmæssig eller ej, da vil en efterfølgende værdistigning af de erhvervede
bitcoins være skattefri, jf. statsskattelovens § 5, litra a.

Af Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.1.1.2, fremgår, at nettoindtægt ved
hobbyvirksomhed beskattes efter statsskattelovens§ 4, og at netto-indkomsten er
personlig indkomst. Det særlige ved hobbyvirksomhed er, at det kun er
omkostninger, der er forbundet med indkomsterhver-velsen, som kan fratrækkes,
dvs., at fradragsretten er gjort kildeartsbe-grænset. Det kan i praksis være
vanskeligt at afgøre, hvilke beløb, der kan fratrækkes i hobbyindkomsten for at
beregne nettoindkomsten. Det vil ofte være nødvendigt at foretage et skøn.
Indtægter ved hobbyvirk-somhed beskattes på retserhvervelsestidspunktet.
Underskud ved hob-byvirksomheden kan ikke fratrækkes i anden indkomst eller
fremføres. Baggrunden herfor er, at underskuddet reelt er udtryk for et privatfor-
brug. Gevinst og tab på aktiver, der er anvendt i hobbyvirksomheden, er
indkomstopgørelsen uvedkommende. Såfremt, der er en direkte sammenhæng
mellem udgifter, der kan indeholdes i årets underskud, og indtægter erhvervet i et
senere år, kan udgifter fratrækkes i de sam-menhængende indtægter, jf. princippet
i TfS 1989,244 LSR om en hun-dekennels salg af hvalpe.



15

Ved spørgers mining indtræder den skattemæssige retserhvervelse til nyudstedte
bitcoins på det tidspunkt, hvor spørgeren erhverver sit krav på pooludbyderen,
hvad enten overførslen til spørgerens bitcoinwallet finder sted samtidigt hermed
eller senere. Spørgeren modtager et usæd-vanligt betalingsmiddel (bitcoins) for
den aktivitet (mining), som spør-geren udfører i sin hobbyvirksomhed. Spørgeren
skal medregne værdi-en heraf i hobbyvirksomheden i det indkomstår, hvor
erhvervelsen fin-der sted, svarende til principperne for vederlagsnæring, jf. Den
Juridi-ske Vejledning, afsnit C.C.2.1.3.3.2, hvor det bl.a. er anført, at der vil være
en formodning for, at den erhvervsdrivende har modtaget aktivet med henblik på
senere omsætning, men hvis den næringsdrivende af-kræfter denne formodning
og beviser, at aktivet ikke er indgået i om-sætningsformuen, altså at det er
erhvervet som anlægsformue eller til privat brug, vil beskatningen ske efter de
almindelige regler for afståel-se af den pågældende type aktiv.

Spørgeren har valgt ikke at realisere sine bitcoins samtidigt med er-hvervelsen
heraf, hvilket indebærer en mulighed for en senere gevinst eller tab i forhold til
værdien på erhvervelsestidspunktet. Efter spørge-rens opfattelse overgår de
erhvervede bitcoins til at være et privat aktiv, som herefter kan afstås skattefrit
efter statsskattelovens § 5, litra a.

Hvad enten der er gevinst eller tab ved en senere realisation, skal resul-tatet efter
Skattestyrelsens opfattelse indgå i hobbyvirksomhedens ind-komstopgørelse.
Principperne om vederlagsnæring finder tilsvarende anvendelse ved opgørelsen af
indkomsten for en hobbyvirksomhed.

Det har formodningen imod sig, at de erhvervede bitcoins ikke er mod-taget med
henblik på videresalg eller med henblik på at indgå i hobby-virksomheden på et
senere tidspunkt. Dette understøttes af, at der er anvendt 47 ud af de producerede
179 bitcoins i hobbyvirksomheden i perioden 2011-2013. Af de resterede 132
bitcons er en del bitcoins afstå-et i januar 2018. Skattestyrelsens opfattelse
understøttes endvidere af Vestre Landsrets tilkendegivelse i TfS 1996,177 VL.
Sagen viser, at en hobbyvirksomhed kan være passiv i mange år for at blive aktiv
igen på et senere tidspunkt, når et aktiv afstås, og sagen viser også, at aktiver i
hobbyvirksomheden ikke automatisk overgår til "privat anvendelse", fordi
hobbyvirksomheden indstilles i en periode.

Der blev ikke afsagt dom i sagen, idet sagsøger hævede sagen efter til-
kendegivelsen. Sagen omhandlede salg og udlæg af billeder fra en af-død
kunstmalers dødsbo. Kunstmalerens billeder blev fremstillet i peri-oden 1943 til
1968, og han afgik ved døden i 1988. Han havde frem til sin død i alt 145 af de
fremstillede billeder i behold.

Landsretten fandt i sin tilkendegivelse ikke, at billederne kunne afstås skattefrit
efter statsskattelovens § 5, men at indtægten ved salget var skattepligtig
indkomst, jf. statsskattelovens § 4. Landsretten tilføjede i denne forbindelse, at
det ikke kan antages, at det i statsskattelovens § 4, litra a, nævnte eksempel på
årsindtægter, der er vederlag for kunstne-risk virksomhed, er begrænset til
indtægter hidrørende fra kunstnerisk



16

virksomhed udført i umiddelbar tidsmæssig forbindelse med veder-læggelsen.

Det er på baggrund heraf Skattestyrelsens opfattelse, at en fortjeneste ved et
eventuelt salg af beholdningen af bitcoins fremskaffet ved mi-ning i 2011-2013
ikke kan afstås skattefrit efter statsskattelovens § 5.

Da spørgeren ikke har udarbejdet noget regnskab for omhandlede peri-ode, finder
Skattestyrelsen, at det ikke er muligt at opgøre et beløb, der kan anses som
anskaffelsessum i forbindelse med en eventuel afståelse af omhandlede bitcoins. I
forbindelse med en eventuel opgørelse af en anskaffelsessum skal der endvidere
henses til, at der på grund af un-derskud i hele perioden med bitcoin-mining
allerede er forbrugt udgif-ter til modregning i den erhvervede indkomst på i alt
7.912 kr., som der ikke er blevet gennemført beskatning af som følge af
underskud, lige-som der skal henses til, at en del af den samlede anskaffelsessum
alle-rede må anses for anvendt i forbindelse med spørgers afståelse af bit-coins til
køb af anonym VPN-adgang.

I det omfang den erhvervede beholdning af bitcoins ikke afstås samti-digt, skal
der efter Skattestyrelsens opfattelse endvidere foretages en opgørelse af
anskaffelsessummen for de erhvervede bitcoins opgjort pr. indkomstår. Dvs. en
opgørelse af de kildeartsbegrænsede udgifter pr.
indkomstår og ligeligt fordelt på de i samme indkomstår erhvervede bitcoin.

At der bør anvendes en sådan gennemsnitsberegning til opgørelse af
anskaffelsessummen for hver enkelt minet bitcoin pr. indkomstår skyl-des, at der
ikke ved mining kan henføres konkrete udgifter til hver en-kelt minet bitcoin.

Denne årlige gennemsnitsberegning af de kildeartsbegrænsede udgifter pr. minet
bitcoin er efter Skattestyrelsens opfattelse nødvendig i tilfæl-de, hvor der sker
delafståelser af beholdningen, idet anskaffelsessum-men ved delafståelser af
ensartede og ikke identificerbare bitcoins skal opgøres efter FIFO-princippet, jf.
Skatterådets afgørelser i SKM2018. 104.SR, SKM2018.130.SR og
SKM2018.288.SR.

Henset til den manglende dokumentation for udgifternes størrelse og afholdelse,
finder Skattestyrelsen, at der ikke på det foreliggende grundlag kan opgøres
nogen anskaffelsessum, hvorfor denne må anses for at udgøre 0 kr.

Det er på baggrund heraf Skattestyrelsens opfattelse, at salgssummen ved en
eventuel hel eller delvis afståelse af beholdningen af de minede bitcoins fuldt ud
skal medregnes til den personlige indkomst som hob-byvirksomhedsindkomst.

Der er ikke herved taget stilling til en eventuel anskaffelsessum og af-ståelsessum
for de af spørger tidligere afståede bitcoins til brug for køb af varer og/eller
ydelser, herunder 47 bitcoins til forskellige VPN-adgange, ligesom der heller ikke
er taget stilling til, om udgiften til VPN-adgangen kan anses for omfattet af
kildeartsbegrænsningen og



17

dermed indgå i opgørelsen af de samlede udgifter for hobbyvirksom-heden.
Ligeledes har Skattestyrelsen ikke taget stilling til eventuel af-ståelse af tildelte
Bitcoin-Cash modtaget den 1. august 2017 som følge af de minede bitcoins.

Der er endvidere ikke taget stilling til, hvorvidt afståelsen af de minede bitcoins,
herunder BitcoinCash, kan anses for omfattet af momsloven.

Skattestyrelsen er således ikke enig med spørger i, at beholdningen af minede
bitcoins kan afstås skattefrit. Skattestyrelsen mener således, at det stillede
spørgsmål, om spørger vil være skattepligtig af fortjenesten af et evt. salg af sin
bitcoins-beholdning fremskaffet ved mining i 2011-2013, skal besvares med "Ja".

Spørgsmål 4, 5 og 6
Det ønskes be- eller afkræftet, om spørger, i det tilfælde der besvares bekræftende
på spørgsmål 3, er skattepligtig af fortjenesten af et even-tuelt salg af
beholdningen af bitcoins erhvervet i henholdsvis 2011, 2012 og 2013.

Skattestyrelsen har indstillet, at spørgsmål 4-6 besvares med et ja. Skat-terådet er
enig i Skattestyrelsens indstilling og begrundelse.

Der henvises til Skattestyrelsens begrundelse af spørgsmål 3, hvorefter realisation
af producerede aktiver i hobbyvirksomheden skal medreg-nes i
indkomstopgørelsen som hobbyvirksomhedsindkomst, uanset i hvilket
indkomstår afståelsen sker.

Skattestyrelsens udtalelse
Skattestyrelsen har den 15. august 2019 indsendt en udtalelse til klage-sagen. Af
udtalelsen fremgår bl.a.:

"Der er nedlagt påstand om, at Skatterådets bindende svar af 18.
december 2018 ændres til et "Nej" for så vidt angår spørgsmålene 3, 4, 5 og
6.

Det bindende svars øvrige spørgsmål er således ikke påklaget, hvilket bl.a.
indebærer, at klagers produktion af bitcoins udgør en hobbyvirksomhed,
hvilket også er i overensstemmelse med klagers opfattelse, som anført i den
påklagede afgørelse.

Til støtte for den nedlagte påstand har klagerens repræsentant i sin klage og i
det supplerende indlæg af 2. maj 2019 gjort gældende, at klagers gevinst ved
realisation af de producerede bitcoins ikke er skattepligtig i henhold til
statsskattelovens § 5 som spekulations-eller næringsgevinst.

Hertil skal bemærkes, at Skatterådet har fundet, at såvel erhvervel-sen som
den senere realisation af de producerede bitcoins henhører under klagers
hobbyvirksomhed, hvorefter den årlige indkomst opgøres som et
nettoresultat efter statsskattelovens § 4, jf. langvarig praksis vedrørende
indkomstopgørelsen for hobbyvirksomheder.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



18

Skatterådet har således ikke fundet, at statsskattelovens § 5 finder anvendelse
i denne sag.

Skatterådet fandt endvidere i sin afgørelse,
"at det følger af det almindelige brede indtægtsbegreb i stats-
skattelovens § 4, at indkomster fra hobby- og anden ikke-
erhvervsmæssig virksomhed er skattepligtige. En sondring
mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig virksomhed
eller hobby- og fritidsvirksomhed er uden betydning i hen-
seende til skattepligten på indtægtssiden.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Derimod får ovennævnte sondring betydning på udgiftssi-
den, idet det er fast praksis, at der ikke er fradrag for under-
skud ved ikke-erhvervsmæssig virksomhed, herunder hobby-
virksomhed. Se hertil også Skatteretten 1, 8. udgave 2018,
afsnit III, kapitel 2.4.6 om ikke-erhvervsmæssig virksomhed
samt hobby- og fritidsvirksomhed." [Skattestyrelsens un-
derstregning]

Tilsvarende om det brede indtægtsbegreb i statsskattelovens § 4 fremgår af
TfS 1996, 177 VL, som omtalt i den påklagede afgørelse,

"Det følger af statsskattelovens§ 4, 1. led, sammenholdt med
litra a.-f., at den skattepligtiges samlede årsindtægter, uanset
indkomstkilden, som udgangspunkt er genstand for beskat-
ning." [Skattestyrelsens understregning]

Skattestyrelsen skal fremhæve, at TfS 1996, 177 VL fastslår, at års-
indtægterne skal medregnes efter statsskattelovens § 4, uanset hvilken kilde
de måtte hidrøre fra, det være sig fra erhvervsmæssig virksomhed,
hobbyvirksomhed mv.

I den påklagede afgørelse har Skatterådet henvist til SKM2014.219. LSR,
om en hobby-kunstner, som påstod sit salg af kunstværker for omfattet af
statsskattelovens § 5, hvortil Landsskatteretten udtalte:

"Ved drift af hobbyvirksomhed skal nettoindkomsten med-
regnes til den personlige indkomst, jf. statsskattelovens § 4.
De aktiver, der er skabt eller produceret i hobbyvirksomheden
med henblik på videresalg, indgår i hobbyvirksomheden. og
indkomsten herfra fratrukket hobbyvirksomhedens udgifter
beskattes efter statsskattelovens § 4. Dette er uanset, at hob-
byvirksomheden generelt må anses for at være drevet i et privat
regi, og at indtægter fra salg af personlige aktiver og
anlægsaktiver i hobbyvirksomheden giver en indtægt, der må
betragtes som skattefri efter statsskattelovens § 5. "
[Skattestyrelsens understregning]

Skattestyrelsen er enig i Landsskatterettens ovennævnte afgørelse, hvorefter
indkomsten ved salg af hobbyvirksomhedens omsæt-ningsaktiver er omfattet
af nettoindkomsten efter statsskattelovens § 4, og at omsætningsaktiver i en
hobbyvirksomhed ikke kan om-fattes af statsskattelovens § 5.



19

Skatterådet har i den påklagede afgørelse fundet, at samme princip, 
som anvendes ved vederlagsnæring, skal finde anvendelse ved op-gørelse af
nettoindkomsten i klagers hobbyvirksomhed.

Dette indebærer, som anført i den påklagede afgørelse, at gevinst eller tab
ved realisationen af de producerede bitcoins skal indgå i nettoresultatet af
hobbyvirksomheden i realisationsåret, jf. stats-skattelovens § 4.

Baggrunden for at anvende samme princip som ved vederlagsnæ-ring skal
for det første ses i sammenhæng med, at indkomsten ved produktion af
bitcoins sker i to led. Først modtages bitcoins som følge af færdig
produktion, og derefter modtages salgsværdien ved realisationen.

For det andet skal det ses i sammenhæng med, at indkomst ved
hobbyvirksomhed opgøres som en årlig nettoindkomst efter stats-
skattelovens § 4, og at der i udgangspunktet ikke er adgang til at fremføre
underskud, tab, anskaffelsessummer m.m. til senere ind-komstår eller til
modregning i nogen anden indkomst.

Efter Skattestyrelsens opfattelse er der en direkte sammenhæng mellem de
producerede og de i senere år realiserede bitcoins, og det anførte princip
indebærer således, at der ved realisation i et se-nere indkomstår end i
produktionsåret opnås adgang til at fremføre værdien af de i
produktionsårene modtagne bitcoins som anskaf-felsessum ved den senere
realisation.

Under forudsætning af at de i hobbyvirksomheden afholdte udgif-ter
udelukkende vedrører produktionen af bitcoins, dvs. kildearts-begrænsede
udgifter, kan der efter Skattestyrelsens opfattelse end-videre ske fremførsel
til realisationsåret af de udgifter, der kan in-deholdes i årets underskud, idet
disse udgifter også må anses for anskaffelsessum.

Således medfører princippet, at hobbyvirksomheden i den pågæl-dende
periode frem til og med realisationen af bitcoins vil få fra-drag for samtlige
de til produktionen medgåede udgifter og således samlet set maksimalt blive
beskattet af den over samtlige år opnåe-de nettofortjeneste.

Princippet er også i overensstemmelse med TfS 1989, 244 LSR, om-
handlende en hobby-hundekennel, som fik adgang til at fremføre afholdte
udgifter til det år, hvor hvalpene blev solgt, som omtalt i den påklagede
afgørelse.

Det er efter Skattestyrelsens opfattelse fast praksis, at alle indtægter
vedrørende hobbyvirksomheden skal medregnes i det enkelte ind-komstårs
nettoresultat, og at underskud m.m. ikke kan fremføres til senere indkomstår,
medmindre der kan konstateres en direkte sammenhæng mellem udgifter, der
kan indeholdes i årets under-skud, og indtægter erhvervet i senere år, jf. TfS
1989, 244 LSR og Skatteministeriets artikel af 28. februar 2001 i Tidsskriftet
SKAT.



20

I repræsentantens supplerende indlæg af 2. maj 2019 anføres det i afsnit 2.3
på side 16 f, at Skatterådet i SKM2014.226.SR har fastslået,

"at anskaffelsen af bitcoins er et formueaktiv, for hvilket ge-
vinst og tab beskattes i henhold til statsskattelovens § 5, [...] og
at gevinst og tab fra salg af den skattepligtiges ejendele,
herunder således tillige gevinst og tab på bitcoins, ikke med-
regnes til indkomsten, medmindre disse salg 1) henhører til den
skattepligtiges næringsvej eller 2) udgør spekulation."

Skattestyrelsen ønsker at rette op på denne misforståelse, idet Skat-terådet i
samme afgørelse også udtalte,

"Endvidere er nettogevinster på formuegenstande, som af-
hændes som led i ejerens hobbyvirksamhed eller ikke-
erhvervsmæssige virksomhed, heller ikke omfattet af skatte-
fritagelsen i statsskattelovens § 5 a, men derimod af stats-
skattelovens § 4, og skal som sådan medregnes til den skatte-
pligtige indkomst.
Hvorvidt spørgers anvendelse af Bitcoin-systemet i sig selv kan
anses for en eventuel hobbyvirksomhed eller anden ikke-
erhvervsmæssig virksomhed, eller andet, må efter SKATs op-
fattelse afgøres efter en konkret vurdering.
Såfremt virksomheden anses for en hobbyvirksomhed eller
anden ikke-erhvervsmæssig virksomhed omfattes indkomst-
årets realiserede nettogevinster ved anvendelse af Bitcoins ef-
ter SKATs opfattelse af statsskattelovens § 4 som skatteplig-tig
indkomst for spørger personligt. […]”

Skattestyrelsen er således enig i Skatteankestyrelsens indstilling til
afgørelse."

Klagerens opfattelse
Der er nedlagt påstand om, at det afgivne svar for så vidt angår spørgs-målene 3,
4, 5 og 6 ændres til et nej i stedet for et ja.

Klagerens gevinst ved salg af fra sin bitcoinbeholdning, som er frem-skaffet ved
bitcoin-mining i 2011, 2012 og 2013 er ikke skattepligtig i henhold til
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a. Klageren har ikke er-hvervet bitcoin-
beholdningen i spekulationsøjemed, idet bitcoin-beholdningen er modtaget som
vederlag mod at stille computer-hardware med det nødvendige software til
rådighed for bitcoin-netværket.

Klagerens aktivitet med mining af bitcoins i 2011, 2012 og 2013 er hob-
byvirksomhed, hvorfor det modtagne vederlag i form af bitcoins ikke er modtaget
som led i næring.

Ved et bindende svar af den 25. marts 2014 fastslog Skatterådet, at an-skaffelsen
af bitcoins er et formueaktiv, som ikke er omfattet af kursge-vinstloven men
derimod af statsskattelovens § 5, jf. SKM2014.226.SR.



21

Det et bærende princip i statsskatteloven, at skatteyderes økonomi op-deles i en
indkomstsfære omfattet af statsskattelovens § 4 og formue-sfære omfattet af
skatteskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Det er herefter det altovervejende udgangspunkt, at økonomiske forde-le
henhørende under formuesfæren er skattefrie bortset fra løbende af-kast såsom
rente, udbytte mv., der beskattes i henhold til statsskattelo-vens § 4. Omvendt er
udgifter til erhvervelse og sikring m.v. af formue-sfæren ikke fradragsberettiget,
jf. statsskattelovens § 6.

Indtægter ved salg af formueaktiver er herefter i henhold til skatteskat-telovens §
5, stk. 1, litra a skattefrie, medmindre formueaktiverne hidrø-rer fra salg foretaget
i skatteyders 1) næringsvej eller 2) spekulations-øjemed, i hvilken forbindelse
handelsfortjenesten - ikke indtægten - er skattepligtig, og et eventuelt tab er
fradragsberettiget.

Skattepligtig indkomst i henhold til statsskattelovens § 5, stk. 1, benæv-nes
"handelsfortjeneste" og ikke indtægter, idet alene handelsaktiviteter i form af
enten 1) næring eller 2) spekulation kan føre til beskatning ef-ter bestemmelsen.

Spekulation foreligger i de tilfælde, hvor et aktiv på anskaffelsestids-punktet
erhvervet med henblik på at opnå en fortjeneste ved videresalg.

Udtrykket næring omfatter derimod den systematiske og professionelle
omsætning af aktiver, som er produceret eller erhvervet med videresalg for øje og
med henblik på at opnå et samlet økonomisk overskud. Dr.
jur. Jan Pedersen har i Skatteretten 1, 8. udgave 2018, anført følgende:

"Det er væsentligt at have for øje, at det skatteretlige næringsbegreb ik-ke alene
forudsætter en omfattende og systematisk omsætning af det 

 
 
 
omhandlede næringsaktiv. Det er yderligere en betingelse, at det om-handlede
aktiv er erhvervet og produceret med henblik på senere afstå- else ved næring.
Næringsbegrebet har således også et subjektivt islæt."(Vores understregning)

Vederlagsnæring foreligger i tilfælde, "hvor erhvervsdrivende modta-ger
usædvanlige betalingsmidler", jf. bl.a. SKM2014.226 SR.

Modtagelsen af et betalingsmiddel, uanset om det er sædvanligt elle ej udgør ikke
vederlagsnæring, hvis modtageren ikke er en erhvervsdri-vende med den
fornødne næringsmæssige aktivitet. Der skal i henhold til praksis foretages en
indskrænkende fortolkning af begrebet veder-lagsnæring, jf. RR.SM.2001.0300.

Der henvises til UfR 1972.309 H og TfS 1996.401 V, hvor et tab på aktier, der var
modtaget som vederlag ved salg af maskiner, og som var ud-stedt af køberen,
ikke var et fradragsberettiget næringstab.

Tilsvarende kan fremhæves TfS 1988.334.LSR, der omhandlede et sel-skab, som
for at bevare en vareleverance - havde erhvervet en aktiepost i et selskab, der
senere gik konkurs. Det ved konkursen lidte tab kunne ikke fratrækkes, da der
ifølge Landsskatteretten ikke var hjemmel hertil



22

i aktieavancebeskatningsloven. Dette uanset, at § 3 i den dagældende
aktieavancebeskatningslov tillige omfattede vederlagsnæring, jf. cirk.nr. 137 af
den 19. juli 1994.

Den indskrænkende fortolkning ses tillige i nyere domstolspraksis, hvortil der for
det første henvises til Østre Landsrets dom af 15. februar 2016, offentliggjort i
SKM2016.251.ØLR.

Sagen omhandlede en skatteyder, der havde overdraget en virksomhed til et af
ham ejet aktieselskab. Skattemyndighederne forhøjede efterføl-gende værdien af
den overdragne goodwill. Som følge af et aftalt skat-teforbehold blev
købesummen tilsvarende forhøjet, hvorved skatteyde-ren fik en fordring på
selskabet. Ved selskabets senere konkurs led skat-teyderen et tab på denne
fordring og påstod nu fradrag efter kursge-vinstlovens § 17, idet han gjorde
gældende, at en del af fordringen og dermed tabet kunne henføres til den
overdragne virksomheds varela-ger, og at denne del var erhvervet som vederlag i
næring. Landsretten fandt ikke, at skatteyderen havde godtgjort, at nogen del af
tabet kunne henføres til varelageret. Landsretten lagde herved navnlig vægt på, at
der ikke var fremlagt skriftlig dokumentation, der dokumenterede og
sandsynliggjorde, at fordringen efter parternes aftale skulle opsplittes på blandt
andet varelageret.

Der henvises endvidere til SKM2017.417 ØLR.

Da vederlagsnæring som begreb knytter sig til opgørelsen af nærings-indkomsten
har praksis også fastslået, at principperne for vederlagsnæ-ring er ikke
overførbare, hvorved principperne således ikke finder an-vendelse på
eksempelvis gevinster og tab på modtagelse af aktiver, der anskaffes i
hobbyvirksomhed, som løn eller andet personligt vederlag.

Om den skattemæssige betydning af modtagelse af vederlagsnæring har
professor, dr.jur. Jan Pedersen i note 17, side 247 i Skatteretten 1, 8. udgave 2018
anført, at den erhvervsdrivende ved bytte – vederlagsnæ-ring - skal indtægtsføre
værdien af det modtagne aktiv i medfør af skat-teskattelovens § 4, litra a.

Herefter anføres der i samme note videre:

"Senere avancer og tab på det indbyttede aktiv medregnes til den erhvervsdriv-
endes handelsnæringsfortjeneste eller -tab, jf statsskattelovens§ 5, stk. 1, litra a."

Som det fremgår af ovennævnte, er det den almindelige forståelse af begrebet
vederlagsnæring, at dette udgør et usædvanligt betalingsmid-del, som modtages
af en erhvervsdrivende med den afledte konse-kvens, at senere avancer og tab på
det modtagne aktiv medregnes til den erhvervsdrivendes
handelsnæringsfortjeneste eller -tab, jf. stats-skattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Modtages vederlaget derimod ikke som led i den erhvervsdrivendes
næringsvirksomhed, dvs. med henblik på senere omsætning, vil senere gevinster
eller tab ikke være en del af næringsomsætningen og således



23

henholdsvis skattefri og fradragsberettiget i henhold til statsskattelo-vens § 5, stk.
1, litra a.

Hobbyvirksomhed er det modsatte af næring.

Om den almindelige forståelse af begrebet hobbyvirksomhed har pro-fessor,
dr.jur. Jan Pedersen side 319-320 i Skatteretten 1, 8. udgave 2018, anført
følgende:

"Ved hobbyvirksomhed forstås almindeligvis en indtægtsgivende virk-somhed,
der udøves for indehaverens egen regning og risiko, men hvor motivet for denne
virksomhed ikke er opfyldelsen af almindelige er-hvervsmæssige formål om
overskudsgivende virksomhed på kort sigt eller lagt sigt. Motivet er derimod
opfyldelsen af den pågældendes pri-vate interesse ... "

Den konkrete sag
Ved Skatterådets besvarelse af spørgsmål 3, 4, 5 og 6 blev det lagt til grund, at
klageren er skattepligtig af fortjenesten af et salg sin Bitcoins-beholdning
fremskaffet ved bitcoin-mining i 2011, 2012 og 2013.

Som begrundelse herfor er det helt overordnet anført, at principperne for
vederlagsnæring finder tilsvarende anvendelse ved opgørelsen af indkomsten for
hobbyvirksomhed, jf. side 24, 6. afsnit i bindende svar af den 18. december 2018,
jf. bilag 1.

Skatterådets afgørelse er ikke forenelig med statsskatteloven, hvorefter indtægter,
som hidrører fra salg af den skattepligtiges ejendele ikke medregnes til
indkomsten, medmindre disse salg 1) henhører til ved-kommendes næringsvej
eller 2) udgør spekulation, hvorefter "handels-fortjenesten" i disse to
udtømmende tilfælde medregnes til indkomsten.

Der er således i henhold til statsskattelovens§ 5, stk. 1, litra a alene grundlag for
at beskatte den i sagen omhandlede bitcoin-beholdning, såfremt det lægges til
grund, at denne beholdning er modtaget som et usædvanligt betalingsmiddel i
næringsvirksomhed eller anden er-hvervsmæssig virksomhed.

Dette er imidlertid ikke tilfældet, idet Skatterådet allerede har fastslået, at den i
sagen omhandlede bitcoinbeholdning er modtaget som led i udøvelsen af
klagerens hobbyvirksomhed bestående af bitcoinmining.

Den skattepligtige retserhvervelse til de nyudstedte bitcoins ved klage-rens
bitcoin-mining indtrådte på det tidspunkt, hvor klageren erhver-vede sit krav på
pool-operatøren, hvad enten overførslen til hans bit-coinwallet fandt sted
samtidig eller senere. Klageren har i den forbin-delse ved sin hobbyvirksomhed
modtaget et vederlag i form af nyud-stedte bitcoins. Værdien heraf skal
medregnes i hobbyindkomsten i det år, hvor erhvervelsen finder sted. Dette er
tillige lagt til grund af Skatte-rådet, hvortil der henvises til det anførte side 24, 3.
afsnit i det påklage-de bindende svar af den 18. december 2018, jf. bilag 1.



24

Herom er der ikke uenighed. Som anført under sagsfremstillingen har
omkostningerne forbundet med bitcoin-miningen imidlertid væsentligt oversteget
værdien af de nyudstedte bitcoins, hvorfor det samlede re-sultat af
hobbyindkomsten har været negativ.

Uanset det lægges til grund, at værdien af modtagne nyudstedte bit-coins skal
medregnes i hobbyindkomsten i det år, hvor Sagsøger er-hvervede et krav på
disse hos pool-operatøren, er der ikke i henhold til statsskattelovens § 5, stk. 1,
litra a, grundlag for at beskatte en gevinst ved senere realisation af samme
bitcoins.

Klageren valgte ikke at realisere sine bitcoins samtidig med erhvervel-sen af
disse, hvilket helt naturligt indebærer mulighed for senere ge-vinst eller tab i
forhold til værdien på erhvervelsestidspunktet.

Da Skatterådet - som anført ovenfor - allerede har fastslået, at anskaffel-sen af
bitcoins er et formueaktiv, for hvilket gevinst og tab beskattes i henhold til
statsskatteloven § 5, er det afgørende, hvorvidt der i denne bestemmelse
forefindes hjemmel til at gennemføre en beskatning ved senere realisation.

Det altovervejende udgangspunkt er herefter, at gevinst og tab fra salg af den
skattepligtiges ejendele, herunder således tillige gevinst og tab på bitcoins, ikke
medregnes til indkomsten, medmindre disse salg 1) henhører til den
skattepligtiges næringsvej eller 2) udgør spekulation.

Klageren er ikke næringsdrivende med bitcoin-mining. Da vederlags-
næringsbegrebet knytter sig til opgørelsen af næringsindkomsten, og klageren
ikke har udøvet næringsvirksomhed, er beholdningen i sagens natur ikke
modtaget i vederlagsnæring. Principperne for vederlagsnæ-ring kan ikke
anvendes i sagen.

Aktiverne er ikke anskaffet i spekulationsøjemed, hvorfor gevinsten er skattefri,
jf. statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Klagerens repræsentant har efter modtagelsen af Skatteankestyrelsens indstilling
og Skattestyrelsens udtalelse bemærket følgende:

” I relation til det af Skattestyrelsen anførte skal det indledningsvist frem-
hæves, at der er enighed om, at Sagsøgers aktivitet med mining af bit-coins
er en privat aktivitet, dvs. hobbyvirksomhed, idet Skattestyrelsen har anført,
at "klagers produktion af bitcoins udgør en hobbyvirksomhed", jf. side 1, 4.
afsnit i skattestyrelsens udtalelse dateret den 15. august 2019.

Heroverfor skal det imidlertid bemærkes, at Sagsøger ikke har produce-ret
de i sagen omhandlende bitcoins men modtaget disse, jf. således også det
beskrevne i indlæg af den 2. maj 2019.

Videre bemærkes det, at Skattestyrelsen ved det anførte side 1, 6. afsnit til
side 2, 2. afsnit i udtalelsen af den 15. august 2019 har fremhævet forhold,
som vidner om, at Skattestyrelsen helt grundlæggende ikke har forstået,
hvorledes beskatning af indtægter og formuegevinster finder sted i henhold
til reglerne i statsskattelovens §§ 4-6.



25

Sagsøger bestrider i sagens natur ikke, at modtagelsen af bitcoins hen-hører
under hobbyvirksomheden, hvorefter den årlige indkomst herfra op-gøres
som et nettoresultat efter statsskattelovens § 4. Der har imidlertid ikke været
et overskud med aktiviteten i indkomstårene 2011-2013, hvor-for Sagsøger
ikke har selvangivet noget overskud, hvortil der henvises til det allerede
anførte side 4 i supplerende indlæg til Skatteankestyrelsen dateret den 2. maj
2019.

Skattestyrelsen har nærmere side 2, 1. og 2. afsnit henvist til, at Skatterå-det
ikke har fundet, at statsskattelovens § 5 finder anvendelse i denne sag, idet
Skatterådet - ifølge Skattestyrelsen - har anført følgende:

"at det følger af det almindelige brede indtægtsbegreb i stats-
skattelovens § 4, at indkomster fra hobby- og anden ikke-
erhvervsmæssig virksomhed er skattepligtige. En sondring
mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig virksomhed
eller hobby- og fritidsvirksomhed er uden betydning i hen-
seende til skattepligten på indtægtssiden.
Derimod får ovennævnte sondring betydning på udgiftssi-
den, idet det er fast praksis, at der ikke er fradrag for under-
skud ved ikke-erhvervsmæssig virksomhed, herunder hobby-
virksomhed.

Ovennævnte har ingen betydning for afgørelsen af denne sag, der om-
handler spørgsmålet om, hvorvidt der er grundlag for at beskatte Sagsøger
af den gevinst på bitcoins, der over tid er opnået ved, at disse for-

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
muegenstand er steget i værdi.

De i sagen omhandlede bitcoins er modtaget som led i en privat aktivitet og
udgør således en privat formuegenstand, hvorfor det naturligvis også er
statsskattelovens § 5, der regulerer, hvorvidt gevinst og tab på disse for-
muegenstand skal beskattes.

Til støtte for den gennemførte beskatning har Skattestyrelsen videre side 2, 3.
sidste afsnit i udtalelsen dateret den 15. august 2019 henvist til
SKM2014.219.LSR. I afgørelsen udtalte Landsskatteretten bl.a., at "De
aktiver, der er skabt eller produceret i hobbyvirksomheden med henblik på
videresalg, indgår i hobbyvirksomheden og indkomsten herfra fratrukket
hobbyvirksomhedens udgifter beskattes efter statsskattelovens § 4 .... ".

Den pågældende præmis i Landsskatterettens afgørelse omhandler ikke den
gevinst, som er på de aktiver, der er modtaget i hobbyvirksomheden.

Det er således oplagt forkert af Skattestyrelsen at fremhæve den pågælden-de
passage til støtte for, at der er grundlag for at beskatte den værdistig-ning,
som over tid er fremkommet på de i sagen omhandlede bitcoins.

Herudover skal det videre bemærkes, at de i sagen omhandlede bitcoins på
intet tidspunkt er skabt, produceret eller modtaget i Sagsøgers hobby-
virksomhed med henblik på videresalg. Det har aldrig været formålet med
Sagsøgers hobbyvirksomhed at forestå videresalg af bitcoins, jf. også
nærmere nedenfor.



26

Der er således heller ikke grundlag for at opstille en ny forudsætning om, at
de i sagen omhandlede bitcoins udgør et omsætningsaktiv. Skatterådet fandt
således heller ikke ved den påklagede afgørelse dateret den 18. de-cember
2018, at der var tale om omsætningsaktiver. Dette er et helt nyt synspunkt
fremført af Skatteankestyrelsen i indstillingen af den 16. juli 2019.

Opmærksomheden henledes i øvrigt på, at Skattestyrelsen ikke ved udta-
lelsen af den 15. august 2019 har forholdt sig til det af Sagsøger anførte i
afsnit 1.3.3. benævnt "Principperne for vederlagsnæring er ikke overfør-
bare" i det supplerende indlæg dateret den 2. maj 2019. Af omtalte afsnit
fremgår følgende:

"Da vederlagsnæring som begreb knytter sig til opgørelsen
af næringsindkomsten har praksis også fastslået, at princip-
perne for vederlagsnæring er ikke overførbare, hvorved prin-
cipperne således ikke finder anvendelse på eksempelvis gevin-
ster og tab på modtagelse af aktiver, der anskaffes i hobby-
virksomhed, som løn eller andet personligt vederlag.

Til støtte herfor henvises til LSRM 1982.169, hvor en avance på
en interesseobligation, der skattemæssigt blev regnet for en del
af skatteyderens løn, ikke blev beskattet.

Der henvises i den forbindelse til professor, dr.jur. Jan Pe-
dersens omtale af ovennævnte afgørelse i RR.SM.2001.0300."

Den påklagede afgørelse af Skatterådet er som bekendt overordnet begrun-
det med, at samme princip, som anvendes ved vederlagsnæring, skal finde
anvendelse, jf. således også det af Skattestyrelsen anførte side 3, 1. afsnit i
udtalelsen dateret den 15. august 2019.

Som det fremgår af ovennævnte, er principperne for vederlagsnæring
imidlertid ikke overførbare, hvilket Skattestyrelsen ikke har forholdt sig til.

… …

I relation til det af Skatteankestyrelsen anførte, skal det igen fremhæves, at
der er enighed om, at det kan lægges til grund, at Sagsøgers aktivitet med
mining af bitcoins er en privat aktivitet, dvs. hobbyvirksomhed. Desuagtet
har Skatteankestyrelsen indstillet til, at indtægter og salg af minede bitcoins
for perioden 2011-2013 skal medregnes i indkomstopgø-relsen i henhold til
statsskattelovens § 4.

Som begrundelse herfor har Skatteankestyrelsen anført følgende:

"De erhvervede bitcoins indgår som et omsætningsaktiv i
hobbyvirksomheden, og indtægter ved salg af minede bitcoins
skal allerede derfor medregnes ved indkomstopgørelsen, jf.
statsskattelovens § 4." (vores understregning)

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



27

Det bemærkes i forlængelse heraf, at Skatteankestyrelsen ikke har begrun-
det, hvorfor de af Sagsøger modtagne bitcoins indgår som omsætnings-

 
 
 
 
 
 
 
aktiver i hobbyvirksomheden. Skatteankestyrelsens indstilling er således
direkte mangelfuld på dette væsentlige punkt, idet det naturligvis kræver en
forklaring, når det lægges til grund, at de modtagne bitcoins - direkte i
modstrid med Sagsøgers oplysninger - ifølge Skatteankestyrelsen ind-går
som omsætningsaktiver i hobbyvirksomheden.

Det forholder sig således, at de i sagen omhandlede bitcoins på intet tids-
punkt har været omsætningsaktiver. De i sagen omhandlede bitcoin er så-
ledes heller ikke blevet solgt i den periode, hvor Sagsøger har drevet
hobbyvirksomhed.

Til støtte herfor henvises til, at de af Sagsøger minede bitcoins har stået
uberørt i perioden fra den 18. juni 2011 og helt frem til januar måned 2018,
hvortil der henvises til Sagsøgers egen redegørelse … .

Det forhold, at de i sagen omhandlede bitcoins har stået fuldstændig ube-
rørt i ovennævnte periode, vidner i sagens natur om, at de på intet tids-punkt
har været omsætningsaktiver, som nu lagt til grund af Skatteanke-styrelsen.

I forlængelse heraf skal det videre fremhæves, at det således heller ikke er
korrekt, når Skatteankestyrelsen har anført, at "klageren fortsat driver
hobbyvirksomhed ved mining".

Sagsøger driver ikke som anført af Skatteankestyrelsen fortsat hobby-
virksomhed med mining.

Sagsøger stoppede - som allerede oplyst - med at mine bitcoins i marts 2013.
Herefter minede han - i begrænset omfang - efterfølgende andre
kryptovalutaer, og han ophørte helt med disse aktiviteter i 2015, jf. også det
tidligere anførte i bemærkninger af den 13. maj 2019 til Skatteankesty-
relsens referat fra afholdt med Skatteankestyrelsens sagsbehandler."

Retsmøde
Repræsentanten fastholdt påstand og anbringender. Repræsentanten har bl.a.
anført, at der ikke er grundlag for beskatning efter principper-ne for
vederlagsnæring, idet det er en forudsætning for vederlagsnæ-ring, at man er
erhvervsdrivende. Endvidere er der ikke grundlag for at anse de modtagne
bitcoins for omsætningsaktiver. Hvis man ser på de faktiske forhold, så har
klageren drevet privat virksomhed med mining, men altså ikke med salg af
aktiver. Herudover har de modtagne bit-coins stået uberørte på en eller flere
adresser i lang tid. Begge forhold taler således imod at anse de modtagne bitcoins
for omsætningsaktiver i hobbyvirksomheden.

Skattestyrelsen fastholdt afgørelsen, idet det bl.a. er anført, at Skatterå-det har
valgt at anvende et princip om vederlagsnæring, mens Skatte-ankestyrelsen har
indstillet, at der er tale om omsætningsaktiver, hvor man altså ser igennem pool-
operatøren og anser de erhvervede bitcoins for direkte tilgået
klageren/hobbyvirksomheden. Denne fremgangsmå-de kunne Skatterådet også
have anvendt. En hobbyvirksomhed, der



28

producerer aktiver, skal beskattes ved afståelsen af aktiverne, også selvom
aktiverne har stået uberørt i lang tid. I nærværende sag er der tale om en særlig
erhvervelsesmåde, som bevirker, at de erhvervede bitcoins må anses for
omsætningsaktiver. Som følge heraf skal der foretages beskatning efter
statsskattelovens § 4.

Landsskatterettens afgørelse
Af statsskattelovens § 4 fremgår, at som skattepligtig indkomst betrag-tes med de
i det følgende fastsatte undtagelser den skattepligtiges sam-lede årsindtægter,
hvad enten de hidrører her fra landet eller ikke, be-stående i penge eller
formuegoder af penge værdi, således f.eks. ( .... )

Af statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, fremgår, at til indkomsten hen-regnes ikke
formueforøgelse, der fremkommer ved, at de formuegen-stande, en skattepligtig
ejer, stiger i værdi - medens der på den anden side ikke gives fradrag i
indkomsten for deres synken i værdi -, eller indtægter, som hidrører fra salg af
den skattepligtiges ejendele (herun-der indbefattet værdipapirer) for så vidt disse
salg ikke henhører til vedkommendes næringsvej, for eksempel
handelsvirksomhed med fas-te ejendomme, eller er foretaget i
spekulationsøjemed, i hvilke tilfælde den derved indvundne handelsfortjeneste
henregnes til indkomsten, li-gesom også eventuelt tab kan fradrages i denne.

Nettoindtægter ved hobbyvirksomhed er skattepligtige, jf. statsskatte-lovens § 4.
Nettotab kan ikke fratrækkes i indkomstopgørelsen.

Ved anmodning om bindende svar af 28. december 2017 blev Skatterå-det
forespurgt, om klagerens aktivitet med mining af bitcoins i 2011-2013 var at
betragte som hobbyvirksomhed. Skatterådet besvarede dette bekræftende.
Spørgsmålet er ikke påklaget, hvorfor det er indlagt som en forudsætning for
Landsskatterettens afgørelse, at der er tale om hob-byvirksomhed.
Landsskatteretten tager derfor heller ikke stilling til, om der er tale om
spekulation, jf. SKM2020.85.LSR.

På baggrund af ovennævnte forudsætning lægges det til grund, at kla-geren har
drevet hobbyvirksomhed med mining. For så vidt angår mi-ning-processen finder
Landsskatteretten, at erhvervelsen af bitcoins indgår som en naturlig del af denne
proces, hvorfor erhvervelsen af bit-coins er en integreret del af
hobbyvirksomheden. De erhvervede bit-coins har karakteristika lignende likvide
aktiver, hvorfor Landsskatte-retten anser de erhvervede bitcoins for værende
omsætningsaktiver i hobbyvirksomheden. Som følge heraf skal indtægter ved
salg af bit-coins, der er erhvervet ved mining, medregnes ved indkomstopgørel-
sen, jf. statsskattelovens § 4.

I forlængelse af ovenstående bemærkes det, at Skatterådets bindende svar af 25.
marts 2014 (offentliggjort ved SKM2014.226.SR) ikke tillæg-ges betydning, idet
Skatterådets afgørelse efterfølgende blev ændret ved Landsskatterettens afgørelse
af 23. oktober 2019 (offentliggjort ved SKM2019.584.LSR). Landsskatteretten
afviste spørgsmål 1-2 og 5, mens spørgsmål 3-4 bortfaldt.



29

Landsskatteretten stadfæster herefter Skatterådets besvarelse af spørgsmål 3, 4, 5
og 6.”

I ”Spørgers redegørelse indeholdende en oversigt over de faktuelle og tekniske fejl i
Skatterådets sagsfremstilling” af 30. marts 2020 har Sagsøger anført bl.a. følgende:

Faktuelle fejl
Citat fra Skatterådets sagsfremstilling, side 8: “Ad 8) Det fremgår af anmod-
ningen, at du har minet mere, end din opgivne adresse indeholder (red. den in-
deholdte 171,6 bitcoins), da du har foretaget køb af adgang til VPN-udbydere
med bitcoins for herved at sikre din anonymitet”

Citat fra Skatterådets sagsfremstilling, side 25: “Efter Skattestyrelsen opfattel-se
har det formodningen imod sig, at de erhvervede bitcoins ikke er modtaget med
henblik på videresalg eller med henblik på at indgå i hobbyvirksomheden på et
senere tidspunkt. Skattestyrelsen bygger dette på, at der er anvendt 47 ud
af de producerede 179 bitcoins i hobbyvirksomheden i perioden 2011-2013. Af
de resterende 132 bitcoins er en del bitcoins afstået i januar 2018.”

Der foreligger tre faktuelle fejl i det ovenstående citat, som i øvrigt efter
min mening er en af mest afgørende punkter i sagsfremstillingen:

1) 179 bitcoins er ikke korrekt. Det er uklart, hvordan Skattestyrel-
sen er kommet frem til dette tal. Det drejer sig om 171,6 bitcoins
som oplyst i min oprindelige fremstilling.

2) De 47 bitcoins anvendt til køb af VPN-adgang ligger udover de
oplyste 171,6 bitcoins. Det fremgår tydeligt af citatet på side 8.
Skatterådets sagsfremstilling er dermed selvmodsigende og spe-
cielt faktuelt forkert i forbindelse med udsagnet om de resteren-
de 132 bitcoins.

3) De 47 anvendte bitcoins til køb af VPN-adgang er ikke “anvendt
i hobbyvirksomheden”. Det er anvendt til privat brug til inter-
netsurfing, download af filer og lign., og ikke til brug ved mining
af bitcoins.

Citat fra Skatterådets sagsfremstilling, side 26: “Der er ikke herved taget stil-
ling til en eventuel anskaffelsessum og afståelsessum for de af spørger tidligere
afståede bitcoins til brug for køb af varer og/eller ydelser, herunder 47 bitcoins
til forskellige VPN-adgange, ligesom der heller ikke er taget stilling til, om ud-
giften til VPN-adgangen kan anses for omfattet af kildeartsbegrænsningen og
dermed indgå i opgørelsen af de samlede udgifter for hobbyvirksomheden.“

Det forekommer efter min opfattelse som en selvmodsigelse i sagsfrem-stillingen,
at “der er anvendt 47 bitcoins i hobbyvirksomheden til køb af VPN-adgang”
(tidligere citat), hvorimod “der ikke er taget stilling til om køb af VPN-adgang
kan indgå i opgørelsen af de samlede udgifter for hobbyvirksomheden” (dette
citat).

Tekniske fejl
Jeg henviser i dette afsnit til citater fra Skatterådets tekniske sagsfrem-stilling
omkring mining og bitcoins og kommenterer endvidere citater-



30

ne. I Skatterådets sagsfremstilling findes der også en redegørelse om det samme
skrevet af spørger og spørgers tidligere advokat. Jeg henstil-ler til, at denne
redegørelse også tages til efterretning. Det bemærkes desuden, at der er et vist
indholdsmæssigt overlap mellem dette afsnit og redegørelsen i Skatterådets
sagsfremstilling.

Citat: “Derfor var der for den efterfølgende periode, som spørgers mining-
aktivitet er foretaget i, et meget større indtjeningspotentiale ved at blive tilslut-tet
en pool med en langt større hash-rate, som fx Deepbit, som spørger var til-
sluttet.”

Der er ikke et større indtjeningspotentiale ved at blive tilsluttet til en pool. Reelt
er indtjeningspotentialet mindre, da pool-operatøren tager en kommission for at
drive poolen. Ideen ved at blive tilsluttet til en pool er, at variansen i indtjeningen
bliver mindre og frekvensen for ud-betaling af vederlag bliver højere. Ved solo-
mining har man kun indtje-ning, når man selv finder en blok, hvorimod ved pool-
mining har man en indtjening (omend mindre pr. blok), når poolen finder en blok.
Ind-tjeningspotentialet er størst ved solo-mining, da variansen i det udbetal-te
vederlag er størst, og man undgår at betale kommission til poolen.
Med andre ord kan man ved solo-mining være heldig at finde langt fle-re blokke
end man statistisk set ville forvente. Det er dog et faktum, at stort set alle deltog i
pool-mining fra 2011 og frem. Det er min opfattel-se, at dette skyldes et generelt
ønske blandt miners om at mindske vari-ansen i indtjeningen samt at øge
udbetalingsfrekvensen. Det skal også bemærkes, at den første offentlige mining-
pool, Slush Pool, blev startet d. 27. november 2010 (kilde:
https://en.bitcoin.it/wiki/Slush_Pool ).

Citat: “Ovennævnte moms- og afgiftssag omhandlede en enkelt person, der med
eget udstyr bekræftede bitcoins-transaktioner mod herfor at modtage bit-coins
direkte til sin egen wallet, hvilket også omtales som Solo-Mining.”

Efter overvejende sandsynlighed er dette forkert. Spørger i SKM2017. 453.SR
har stillet et spørgsmål om Bitcoin-mining, og Skattestyrelsen har opfattet det
som omhandlende solo-mining. Spørger har næsten med garanti tænkt på pool-
mining, idet det i 2017 (eller 2016) ville have kræve investeringer for mange
millioner kroner at starte en renta-bel/fornuftig forretning som solo-miner.

Jeg vil som det næste sandsynliggøre min påstand. Svaret er offentlig-gjort d. 27.
juni 2017, så hvis vi antager, at spørger har anmodet om svar d. 1. januar 2017, så
skal han have investeret et uforholdsmæssigt stort beløb i mining-udstyr for at få
en nogenlunde stabil indtjening. Her er en overslagsberegning over dette:

Total hash-rate for Bitcoin-netværket d. 1. januar 2017: 2463611 TH/s Pris for
bedste udstyr i forhold til pris i oktober 2018: 170 USD per TH (denne pris er
lavere end, hvad prisen var d. 1. januar 2017, da der har været stor udvikling
inden for Bitcoin-mining udstyr fra d. 1. januar 2017 til oktober 2018).

Baseret på de ovenstående tal kunne man med en investering på 1 mil-lion USD
få en hashrate på maksimalt 5882 TH, hvilket var ca. 0.02% af



31

den totale kapacitet på Bitcoin-netværket d. 1. januar 2017. Dette vil gi-ve et
udbytte på 0.36 BTC per dag i gennemsnit, men da man som solo miner kun kan
få udbytte ved at finde en blok, kan man altså ikke mod-tage 0.36 BTC per dag.
En blok i 2017 frigav 12.5 BTC (og lidt transak-tionsgebyrer, dog langt mindre
end 12.5 BTC), hvilket betyder, at man kun ville kun forvente at finde en ny blok
hver 34. dag, hvis man solo-minede. Prisen pr. bitcoin omkring d. 1. januar 2017
var ca. 1000 USD, altså en indtjening på 12.5 BTC * 1000 USD per BTC =
12500 USD. Dette er en meget lav indtjening på 34 dage i forhold til
investeringsstørrel-sen. Især taget i betragtning af hashraten steg eksplosivt på det
tids-punkt, afskrivning på udstyr, strømforbrug osv.

Der er dog ingen garanti for, at man finder en blok hver 34. dag - endsi-ge at man
nogensinde vil finde en blok. Dette er en meget stor risiko at løbe, hvilket taler
imod, at spørger havde interesse i solo-mining. Rent matematisk og økonomisk
ville det være en risikabelt at indgå i solo-mining medmindre man ville investere
et større millionbeløb i USD.
Dette overslag antager, at hashraten forbliver konstant på Bitcoin-netværket, altså
2463611 TH/s, men i praksis har hash-raten vokset eks-plosivt, hvilket betyder, at
man skal fortsætte med at indkøbe mining udstyr for at bibeholde sin indtjening
(målt i BTC) eller acceptere en nedgang i indtjening over tid (målt i BTC). Som
eksempel kan nævnes, at den totale hashrate var steget til 5035985 TH/s d. 1. juni
2017, altså ca. en fordobling. I august 2018 var den steget til ca. 50 millioner
TH/s, alt-så ca. en 25-dobling! Indtjeningspotentialet med samme udstyr ville kun
have været 12.5 BTC hver 34 * 25 dage = 850 dage.

Der er endvidere intet i forespørgslen, som indikerer, at spørger havde påtænkt at
solo-mine. Tværtimod havde spørger tænkt sig at udleje ud-styr til mining,
hvilket evt. lejere af spørgers udstyr selv kunne bestem-me om de ville bruge til
solo-mining eller pool-mining. Spørger nævner i forespørgslen at lejere i teorien
kunne bruge hans udstyr til solo-mining, men ordet “solo-mining” er ikke nævnt.
Spørger har efter min mening sandsynligvis ment “pool-mining” .

Kilder:
https://www.buybitcoinworldwide.com/mining/hardware/
https://www.blockchain.com/en/charts/hash-rate?timespan=2years

SKM2017.453.SR indeholder endvidere en del tekniske fejl, som jeg ger-ne
redegør for, såfremt det måtte ønskes af Skatteankestyrelsen. Her er to eksempler.

Citat: “Det begrundes i, at Bitcoin kun udbetales hvis det lykkedes spørger at
finde den korrekte algoritme. Der er således ingen aftaler mod vederlag mellem
parterne, og betaling i Bitcoins kan sammenlignes med, at spørger vinder i lot-
teriet eller spørger vinder en konkurrence, hvor vederlaget også falder udenfor
momslovens anvendelsesområde” .

Terminologien er forkert - man kan ikke finde den korrekte algoritme.
Definitionen af en algoritme er som følger: “Et sæt regler der bruges til at
fuldføre en opgave i et bestemt antal trin” . I stedet for algoritme bur-



32

de der have været lod med gevinst på Bitcoin-netværket (som beskrevet i
hoveddokumentet med vores supplerende oplysninger).

Citat: “Hver gang en miner har bekræftet et vist antal transaktioner, tildeler
systemet mineren et antal nyskabte bitcoins.“

Der er ikke tale om at bekræfte et vist antal transaktioner. Der er tale om, at en
miner finder en lodseddel med gevinst og publicerer en blok indeholdende
beviset (lodsedlen) samt en mængde transaktioner. Der er op til mineren at vælge
transaktioner op til 1 MB i størrelse i blokken, der publiceres. Mineren kan også
vælge at lave en blok uden transak-tioner, hvilket er sket mange gange i løbet af
Bitcoin-netværkets histo-rie. For eksempel viser en analyse fra d. 17. oktober
2018, at 19% af alle blokke i Bitcoin-netværkets historie indtil da har været
tomme (altså uden transaktioner).

Kilde: https://www.theblockcrypto.com/tiny/close-to-19-of-mined-bitcoin-
blocks-were-empty/

Citat: “Bitcoin-mining består i at få computer-hardware med det nødvendige
software til at lave ressourcekrævende beregninger for bitcoin-netværket med det
formål for mineren at opnå en indkomst herved.”

Dette er forkert. Bitcoin-mining har til formål at sikre konsensus på net-værket,
dvs. bl.a. at hindre double-spending af bitcoins. Hvis det eneste formål med
mining var at sikre miners en indkomst, så ville det ikke være noget interessant
eller nyskabende ved Bitcoin-systemet. En Google-søgning på “What is the
purpose of mining” giver følgende svar som det første hit: “The primary purpose
of mining is to allow Bitcoin nodes to reach a secure, tamper-resistant consensus.
Mining is also the mechanism used to introduce Bitcoins into the system. Miners
are paid any transaction fees as well as a "subsidy" of newly created coins.”
Endvidere bliver systemet mere sikkert, jo flere minere, der del-tager. Formålet
med mining er altså både at sikre konsensus samt at gø-re netværket mere sikkert.
For at tiltrække minere til systemet samt for at lave den initielle fordeling af
BTC, stilles der udsigt til en mulig ge-vinst ved deltagelse.

Citat: “Som vederlag for sin indsats kan en bitcoin-miner dels erhverve trans-
aktionsgebyrer i bitcoins for de bekræftede transaktioner fra de anonyme kun-der,
som får transaktionerne i bitcoins gennemført, og dels erhverve nyudstedte
bitcoins fra bitcoin-netværket. Både transaktionsgebyrerne og nyudstedte bit-
coins tildeles af bitcoins-netværket efter bestemte kriterier.”

Dette er ikke korrekt. Mineren vælger selv hvilke transaktioner, der skal
inkluderes i en blok (op til en grænse på ca. 1 MB per blok). Et transak-
tionsgebyr er bestemt af kunden, der vil lave transaktionen i forbindelse med hans
publicering af transaktionen til Bitcoin-netværket. Det er der-efter op til solo-
mineren/pool-operatøren, om han vil inkludere en gi-ven transaktion, som en del
af en blok. Specielt skal det bemærkes, at transaktionsgebyrene på ingen måde
tildeles af bitcoin-netværket efter bestemte kriterier.



33

Citat: “Mining er et specialiseret og konkurrencepræget marked, hvor indkom-
stens størrelse afgøres af den hash-rate, der anvendes. Hash-rate er forenklet
sagt et udtryk for den hardware-kraft, der anvendes, idet det dog også er meget
afgørende hvilke færdigheder mineren har, og hvilken tid der anvendes til at
bekræfte transaktioner med denne hardwarekraft.”

Begrebet færdigheder giver ikke umiddelbart mening i forbindelse med bitcoin-
mining, idet processen er som et lotteri (som beskrevet i hoved-dokumentet).
Held er i stedet den vigtigste faktor. Det giver ej heller teknisk mening at skrive
om “tid der anvendes til at bekræfte transak-tioner” bortset fra, at man naturligvis
har større sandsynlighed for “at vinde lotteriet desto flere gange man prøver” .

Citat: “Ved Solo-Mining er det vanskeligt at få del i transaktionsgebyrerne el-ler
nyudstedte bitcoins, da en enkelt miner har meget svært ved at konkurrere med
den hash-rate, som større hardwareanlæg er i besiddelse af, hvilket bl.a. gør sig
gældende i såkaldte pools.”

Det er ikke vanskeligt - det er blot et spørgsmål om held. Man kan være meget
heldig at finde en blok efter meget kort tid med en lille hash-rate (altså en lille
økonomisk investering). På samme måde vil man ikke tale om, at det er
vanskeligt at vinde lotteriet, da det netop ikke kræver fær-digheder, men blot
held.

Citat: “Tidligere blev mining-aktiviteten gennemført som Solo-mining ved an-
vendelse af gennemsnitlige private hjemmecomputere, men dette er i dag næ-sten
udelukkende overtaget af specialiserede mining-varehuse med en meget stor
hash-rate. Disse mining-varehuse er endvidere typisk koblet til en pool, hvorved
den samlede hash-rate forøges særdeles meget.”

Det er interessant, at Skatterådet mener, at SKM2017.453.SR handler om solo-
mining, når det fremgår her, at selv store mining-varehuse typisk er koblet til en
pool. Dette underbygger min påstand om, at spørger i SKM2017.453.SR
sandsynligvis har ment pool-mining. Endvidere er en mining-pool (eller mere
præcist operatøren af mining-poolen), hvad der svarer til en solo-miner, hvis
hash-kapacitet udgøres af alle pool miners.

Man kan ikke sige, at den samlede hash-rate forøges særdeles meget ved at koble
til en pool. Den totale hash-rate på Bitcoin-netværk kan ik-ke forøges ved at
koble til en pool, men naturligvis vil poolens hash-kapacitet bliver forøget, hvis
man kobler til den (og bliver).

Derudover skal det nævnes, at store mining-varehuse ikke nødvendig-vis har en
fordel af at blive koblet til en pool, idet pool-operatøren tager en kommission for
at drive poolen. Hvis mining-varehuset er tilpas stort, vil det være mere
økonomisk fordelagtigt at mine solo (eller f.eks. drive en privat pool som kun kan
benyttes af ejerne af mining-vare-huset).

Citat: “Pool-mining er et udtryk for, at flere går sammen om at samle sine hash-
rates, hvorved der opnås adgang til bekræftelse af langt flere transaktio-ner.”



34

Det giver ikke mening. Der kan ikke opnås adgang til at bekræfte flere
transaktioner. Bitcoin-systemet er designet til, at der i gennemsnit skal findes en
blok hver 10. minut. En blok kan indeholde ca. 1 MB transak-tioner, altså en fast
grænse.

Citat: “Der findes mange forskellige pools, og for alle gælder det, at hver pool
administreres af den enkelte pooludbyder og endvidere med forskellige aftaler om
vederlæggelse. Således kan det fx gælde, at en miner mod at deltage ikke får
andel i transaktionsgebyrerne for de bekræftede transaktioner, men der er også
tilfælde hvor der endvidere ikke opnås adgang til alle nyudstedte bitcoins, som
tildeles pooludbyderen.”

Det er forkert. Der findes decentrale mining pools, som ikke admini-streres af en
enkelt pool-udbyder, f.eks. p2ppool ( http://p2pool.org/ ).

Citat: “Bitcoinsystemets vederlæggelse med transaktionsgebyrer og nyudstedte
bitcoins for pool-mining tilgår direkte pooludbyderens bitcoinwallet. Herefter
fordeler pooludbyderen denne indkomst mellem de deltagende minere efter de
indgåede aftaler. Det må efter de for Skattestyrelsen foreliggende oplysninger
antages, at indkomsten for den enkelte pool-miner typisk vil blive opgjort på
baggrund af dennes andel af det opnåede resultat ved mining-aktiviteten.”

Dette er igen forkert for de decentrale mining pools såsom p2pool. Sam-tidig er
det også i centraliserede pools typisk muligt at blive aflønnet med en pay-per-
share metode (en share er her en lodseddel med pool-gevinst), hvor man bliver
aflønnet indirekte for sin hash-kapacitet uan-set om poolen finder en blok.
Hermed tager pool-operatøren en større risiko, da operatøren kan være uheldig
med f.eks. aldrig at finde en blok (lodseddel med bitcoin-gevinst), eller at være
meget længere tid end forventet om at finde en blok. Deepbit tilbød PPS som
aflønnings-metode. Man kan derfor ikke sige, at indkomsten typisk vil blive
opgjort på baggrund af dennes andel af det opnåede resultat ved mi-ning-
aktiviteten.

Endvidere skal det nævnes, at indkomsten ved mining af en blok er låst de
efterfølgende 100 blokke pr. designet af Bitcoin-systemet, dvs. om-trent 100 * 10
minutter = 1000 minutter = 16,66 timer. De fleste pools til-lader dog
straksudbetaling for ens gevinster efter en pool har fundet en blok. Altså er der
ikke nødvendigvis en direkte sammenhæng mellem de frigivne bitcoins fra en
blok, og hvad pool-operatøren udbetaler.
Pool-operatøren må altså have en “kasse-beholdning” /reserve for at kunne
aflønne pool miners.

Citat: “Ved deltagelse i en pool erhverver de enkelte minere således bitcoins fra
pooludbyderen mod til gengæld at bekræfte transaktioner i bitcoin-netværket på
vegne af pooludbyderen.”

Dette er teknisk set ikke korrekt. De enkelt minere bekræfter ikke trans-aktioner.
Det er ultimativt op til pool-operatøren at bestemme præcis hvilke transaktioner
han ønsker at bekræfte, og pool-miners hjælper blot med at finde en blok, som
hvis fundet, vil indeholde transaktioner-ne valgt af pool-operatøren.



35

Citat: “Eftersom der siden 2011 er etableret mange pools og dermed en omfat-
tende mining-aktivitet, ville spørger næppe kunne erhverve samme antal bit-coins
i 2018, hvilket skal ses i sammenhæng med, at de nødvendige antal be-kræftelser
ved mining, inden en endelig bekræftelsesafslutning af transaktionen foreligger,
med tiden er forøget væsentligt.”

Det giver ikke teknisk mening at skrive: “hvilket skal ses i sammen-hæng med, at
de nødvendige antal bekræftelser ved mining, inden en endelig
bekræftelsesafslutning af transaktionen foreligger, med tiden er forøget
væsentligt” . Der findes aldrig en endelig bekræftelsesafslutning af en
transaktion, da en (ondsindet) aktør med over 50% af den samlede hash-rate på
Bitcoin-netværket (51% angreb) har en reel mulighed for at omskrive
transaktionshistorien (dette betyder ikke at man kan ændre transaktioner, men
man kan “rulle” dem tilbage/annullere dem). Der-udover er det uklart, hvad
Skatterådet mener med at “tiden er forøget væsentligt” . Pr. design af Bitcoin-
systemet vil der statistisk set være ca. 10 minutter mellem hver blok.

Citat: “At spørger således har afstået fra at modtage transaktionsgebyrer for sine
transaktionsbekræftelser, anser Skattestyrelsen som udtryk for en aftale med
pooludbyderen mod til gengæld herfor at erhverve ret til en andel af de
nyudstedte bitcoins, som pooludbyderen erhverver fra bitcoin-netværket.

Herved adskiller spørgers pool-mining sig fra situationen i ovennævnte
SKM2017.453.SR om moms og afgifter, idet spørger ved pool-mining således har
indgået aftaler om levering af ydelser mod vederlag, hvilket konkret omfat-ter
gennemførelse af transaktionsbekræftelser mod til gengæld at erhverve en andel
af nyudstedte bitcoins.”

Som beskrevet i hoveddokumentet, er der ikke rent teknisk forskel mel-lem pool-
mining og solo-mining, og da man ikke har garanti for at fin-de en lodseddel med
hverken pool-gevinst eller bitcoin-gevinst, kan der ikke være tale om ydelse mod
vederlag.

Citat: “At der bør anvendes en sådan gennemsnitsberegning til opgørelse af
anskaffelsessummen for hver enkelt minet bitcoin pr. indkomstår skyldes, at der
ikke ved mining kan henføres konkrete udgifter til hver enkelt minet bitcoin.”

Der mines altid en blok ad gangen, og man modtager betaling pr. blok som solo-
miner eller pool-miner. Man kan derfor sagtens opgøre hvor meget strøm der
bruges til at mine en blok, og dermed hvad udgifterne er pr. blok.”

Generelt om bitcoins og andre kryptovalutaer
I artiklen ”Hvordan virker Bitcoins” af Robin Engelhardt, publiceret i Ingeniø-ren den 27.
maj 2011, hedder det bl.a.:

”Bitcoins er en ny og unik møntfod til internettet. Der findes ingen cen-tral
autoritet, som styrer dem, og de eksisterer kun i form af et open source-program,
som alle brugere i netværket kender indholdet af.



36

Næsten ligesom gamle guldgravere kan alle, der har lyst, producere Bitcoins selv
- ikke ved at sidde ved bækken med en si, men ved at lade deres computere løse
en kompliceret algoritme.

Bitcoins genereres således med en fast rate på ca. 300 i timen, og hvert fjerde år
halveres raten, hvilket betyder, at der aldrig vil blive lavet flere end 21 millioner
Bitcoins. Lige nu er der knap syv millioner Bitcoins i omløb.

Det unikke ved Bitcoins er den såkaldte proof-of-work algoritme, der bruges til at
verificere blokke af transaktioner hos brugerens computere via en såkaldt hash
checksum. Denne hashværdi er meget vanskelig at beregne og kaldes inden for
computervidenskaben et hårdt problem (NP hårdt). Det kræver en stor mængde
CPU (regnekraft) fra compute-ren at finde disse hashværdier, og sandsynligheden
for at finde den rig-tige checksum er variabel alt efter hvor mange computere der
arbejder på den.

Når man har været så heldig at finde den rigtige hashværdi modtager man 50
Bitcoins på sin egen adresse og tilføjer en ekstra transaktion til kæden af tidligere
validerede blokke, hvorefter alle computere begyn-der at arbejde på den næste
blok. Hver computer vedligeholder dermed en kæde af blokke som registrerer
listen af transaktioner, der er blevet foretaget i hele Bitcoinnetværkets historie.

Hver computer ved, at alle de andre computere vil arbejde på den samme blok af
transaktioner, fordi hvis en snyder ville indsætte en an-den blok med andre
transaktioner, ville det kræve mere regnekraft end 50 procent af hele systemets
CPU, da den ville skulle indhente den rig-tige beregning, som jo er den mest
udbredte i netværket, og derfor den hurtigste.

Hvis en enkel computer alligevel kommer til at regne på en forkert blok, vil den
hurtigt skifte til den rigtige, fordi den er programmeret til kun at regne på den
kæde af blokke, der er længst, og det er den, de fle-ste computere arbejder på.

Genereringen af Bitcoins koster på elregningen. Ifølge computersikker-
hedsekspert Steve Gibson fra Security Now vil den begrænsende faktor for
skabelsen af Bitcoins i fremtiden være energiprisen for el. Men til gengæld
betyder det også sikkerhed. En snydepels vil skulle bruge utrolig mange penge på
el i forsøget på at producere falske Bitcoins.

I løbet af de seneste par uger er sværhedsgraden sat betydeligt op, efter at der er
kommet rigtig mange nye mennesker til. Nørder over hele verden downloader
programmet via Bitcoin.org og begynder ligesom gammeldags guldgravere at
lade deres computere regne på hashværdi-erne i håb om at kreere nye Bitcoins.

Hvis de er heldige i deres minedrift og finder den rette hashværdi, får de 50
Bitcoins. Nogle er begyndt at samarbejde ved at binde deres com-putere sammen
i større pools for på den måde at øge chancen, hvorefter de deler gevinsten i
porten.



37

I sidste uge blev der også sat en web-version af Bitcoin-programmet, kaldt
Bitcoinplus.com, på nettet og derefter slashdottet, hvorefter vær-dien af Bitcoins
på det internationale marked røg op på over fem euro pr. Bitcoin. Og alt tyder på
at prisen blot vil fortsætte med at stige. Det smarte ved at lade it-nørder score
gevinsten i starten er selvfølgelig, at de så er dybt motiverede til at udbrede
Bitcoins til den brede befolkning ved at udvikle brugervenlige programmer og
nye mobile apps.”

Af en oversat udskrift af 11. marts 2021 fra ”Bitcoin Wiki” , der er et online-leksi-kon, der
beskæftiger sig med kryptovaluta, fremgår bl.a.:

”Multipool
Multipool er en multi-kryptovaluta mining pool, der miner Bitcoins og flere
alternative kryptovalutaer (Altcoins) og ombytter efter profit [” profit-switching
mining pool” ].

Multipool var den første pool på markedet, der tilbød en port med au-tomatisk
ombytning efter kryptovalutarentabiliteten ("Multiporten").
Indledningsvist tilbød poolen kun Scrypt coins, men efterhånden som den vandt
større tilslutning blev der tilføjet en SHA-256 Multiport, som i øjeblikket miner
fem forskellige kryptovalutaer (Bitcoin, Terracoin, Freicoin, PeerCoin, Zetacoin).

Minerne er ikke begrænset til at anvende porten, der ombytter efter profit [”
profit-switching port” ]. Minerne kan tilgå enhver af de indivi-duelle pools med
henblik på at mine en enkelt kryptovaluta direkte.

Vederlag [” rewards” ] distribueres i øjeblikket ved hjælp af et propor-tionalt
system på grund af poolens hoppende karakter.”

Der er fremlagt en række udskrifter om kursudviklingen på bitcoins, litecoins, bitbar og
primecoin. Det drejer sig om en udskrift fra bitcoincharts.com med kursudvikling (inkl.
rådata) på Mt. Gox i perioden 1. januar 2011-19. juni 2011, grafer fra bitinfocharts.com
over kursen for litecoins i perioden januar 2013 til april 2021, graf fra cryptoatesxe.com
over kursen for bitbar i perioden 2013 til 2017 og graf fra CoinGecko.com over kursen på
primecoin i perioden oktober 2013 til maj 2014.

Forklaringer
Sagsøger har afgivet forklaring.

Sagsøger har forklaret bl.a., at han er uddannet datalog, og at han altid har
været interesseret i it. Han interesserer sig både for software og hardware. For at ”mine”
bitcoins, skal man bruge både hardware og software, og det var derfor en kombination af
hans interesser. Han begyndte at mine bitcoins dels på grund af sin tekniske interesse for
systemet, dels for at støtte op om projektet.



38

Han hørte første gang om bitcoins i 2011. Han havde til at begynde med svært ved at
forstå, at det kunne lade sig gøre at lave et betalingssystem baseret på software. Han
begyndte derfor at foretage en række omfattende undersøgelser af systemet. Han ville
gerne forstå det, og han syntes, at det var fascinerede med et betalingssystem, der ikke var
styret af en central aktør. Som led i undersøgelserne blev han bekendt med
kursudsvingene på bitcoins, men det var ikke noget, han tillagde betydning. Han var
opmærksom på, at bitcoins skulle have en vis værdi for at kunne bruges som
betalingsmiddel, men han tænkte ikke nærmere over prisudviklingen. Han minede, uanset
om prisen på bitcoins gik op eller ned. Han gjorde sig ikke nogen overvejelser om, at
bitcoins kunne blive mere værd i fremtiden.

Han prøvede først at ”solo-mine” , men han kunne ikke få det til at fungere, og han
begyndte derfor at ”pool-mine” i stedet. Det fungerer på den måde, at ejeren af mining-
poolen lejer computerkraft hos dem, der deltager i mining-poolen, og betaler for lejen med
nogle af de bitcoins, som ejeren af poolen modtager, når vedkommende publicerer den
relevante ”block” i bitcoin-netværket. Ejeren af en mining-pool kan godt betale for lejen
af computerkraft med andet end bitcoins, men det er sædvanligt, at deltagerne i pool-
mining bliver betalt i bitcoins. Han modtog bitcoins som betaling for leje af den
computerkraft, som han stillede til rådighed.

De udgifter, der var forbundet med hans miningaktivitet, var primært udgifter til strøm,
men der var også et vist slid på hans hardware, især på hans grafik-kort. Han har ikke haft
så meget arbejde forbundet med miningen. Han skulle bare åbne et program og sætte det i
gang.

Han har brugt nogle af sine bitcoins til at købe adgang til et ”Virtuelt Private Netværk”
(VPN). Fordelen ved at anvende VPN er, at man får mulighed for at tilgå internettet
anonymt. Det kan også anvendes til at omgå ”geobegrænsnin-ger” , således at man
eksempelvis kan tilgå den amerikanske version af Netflix fra en dansk computer. Mange
VPN-udbydere vil gerne modtage betaling i bitcoin, da det er billigere at modtage betaling
på den måde, fordi man ikke skal betale gebyr til en betalingsformidler. I 2018 solgte han
nogle af sine bitcoins for at få råd til udbetalingen til et hus, som de købte i december
2018.

I Danmark er der ikke nogen økonomisk fordel i at mine bitcoins frem for at købe dem.
De høje priser på strøm og udstyr gør, at det er for dyrt at mine. Han kan ikke angive sine
præcise udgifter til mining af bitcoins, men de har i hvert fald oversteget 8.000 kr., og han
kunne i 2011 have købt lige så mange bitcoins, som han har minet, for ca. 2.000 kr. I 2013
stoppede han med at mine bitcoins, fordi personer i netværket havde udviklet chips, der
ikke havde andet formål end at mine. Den computerkraft, som han bidrog med, var derfor
alene ”en dråbe i havet” , og hans betydning for netværket blev derfor mindre. Der var på



39

det tidspunkt også kommet en del andre kryptovalutaer, for eksempel litecoin og
primecoin, hvor miningaktiviteten foregik på en anden måde. Litecoin fulgte princippet
om, at alle skulle kunne være med, og det var hovedårsagen til, at han begyndte at mine
litecoin.

Han har ikke fulgt med i kursudsvingene i kryptovalutaerne. Når man følger bitcoin, er det
almindeligt kendt, at der er kursudsving, men han havde ikke en speciel interesse i
økonomien vedrørende bitcoins. Han havde ikke noget sær-ligt formål med at beholde de
bitcoins, han havde minet. Det var bare nogen, han havde. De havde en værdi, men det var
ikke noget, der interesserede ham synderligt. De beregninger vedrørende indtjening, som
han har lavet i forbin-delse med sin oversigt over faktuelle og tekniske fejl i Skatterådets
sagsfrem-stilling, er simpel matematik og er ikke udtryk for en særlig interesse i indtje-
ning i forbindelse med mining af bitcoins. Hans bemærkninger om poolmining i samme
oversigt vedrører minernes generelle ønsker og ikke hans egne ønsker. I 2011-2013 gjorde
han sig overvejelser om, hvorvidt hans miningaktiviteter gav overskud, for hvis der var
overskud, skulle han indberette det til skattemyndig-hederne.

Han har brugt sine computere til andet end at mine. Han har kun minet i et begrænset og
underordnet omfang. Han kan ikke sige, hvor meget tid han brugte på at mine bitcoins.
Han var villig til at bruge så meget strøm på at mine, fordi han derved var med til at støtte
op om sikkerheden i netværket.

Han har efterfølgende, i 2014 og 2015, købt bitcoins for i alt 15.000 kr. fordelt på 10
handler på en bitcoinbørs. Han ville finde ud af, om han kunne stole på bør-sen over en
længere periode, og om hans bank ville blokere overførslerne. Hvis han kunne købe
bitcoins på den pågældende børs uden problemer, ville den også være til at stole på, hvis
han skulle sælge bitcoins på børsen. Han solgte dog ikke de købte bitcoins igen. Det
interesserede ham ikke at sælge, og der var ikke noget behov for at sælge, når
tillidsforholdet først var etableret.

Han deltog i april 2014 i ”Multipool” . Det var en nem måde at prøve mining af de
forskellige kryptovalutaer af på. Der var formentlig profitoptimering på den platform, han
benyttede, men det var ikke afgørende for ham. Det var ikke, fordi han ville sikre sig en
bedre indtjening. Han ville bare prøve det af. Efter juni 2014 stoppede han helt med at
mine, bl.a. fordi han fik andre interesser og mindre tid som følge af familieforøgelse og
yderligere ansvar på sit arbejde, men også fordi den computerkraft, han havde til rådighed,
alene var ”en dråbe i havet” . Han stoppede derimod ikke, fordi han fremover ville få en
mindre indtjening.



40

Anbringender
Sagsøger har til støtte for sin påstand procederet i det væsentlige i overens-stemmelse
med sammenfattende processkrift af 18. januar 2022, hvoraf fremgår bl.a.:

”Til støtte for den nedlagte påstand gøres det helt overordnet gælden-de, at
sagsøgers gevinst opnået ved salg fra bitcoin-beholdning frem-skaffet ved
bitcoin-mining i 2011, 2012 og 2013 ikke er skattepligtig, jf. statsskattelovens §
5, stk. 1, litra a.

Til støtte herfor gøres for det første nærmere gældende, at sagsøger ikke
har erhvervet bitcoin-beholdningen i spekulationsøjemed, idet bitcoin-
beholdningen er modtaget som vederlag mod at stille computer-hard-
ware med det nødvendige software til rådighed for bitcoin-netværket.

For det andet gøres det nærmere gældende, at sagsøgers aktivitet med
mining af bitcoins i 2011, 2012 og 2013 er hobbyvirksomhed og ikke næ-
ring, hvorfor der ikke er hjemmel til at beskatte en gevinst ved salg af
de modtagne bitcoins modtaget som vederlag i ikke-næring.

Nedenfor uddybes ovennævnte anbringender.

1 DET JURIDISKE GRUNDLAG
1.1 Statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a

Ved bindende svar af den 25. marts 2014 fastslog Skatterådet, at anskaf-
felsen af bitcoins er et formuegode (aktiv), som ikke er omfattet af kurs-
gevinstloven men derimod af statsskattelovens § 5, jf. SKM2014.226.SR.

Til støtte for, at bitcoins er et formueaktiv og beskatningen af gevinster
på sådanne reguleres efter statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, henvises
videre til afgørelserne offentliggjort som SKM2018.104.SR,
SKM2018.130.SR og SKM2021.240.LSR.

Det er et bærende princip i statsskatteloven, at skatteyderes økonomi opdeles i en
indkomstsfære omfattet af statsskattelovens § 4 og formue-sfære omfattet af
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Det er herefter det altovervejende udgangspunkt, at økonomiske for-dele
henhørende under formuesfæren er indkomstopgørelsen uved-kommende bortset
fra løbende afkast såsom rente, udbytte mv., der beskattes i henhold til
statsskattelovens § 4. Omvendt er udgifter til erhvervelse og sikring m.v. af
formuesfæren ikke fradragsberettigede, jf. statsskattelovens § 6, litra a
modsætningsvist, ligesom tab på tilsva-rende vis som udgangspunkt ikke er
fradragsberettiget.

Salg af formueaktiver er herefter i henhold til skatteskattelovens § 5, stk. 1, litra a
indkomstopgørelsen uvedkommende, medmindre gevin-sten eller tabet hidrører
fra salg foretaget i skatteyders 1) næringsvej eller 2) spekulationsøjemed, i
hvilken forbindelse handelsfortjenesten er skattepligtig, og tabet er
fradragsberettiget.



41

Det fremhæves i forlængelse heraf, at skattepligtig indkomst i henhold til
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a benævnes ”handelsfortjeneste” , idet alene
handelsaktiviteter i form af enten 1) næring eller 2) spekula-tion kan føre til
beskatning efter bestemmelsen.

Se i den forbindelse også det anførte af dr.jur. Jan Pedersen side 265 i Skatteretten
1, 9. udgave 2021, professor Jane Bolander m.fl. side 252-453 i Lærebog om
indkomstskat, 19. udgave 2021 samt professor Peter Birch Sørensen i
SR.2003.269.

1.2 Kort om spekulation og næring
Spekulation foreligger i de tilfælde, hvor et aktiv på anskaffelsestids-
punktet erhverves med henblik på at opnå en fortjeneste ved videre-
salg.

Udtrykket næring omfatter derimod den systematiske og professionelle
omsætning af aktiver, som er produceret eller erhvervet med videresalg
for øje og med henblik på at opnå et økonomisk overskud på tidspunk-
tet, hvor næringsaktiviteten er etableret, jf. også dr.jur. Jan Pedersen
side 279-280 i Skatteretten 1, 9. udgave 2021.

Om statueringen af næring har dr.jur. Jan Pedersen side 267 i Skatteret-
ten 1, 9. udgave 2021, anført, at ”det skatteretlige næringsbegreb ikke alene
forudsætter en omfattende og systematisk omsætning af det omhandlede næ-
ringsaktiv. Det er yderligere en betingelse, at det omhandlede aktiv er erhvervet
og produceret med henblik på senere afståelse ved næring. Næringsbegrebet har
således også et subjektivt islæt.”(min understregning)

Omfattet af begrebet næring er tillige vederlagsnæring.

1.3 Vederlagsnæring
1.3.1 Definition af vederlagsnæring som en del af næringsbegrebet

Ifølge Skatterådets definition foreligger der vederlagsnæring i tilfælde,
”hvor erhvervsdrivende modtager usædvanlige betalingsmidler”, jf. således
det anførte i det tidligere omtalte bindende svar offentliggjort som
SKM2014.226.SR.

Dette tilsvarende den almindelige forståelse i den juridiske litteratur, jf.
f.eks. dr.jur. Jan Pedersen side 270 i Skatteretten 1, 9. udgave 2021, hvor
det er anført, at ”begrebsmæssigt omfatter vederlagsnæring erhvervsdriven-
des modtagelse af usædvanlige betalingsmidler uden hensyntagen til, om er-
hvervsvirksomheden indebærer næringsvirksomhed eller anden erhvervsmæs-
sig virksomhed.”(min understregning)

Om Skatteforvaltningens egen forståelse af begrebet vederlagsnæring
fremgår af Den juridiske vejledning 2021-2, afsnit C.C.2.1.3.3.2 Næring,
at ”begrebet vederlagsnæring indebærer, at en erhvervsdrivende vil kunne bli-
ve næringsbeskattet ved afståelse af aktiver, som den erhvervsdrivende har
modtaget som usædvanlige betalingsmidler, fx en bil i stedet for penge. Dette
gælder, selvom den erhvervsdrivende ikke er næringsdrivende med den type ak-
tiv, som han har modtaget.” (min understregning)

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



42

Det følger således, at vederlagsnæring alene opnås som led i udøvelsen af næring.
Er vederlaget således ikke modtaget i forbindelse med en næringsaktivitet, kan
vederlaget allerede derfor ikke være modtaget som vederlagsnæring. Det gør
således ingen forskel, om vederlaget ka-rakteriseres som sædvanligt eller ej, idet
der ikke kan statueres veder-lagsnæring, hvis vederlaget ikke er modtaget i
forbindelse med en næ-ringsaktivitet.

1.3.2 Indskrænkende fortolkning af begrebet vederlagsnæring
Det fremgår af domstolspraksis, at der foretages en indskrænkende for-tolkning af
begrebet vederlagsnæring, jf. således også det af dr.jur. Jan Pedersen anførte i
.

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Til illustration fra praksis kan fremhæves U.1972.309 H samt TfS 1996.401 V,
hvor domstolene statuerede, at et aktietab på aktier i et sel-skab, der var modtaget
som vederlag ved salg af maskiner, og som var udstedt af køberen, ikke var et
fradragsberettiget næringstab. Tilsva-rende kan fremhæves TfS 1988.334.

Den indskrænkende fortolkning ses tillige i nyere domstolspraksis of-fentliggjort
som SKM2016.251.ØLR (byrettens afgørelse er offentliggjort som
SKM2014.800.BR) og SKM2017.417.ØLR (byrettens afgørelse er of-fentliggjort
som SKM2017.38.BR).

Under henvisning til forhandlingsprincippet kan Vestre Landsrets dom af den 18.
august 2021 offentliggjort som SKM2021.443.VLR (anket) ikke tages til indtægt
for at ændre på dette, og en prøvelse af dette spørgs-mål i Højesteret må forventes
at føre til et andet resultat.

1.3.3 Principperne for vederlagsnæring er ikke overførbare
Da vederlagsnæring som begreb knytter sig til opgørelsen af nærings-indkomsten,
har tidligere praksis også fastslået, at principperne for ve-derlagsnæring ikke er
overførbare, hvorved principperne således ikke finder anvendelse på eksempelvis
gevinster og tab på modtagelse af ak-tiver, der anskaffes i hobbyvirksomhed, som
løn eller andet personligt vederlag.

Til støtte herfor henvises til LSRM 1982.169, hvor en avance på en in-
teresseobligation, der skattemæssigt blev regnet for en del af skatteyde-rens løn,
ikke blev beskattet. Der henvises i den forbindelse til dr.jur.
Jan Pedersens omtale af ovennævnte afgørelse i RR.SM.2001.300.

1.3.4 Den skattemæssige betydning af vederlagsnæring
Om den skattemæssige betydning af modtagelse af vederlagsnæring har dr.jur.
Jan Pedersen i note 19, side 270 i Skatteretten 1, 9. udgave 2021 anført, at den
erhvervsdrivende ved bytte – vederlagsnæring – skal indtægtsføre værdien af det
modtagne aktiv i medfør af skatteskat-telovens § 4, litra a. Herefter anføres der i
samme note videre, at ” senere avancer og tab på det indbyttede aktiv medregnes
til den erhvervsdrivendes handelsnæringsfortjeneste eller -tab, jf.
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.”

Det er den almindelige forståelse af begrebet vederlagsnæring, at dette udgør et
usædvanligt betalingsmiddel, som modtages af en erhvervs-



43

drivende som led i dennes næringsaktivitet med den afledte konse-kvens, at
senere gevinster og tab på det modtagne aktiv medregnes til den
erhvervsdrivendes handelsnæringsfortjeneste eller -tab, jf. stats-skattelovens § 5,
stk. 1, litra a.

Modtages vederlaget derimod ikke som led i den erhvervsdrivendes
næringsvirksomhed, dvs. med henblik på senere omsætning, vil senere gevinster
eller tab ikke være en del af næringsomsætningen og således indkomstopgørelsen
uvedkommende, idet gevinster ikke beskattes, li-gesom tab ikke er
fradragsberettigede, jf. statsskattelovens § 5, stk. 1, li-tra a.

1.4 Hobbyvirksomhed
Hobbyvirksomhed er det modsatte af næring, der – som tidligere frem-hævet – er
kendetegnet ved den systematiske og professionelle omsæt-ning af aktiver, som
er produceret eller erhvervet med videresalg for øje og med henblik på at opnå et
økonomisk overskud.

Om den almindelige forståelse af begrebet hobbyvirksomhed har dr.jur. Jan
Pedersen side 347-348 i Skatteretten 1, 9. udgave 2021 anført, at ” ved
hobbyvirksomhed forstås almindeligvis en indtægtsgivende virksomhed, der
udøves for indehaverens egen regning og risiko, men hvor motivet for denne
virksomhed ikke er opfyldelsen af almindelige erhvervsmæssige formål om over-
skudsgivende virksomhed på kort sigt eller langt sigt. Motivet er derimod op-
fyldelsen af den pågældendes private interesse… […] Det er kendetegnende bå-
de for hobby- og ikkeerhvervsmæssig virksomhed, at denne udøves i fritiden og
ikke har det sædvanlige systematiske og professionelle tilsnit.”(min under-
stregning)

Tilsvarende har professor Jane Bolander m.fl. side 281 i Lærebog om
indkomstskat, 19. udgave 2021 anført at ”mens den erhvervsmæssige virk-
somhed vil være indrettet med systematisk indtægtserhvervelse som det afgø-
rende formål, er hobbyvirksomhed en aktivitet, der vel kan være indkomstska-
bende, men primært sigter på at opfylde behov af ikke-erhvervsmæssig karak-
ter.” (min understregning)

2 DEN KONKRETE SAG
Ved Skatterådets besvarelse af spørgsmål 3, 4, 5 og 6 blev det lagt til
grund, at sagsøger er skattepligtig af fortjenesten af et salg fra sin bit-
coin-beholdning fremskaffet ved bitcoin-mining i 2011, 2012 og 2013. 
 
Som begrundelse herfor blev det helt overordnet anført, at ” principperne for
vederlagsnæring”  – ifølge Skatterådet – tilsvarende skulle anvendes ved
opgørelsen af indkomsten for hobbyvirksomhed.

Det gøres gældende, at en sådan retsanvendelse ikke er forenelig med
statsskatteloven, hvorefter indtægter, som hidrører fra salg af den skat-tepligtiges
ejendele er indkomstopgørelsen uvedkommende, medmin-dre disse salg 1)
henhører til vedkommendes næringsvej eller 2) udgør spekulation, hvorefter
”handelsfortjenesten” i disse to udtømmende til-fælde medregnes ved
indkomstopgørelsen.



44

Der er således i henhold til statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a alene grundlag for
at beskatte en gevinst eller give fradrag for et tab ved salg fra den i sagen
omhandlede bitcoin-beholdning, såfremt det lægges til grund, at beholdningen er
modtaget som et usædvanligt betalingsmid-del i næringsvirksomhed.

Dette er imidlertid ikke tilfældet, idet Skatterådet allerede har fastslået, at den i
sagen omhandlede bitcoin-beholdning er modtaget som led i udøvelsen af
sagsøgers hobbyvirksomhed. Dette er således også lagt til grund i den indbragte
afgørelse.

Ved den indbragte afgørelse af den 30. marts 2020 har Landsskatteret-
ten stadfæstet Skatterådets besvarelse af spørgsmål 3, 4, 5 og 6 med en
anden begrundelse, idet Landsskatteretten har anført, at ”for så vidt an-
går mining-processen finder Landsskatteretten, at erhvervelsen af bitcoins ind-
går som en naturlig del af denne proces, hvorfor erhvervelsen af bitcoins er en
integreret del af hobbyvirksomheden. De erhvervede bitcoins har karakteristika
lignende likvide aktiver, hvorfor Landsskatteretten anser de erhvervede bitcoins
for værende omsætningsaktiver i hobbyvirksomheden. Som følge heraf skal ind-
tæger ved salg af bitcoins, der er erhvervet ved mining, medregnes ved ind-
komstopgørelsen, jf. statsskattelovens § 4.”(min understregning)

Heroverfor gøres det helt overordnet gældende, at næringsreglen i
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, er udtømmende, således at et salg falder enten
indenfor eller udenfor næringsvejen. En gevinst eller et tab på et givet aktiv er
derfor indkomstopgørelsen uvedkommende, hvis salget falder udenfor
næringsvejen, medmindre der foreligger spekula-tion eller anden særlig
beskatningshjemmel.

I denne sag foreligger der ikke spekulation, idet der er tale om hobby-
virksomhed, ligesom der ikke foreligger anden særlig beskatnings-hjemmel. En
gevinst eller et tab er derfor indkomstopgørelsen uved-kommende i henhold til
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Det er således også uden støtte i praksis, når Landsskatteretten i den indbragte
afgørelse af den 30. marts 2020, har anført, at et aktiv – i dette tilfælde bitcions –
er et omsætningsaktiv allerede fordi, aktivet har ka-rakteristika lignende likvide
aktiver.

Fastholdes en sådan praksis som lagt til grund ved den indbragte afgø-relse, vil
det føre til, at der eksempelvis kan opnås fradrag for tab på børsnoterede aktier
modtaget som vederlag i en given privat eller er-hvervsmæssig aktivitet, idet der
ikke er grundlag for en påstand om, at f.eks. børsnoterede aktier ikke er lige så
likvide – dvs. omsættelig kapi-tal – som bitcoins og således ikke udgør et
omsætningsaktiv.

Hertil kommer i øvrigt, at den i sagen omhandlede bitcoin-beholdning ikke på
noget tidspunkt har været et omsætningsaktiv og/eller i øvrigt været en integreret
del af sagsøgers hobbyvirksomhed.

Landsskatteretten har således heller ikke ved den indbragte afgørelse af den 30.
marts 2020 påvist eller begrundet, hvorfor det – i modstrid med faktum – skulle
forholde sig således.



45

2.1 Aktivitet med bitcoin-mining udgør hobbyvirksomhed Ved Skatterådets
besvarelse af spørgsmål 1 og 2 blev det – som tidligere fremhævet – fastslået, at
sagsøgers aktivitet med mining af bitcoins i 2011, 2012 og 2013 var
hobbyvirksomhed og således ikke erhvervsmæs-sig virksomhed.

I det bindende svar af den 18. december 2018 fremgår som begrundelse herfor, at
” Skattestyrelsen finder på det foreliggende grundlag, at formålet
med at opnå et økonomisk overskud i spørgers miningaktivitet i perioden 2011
til 2013 ikke har været et element af nogen særlig betydning, ligesom aktivite-
ten med bitcoin-mining ikke har været udøvet regelmæssigt gennem en længere
periode, og at aktiviteten herudover har været i et mindre omfang. På den bag-
grund finder Skattestyrelsen ikke, at den mangeårige faste praksis for karakte-
risering af en erhvervsmæssig virksomhed kan anses for opfyldt.”(min under-
stregning)
Som allerede fremhævet, er dette således også lagt til grund i den ind-bragte
afgørelse, da dette spørgsmål ikke blev påklaget.

Dette er således ikke et tema i denne sag, og ved afgørelsen af sagen kan Østre
Landsret således – som et ubestrideligt faktum – lægge til grund, at sagsøgers
bitcoin-mining udgør hobbyvirksomhed.

2.2 Erhvervelsen af nyudstedte bitcoins
Den skattepligtige retserhvervelse til de nyudstedte bitcoins ved sagsø-gers
bitcoin-mining indtrådte på det tidspunkt, hvor sagsøger erhver-vede sit krav på
pool-operatøren, hvad enten overførslen til sagsøgers bitcoin-wallet fandt sted
samtidig eller senere.

Sagsøger har i den forbindelse ved sin hobbyvirksomhed modtaget et vederlag i
form af nyudstedte bitcoins. Værdien heraf skal medregnes i hobbyindkomsten i
det år, hvor erhvervelsen finder sted.

Herom er der ikke uenighed, jf. også det anførte af Skatterådet i det bindende svar
af den 18. december 2018 samt af Landsskatteretten i af-gørelsen af den 30. marts
2020.

Som tidligere anført har omkostningerne forbundet med bitcoin-miningen
imidlertid væsentligt oversteget værdien af de nyudstedte bitcoins, hvorfor det
samlede resultat af sagsøgers hobbyindkomst har været negativt.

Sagsøger har som tidligere fremhævet således ikke fratrukket under-skuddet, da
sagsøger netop på linje med Skattestyrelsen, Skatterådet og Landsskatteretten har
lagt det ubestridelige faktum til grund, at sagsø-gers bitcoin-mining udgør
hobbyvirksomhed.

2.3 Gevinst ved senere realisation af bitcoins fra mining Uanset det lægges til
grund, at værdien af modtagne nyudstedte bit-coins skal medregnes i
hobbyindkomsten i det år, hvor sagsøger er-hvervede et krav på disse hos pool-
operatøren, er der ikke i henhold til



46

statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a grundlag for at beskatte en gevinst el-ler give
fradrag for et tab ved en senere realisation af samme bitcoins.

Som det fremgår af sagens oplysninger, har sagsøger valgt ikke at reali-sere sine
bitcoins samtidig med erhvervelsen af disse, hvilket helt na-turligt indebærer
mulighed for senere gevinst eller tab i forhold til vær-dien på
erhvervelsestidspunktet.

Det forhold, at sagsøger ikke løbende har realiseret sine bitcoins, fører endvidere
til, at de ikke kan anses for omsætningsaktiver i sagsøgers hobbyvirksomhed.

Da Skatterådet – som tidligere anført – allerede har fastslået, at anskaf-felsen af
bitcoins er et formueaktiv, for hvilket gevinst og tab beskattes i henhold til
statsskatteloven § 5, er det afgørende, hvorvidt der i denne bestemmelse
forefindes hjemmel til at beskatte en gevinst eller give fra-drag for et tab ved
senere realisation, jf. SKM2014.226.SR, SKM2018.
104.SR, SKM2018.130.SR og SKM2021.240.LSR

Det altovervejende udgangspunkt er herefter, at gevinst og tab fra salg
af den skattepligtiges ejendele, herunder således tillige gevinst og tab
på bitcoins, er indkomstopgørelsen uvedkommende, medmindre disse
salg 1) henhører til den skattepligtiges næringsvej eller 2) udgør speku-
lation.

Det bemærkes i den forbindelse, at der i øvrigt ikke [skeles] til, om et
formueaktiv er privat eller indgår i skatteyders virksomhed, da det der-
imod alene er afgørende, om der foreligger næring eller spekulation på
erhvervelsestidspunktet for formueaktivet, jf. også dr.jur. Jan Pedersen
side 279-280 i Skatteretten 1, 9. udgave 2021.

Således har dr.jur. Jan Pedersen side 265 i Skatteretten 1, 9. udgave 2015
i øvrigt videre anført, at ”indtægter, der hidrører fra salg af ejendele, med-
regnes derfor som hovedregel ikke til den skattepligtiges indkomst […] det gæl-
der i princippet, uanset om de pågældende aktiver udgør privatanvendte akti-
ver, eller om disse f.eks. som driftsaktiv indgår i en indkomstskabende aktivi-
tet.”.

I forlængelse heraf henvises i øvrigt til eksempler fra praksis, jf.
U.1954.511H, TfS 1986, 558, TfS 1998, 92 og SKM2014.94.SR. De nævnte
eksempler fra praksis illustrerer, at det ikke er afgørende for beskatnin-
gen, om formueaktivet sædvanligvis vil karakteriseres som et anlægs-
eller omsætningsaktiv, idet afgørende derimod er, hvorvidt der forelig-
ger næring eller spekulation på erhvervelsestidspunktet for formueak-
tivet, jf. også dr.jur. Jan Pedersen side 265 og 279-280 i Skatteretten 1, 9.
udgave 2021.

 
 
 
 
 
 
2.3.1 Ej næring
Sagsøgers bitcoin-beholdning fra mining hidrører ikke fra nogen form for
næringsvirksomhed, idet Skatterådet – som tidligere anført – allere-de har
fastslået, at sagsøgers aktivitet med bitcoin-mining udgør hob-byvirksomhed.



47

Som anført ovenfor er næring også kendetegnet ved omfattende og sy-stematisk
omsætning af det omhandlede næringsaktiv. Om sagsøgers aktivitet med
bitcoinmining har Skatterådet allerede fastslået, at ” … ak-tiviteten med bitcoin-
mining ikke har været udøvet regelmæssigt gennem en
længere periode, og at aktiviteten herudover har været i et mindre omfang.”
(min understregning)

Som også anført af dr.jur. Jan Pedersen side 267 i Skatteretten 1, 9. ud-
gave 2021, er det en yderligere betingelse for at statuere næring, at det
omhandlede næringsaktiv er erhvervet og produceret med henblik på
senere afståelse ved næring, hvorved næringsbegrebet således også har
et subjektivt islæt.

Herom har Skatterådet i forhold til sagsøger specifik anført, at ”formålet
med at opnå et økonomisk overskud i [sagsøgers] mining-aktivitet i perioden
2011 til 2013 ikke har været et element af nogen særlige betydning.”(min un-
derstregning).

Sagsøgers aktivitet med bitcoin-mining udgør, som tidligere fremhævet
som et ubestrideligt faktum, ikke næring, jf. i øvrigt også SKM2021.291.
SR.

2.3.2 Ej vederlagsnæring
Da vederlagsnæringsbegrebet knytter sig til opgørelsen af næringsind-
komsten – og sagsøger ikke har udøvet næringsvirksomhed, jf. nærme-
re tidligere omtale – er sagsøgers bitcoin-beholdning således i sagens
natur ikke modtaget i vederlagsnæring.

Opmærksomheden henledes i den forbindelse på, at begrebet veder-
lagsnæring fortolkes indskrænkende, jf. f.eks. U.1972.309 H, TfS
1996.401 V, LSRM 1982.169, TfS 1988.334.LSR og RR.SM.2001.300.

Det gøres i forlængelse heraf videre gældende, at principperne for ve-
derlagsnæring tillige heller ikke kan finde anvendelse i denne sag.

Det er således også direkte i strid med de bagvedliggende skattepoliti-ske hensyn
bag vederlagsnæring og den foreliggende praksis, når det af det bindende svar af
den 18. december 2018 fremgår, at ” principperne for vederlagsnæring [må]
efter Skattestyrelsens opfattelse som udgangspunkt finde tilsvarende anvendelse
ved opgørelse af indkomsten for hobbyvirksomhed” .

En sådan forståelse er ikke forenelig med de bærende principper og ordlyden i
statsskatteloven, hvilket også formodes at være årsagen til, at Landsskatteretten
stadfæstede besvarelsen af spørgsmål 3, 4, 5 og 6 med en anden begrundelse end
Skatterådet.

2.3.3 Ej spekulation
Udover næringsreglen indeholder statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, som
allerede nævnt ovenfor, endnu en undtagelse til hovedreglen om, at
kapitalgevinster er indkomstopgørelsen uvedkommende, således at gevinster ikke
beskattes og tab ikke er fradragsberettigede. Efter be-stemmelsen er således
gevinster fra salg af den skattepligtiges ejendele



48

foretaget i spekulationsøjemed skattepligtige, og et herved realiseret tab er
fradragsberettiget, jf. statsskattelovens § 4, jf. § 5.

Bestemmelsen anvendes i retspraksis således, at spekulationsøjemed el-ler
spekulationshensigt antages at foreligge, når et aktiv – på anskaffel-sestidspunktet
– er erhvervet med henblik på at opnå fortjeneste ved videresalg.

Anskaffes aktivet således ikke i spekulationsøjemed, vil gevinsten ved et
efterfølgende salg være indkomstopgørelsen uvedkommende, lige-som et tab ikke
vil være fradragsberettiget, jf. statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Til illustration henvises til bindende svar offentliggjort som SKM2019.10.SR,
SKM2019.78.SR og Landsskatterettens afgørelse offent-
liggjort som SKM2021.240.LSR, som vedrører beskatning af netop bit-
coins.

Der er ikke grundlag for et synspunkt om, at sagsøger har haft en spe-
kulationshensigt, hvilket også vil være i strid med Skatterådets tidligere
vurdering, idet Skatterådet specifikt for sagsøger har anført, at ”formålet
med at opnå et økonomisk overskud i [sagsøgers] mining-aktivitet i perioden
2011 til 2013 ikke har været et element af nogen særlig betydning.”(min un-
derstregning).

Dette støttes i øvrigt også af sagsøgers efterfølgende meget begrænsede
aktivitet med mining af kryptovaluta samt køb af sådanne, jf. besvarel-
sen af sagsøgtes opfordring A og B, jf. processkrift II af den 24. februar
2021.

Af samme årsag har Landsskatteretten således heller ikke i den ind-
bragte afgørelse taget stilling til, om der er tale om spekulation.

2.3.4 Privat formueaktiv – og ej omfattet af statsskattelovens § 4
Da sagsøger ikke har drevet næring, jf. afsnit 2.3.1, og har modtaget de i
sagen omhandlede bitcoins som vederlag og derfor umuligt kan have
modtaget dem i spekulationsøjemed, jf. afsnit 2.3.3, er der ikke grund-
lag for at henregne en gevinst ved senere salg af disse bitcoins til den
skattepligtige indkomst efter statsskattelovens § 4, jf. § 5, stk. 1, litra a.

Som allerede fremhævet ovenfor er næringsreglen i statsskattelovens §
5, stk. 1, litra a udtømmende, således at et salg enten falder indenfor el-
ler udenfor næringsvejen. Herom har dr. jur. Jan Pedersen side 268-269 i
Skatteretten 1, 9. udgave 2021, i øvrigt anført, at ”en salgsavance [dvs. en
gevinst] på et givet aktiv er derfor skattefri, hvis salget falder udenfor nærings-
vejen, medmindre der foreligger spekulation eller anden særlig beskatnings-
hjemmel. Der er således ikke hjemmel – hverken i SL § 5, stk. 1, litra a, i SL § 4
eller i reglerne i deres samspil – til at fortolke § SL § 5, stk. 1, litra a, således, at
fortjeneste ved salg af ejendele er skattepligtig, selvom salget ikke er sket i ved-
kommende næringsvej.” (min understregning).

... ...

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



49

I den indbragte afgørelse har Landsskatteretten som begrundelse for at

 
 
 
 
 
 
anse en gevinst som skattepligtig – og tilsvarende et tab for fradragsbe-rettiget –
ved salg af den i sagen omhandlede bitcoin-beholdning hen-vist til, at de
pågældende bitcoins anses for værende omsætningsaktiver i hobbyvirksomheden,
hvorefter indtægter ved salg af bitcoins, der er erhvervet ved mining, medregnes
ved indkomstopgørelsen efter stats-skattelovens § 4.

Som allerede fremhævet, er der ikke grundlag for et sådant synspunkt allerede
fordi, at en sådan forståelse af bitcoins som likvide omsæt-ningsaktiver ikke har
nogen støtte i praksis.

I forlængelse heraf gøres det i øvrigt videre gældende, at de i denne konkrete sag
omhandlede bitcoins aldrig har været omsætningsaktiver i sagsøgers
hobbyvirksomhed, idet der henvises til følgende:

For det første er de alene modtaget som betalingsmiddel, hvorfor de ik-ke har
været en del af mining-processen, jf. SKM2014.226.SR.

For det andet har de ikke været været genstand for løbende omsætning i
hobbyvirksomheden eller i øvrigt tjent noget formål i denne, herunder f.eks. som
betalingsmiddel ved afholdelse af de ved hobbyvirksomhe-den forbundne
omkostninger.

For det tredje har sagsøger derimod anvendt nogle af de modtagne bit-coins til
køb af privat VPN-adgang, som ikke har været benyttet i hob-byvirksomheden.

For det fjerde har besiddelsestiden været lang, idet hovedparten ikke er solgt i
dag, dvs. ca. 8 ¾ år efter, at aktiviteten ophørte.

Der er således ikke tale om et omsætningsaktiv i sagsøgers hobbyvirk-somhed,
men derimod blot et almindeligt privat formueaktiv, for hvil-ket det er
udgangspunktet, at gevinster og tab er indkomstopgørelsen uvedkommende efter
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

Det forhold, at et formueaktiv i øvrigt måtte have en vis tilknytning til en
virksomhedsaktivitet og kan være genstand for omsætning, fører imidlertid ikke
til, at dette anses for et omsætningsaktiv i den virksom-hedsaktivitet, der i øvrigt
udøves, jf. TfS 1998, 585.

Under de i denne sag foreliggende omstændigheder er der således ikke grundlag
for en betragtning om, at de i sagen omhandlede bitcoins har været direkte knyttet
til sagsøgers hobbyvirksomhed, hvorfor den nye-re Vestre Landsrets dom af den
18. august 2021 vedrørende beskatning af bitcoins offentliggjort som
SKM2021.443.VLR (anket) af den grund ikke er relevant for denne sag.

Hertil kommer, at det – som tidligere fremført – gøres gældende, at principperne
for vederlagsnæring ikke i det foreliggende tilfælde er overførbare, som tidligere
lagt til grund af Skatterådet og ikke efterføl-gende tiltrådt af Landsskatteretten, jf.
afsnit 1.3.2 og 2.3.2.



50

Endelig skal det bemærkes, at sagsøgtes henvisning til SKM2010.553.
HR under skriftvekslingen i øvrigt ikke ændrer på ovenstående, idet
Højesteret i den pågældende sag fandt, at de i sagen omhandlende
transferindtægter udgjorde en kompensation og således ikke kunne
hidrøre fra salg af ejendele. Bitcoins er som tidligere fremhævet et for-
mueaktiv, jf. SKM2014.226.SR, SKM2018.104.SR, SKM2018.130.SR og
SKM2021.240.LSR. Gevinster og tab ved afståelse af sådanne frem-
kommer derfor netop ved salg af ejendele.

... ...

Da den i sagen omhandlede bitcoin-beholdning er et formueaktiv – og
et eventuelt salg fra denne ikke henhører til sagsøgers næringsvej eller
spekulation – er gevinsten herfra indkomstopgørelsen uvedkommende
og således ikke skattepligtig, tilsvarende et tab som heller ikke vil være
fradragsberettiget, jf. statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a.

På den baggrund gøres det således gældende, at det afgivne bindende
svar skal ændres fra et ”Ja” til et ”Nej” for så vidt angår spørgsmål 3, 4,
5 og 6.”

Skatteministeriet har til støtte for påstanden procederet i det væsentlige i over-
ensstemmelse med påstandsdokument af 18. januar 2022, hvoraf fremgår bl.a.:

”Skatteministeriet gør overordnet gældende, at Sagsøger ved salg af
sine bitcoins er skattepligtig af gevinsten, og at det bindende svar på
Sagsøgers spørgsmål 3-6 derfor skal være ”Ja”. Landsskatterettens
afgørelse om stadfæstelse af Skatterådets afgørelse skal følgelig opret-
holdes, og Skatteministeriet skal dermed frifindes.

4.1 Indkomsten er skattepligtig efter statsskattelovens § 4, litra a
4.1.1 Om beskatning af indkomst fra ikke-erhvervsmæssig virksomhed
(hobbyvirksomhed)

Af statsskattelovens § 4, litra a, fremgår følgende:

”Som skattepligtig indkomst betragtes med de i det følgende fastsatte und-
tagelser og begrænsninger den skattepligtiges samlede årsindtægter, hvad
enten de hidrører her fra landet eller ikke, bestående i penge eller formue-
goder af pengeværdi, således f eks:
a) af agerbrug, skovbrug, industri, handel, håndværk, fabriksdrift, søfart,
fiskeri, eller hvilken som helst anden næring eller virksomhed…”

Det fremgår dermed udtrykkeligt af bestemmelsen, at indtægter fra en 
hvilken som helst virksomhed, herunder virksomhed, der ikke er næring (som
omtales særskilt), betragtes som skattepligtig indkomst.

Af statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, 1. pkt., fremgår følgende:

” Til indkomsten henregnes ikke:
a) formueforøgelse, der fremkommer ved, at de formuegenstande, en skat-
tepligtig ejer, stiger i værdi - medens der på den anden side ikke gives fra-
drag i indkomsten for deres synken i værdi -, eller indtægter, som hidrører



51

fra salg af den skattepligtiges ejendele (herunder indbefattet værdipapirer)
for så vidt disse salg ikke henhører til vedkommendes næringsvej, for ek-
sempel handelsvirksomhed med faste ejendomme, eller er foretaget i speku-
lationsøjemed, i hvilke tilfælde den derved indvundne handelsfortjeneste
henregnes til indkomsten, ligesom også eventuelt tab kan fradrages i den-
ne.”

Bestemmelsen indebærer bl.a., at indtægter ved salg af den skattepligti-ges
ejendele som udgangspunkt ikke er skattepligtige. Bestemmelsen afspejler
dermed den grundlæggende sondring mellem indkomst i statsskattelovens § 4 og
formuen (indkomstgrundlaget) i statsskattelo-vens § 5.

Ved salg af en virksomheds aktiver, der ikke er en del af indkomst-grundlaget, er
indtægten skattepligtig, jf. statsskattelovens § 4. Også selvom det pågældende
aktiv hverken er erhvervet som led i næring el-ler spekulation (og dermed ikke
omfattet af skattefritagelsen efter § 5, stk. 1, litra a), er indtægten skattepligtig i
medfør af statsskattelovens § 4, jf. UfR 2010.3103 H.

I sagen formulerede Højesteret hovedspørgsmålet på følgende måde:

” Det er et hovedspørgsmål under sagen, om transferindtægter er omfattet af
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, om »indtægter, som hidrører fra salg af
den skattepligtiges ejendele« og dermed er skattefrie, eller om ind-tægterne -
ligesom klubbens øvrige indtægter i form af entreindtægter, tv-indtægter,
sponsorindtægter mv. - er skattepligtige efter statsskattelovens § 4. I relation
til § 5, stk. 1, litra a, er parterne nemlig enige om, at PAR-KENs
transferaktiviteter ikke ”henhører under vedkommendes nærings-vej, … eller
er foretaget i spekulationsøjemed” .”

Efter en vurdering af transferindtægternes karakter udtalte Højesteret:

” På denne baggrund finder Højesteret, at transferindtægter ikke vedrører
selve indkomstgrundlaget og ikke kan anses for at være en skattefri for-
muegevinst, der er fremkommet ved salg af ejendele. Transferindtægterne er
således ikke skattefrie efter statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, men er
skattepligtige efter § 4 som sædvanligt forekommende løbende indtægter.”

Det afgørende for dommens udfald var dermed, at transferindtægterne ikke var en
del af indkomstgrundlaget. Som følge heraf var transferind-tægterne ikke
skattefrie, men derimod skattepligtige som sædvanligt forekommende løbende
indtægter.

I overensstemmelse hermed er det afgørende for, om indtægter fra ik-ke-
erhvervsmæssig virksomhed er skattepligtige, hvorvidt indtægten vedrører selve
indkomstgrundlaget, eller om den må anses for en sæd-vanligt forekommende
løbende indtægt, jf. også TfS 1996,177 V og TfS 1987, 161 Ø. Statsskattelovens
bestemmelser giver således ikke grund-lag for at sondre mellem, om en indtægt
er erhvervet ved erhvervs-mæssig eller ikke-erhvervsmæssig virksomhed. Dette
har Vestre Lands-ret også fastslået i første bitcoinsag, UfR 2021.4827 V, der er i
overens-



52

stemmelse med administrativ praksis, jf. SKM2013.219.LSR og LSRM 1944,
104.

4.1.2 Sagsøger er skattepligtig af gevinsten på de minede bitcoins i
hobbyvirksomheden
Det skal under nærværende sag lægges til grund, at Sagsøgers mi-nede bitcoins
blev erhvervet som led i hans ikke-erhvervsmæssige virk-somhed. Det følger
både af, at Skatterådets bindende svar om, at Sagsøgers mining af bitcoins i 2011-
2013 skal anses for hobbyvirksomhed, hverken er påklaget eller indbragt, og
tillige af, at der er enighed om spørgsmålet.

De bitcoins, som Sagsøger har erhvervet ved mining, er resultatet af driften af
hans (hobby)virksomhed. De pågældende bitcoins har karak-ter af vederlag for, at
Sagsøger har stillet computerkraft til rådighed for den mining-pool, han deltog i
(og ultimativt bitcoin-systemet), og de indgår derfor – på samme måde som
aktiver modtaget som vederlag i næring – i virksomheden.

Principperne om vederlagsnæring, der er baseret på statsskattelovens §§ 4-6, er
blot udtryk for, at et aktiv bliver en del af (nærings)virksom-hedens
omsætningsaktiver, når aktivet er modtaget som (usædvanligt) vederlag, jf. i den
forbindelse følgende parallelle eksempel fra Thøger Nielsens Indkomstbeskatning
I, s. 556, der er baseret på ovennævnte LSRM 1944, 104:

” Hvis en købmand således til fuld afgørelse af et varemellemværende mod-
tager f. eks. en hoppe, og det senere viser sig, at den er ifolet eller er et
kostbart avlsdyr, og at der derfor ved afhændelse konstateres en stor avan-ce
på den, må beløbet tages til indtægt, selvom den muligvis i mellemtiden
har været brugt som privat ridehest.”  (min understregning)

De minede bitcoins er dermed hverken en del af hobbyvirksomhedens
indkomstgrundlag eller Sagsøgers private aktiver og er følgelig ikke omfattet af
skattefritagelsesreglen i statsskattelovens § 5.

Sagsøgers synspunkt om, at erhvervelse af bitcoins både generelt og konkret
skulle have karakter af erhvervelse af et formueaktiv omfattet af statsskattelovens
§ 5, er ikke rigtigt, men er baseret på en urigtig ud-lægning af Skatterådets
afgørelser offentliggjort som SKM2014.226.SR (og efterfølgende indbragt for
Landsskatteretten, jf. SKM2019.584.LSR), SKM2018.104.SR og
SKM2018.130.SR.

Det er heller ikke rigtigt, når Sagsøger anfører, at fordi hans bitcoins er erhvervet
som led i hans ikke-erhvervsmæssige virksomhed, skal de anses for at være et
privat aktiv (og dermed omfattet af statsskattelo-vens § 5, stk. 1, litra a). Også
ved erhvervelse af aktiver som led i ikke-erhvervsmæssig virksomhed vil der
være skattepligt af indtægterne ved salget (og herunder en eventuel
værdistigning), idet statsskattelo-vens § 4, litra a, ikke alene omfatter indtægter
fra næringsvirksomhed, men tværtimod en ” …hvilken som helst anden næring
eller virksomhed”  (min understregning). Sagsøgers synspunkter er således i strid
med



53

ordlyden af statsskattelovens § 4, litra a, og baseret på en manglende el-ler urigtig
sondring mellem indkomsten og indkomstgrundlaget.

Sagsøger er derfor skattepligtig af gevinsten på de minede bitcoins, hvorfor
Skatteministeriet skal frifindes.

4.2 Indkomsten er subsidiært skattepligtig efter statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a
For det tilfælde, at landsretten måtte komme frem til, at indkomsten fra Sagsøgers
salg af de minede bitcoins ikke er skattepligtig efter stats-skattelovens § 4, gør
Skatteministeriet subsidiært gældende, at indkom-sten er skattepligtig efter
statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, fordi der foreligger spekulation. Dette fører i
givet fald ligeledes til, at det bin-dende svar på spørgsmål 3-6 skal være ”Ja” , og
at Skatteministeriet der-for skal frifindes.

4.2.1 Om beskatning af indkomst fra salg af aktiver erhvervet i spekula-
tionsøjemed
Efter ordlyden af statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, er det afgørende alene, om
salget er sket i spekulationsøjemed. Om salget er sket i speku-lationsøjemed,
afhænger af hensigten ved erhvervelsen, herunder om muligheden for videresalg
med fortjeneste har været en ikke uvæsentlig årsag til erhvervelsen, jf. f.eks. UfR
1984.1064 H.

Det følger af retspraksis, at vurderingen af, om der foreligger spekula-tion, skal
foretages på baggrund af de objektive omstændigheder i for-bindelse med
erhvervelsen og afståelsen af det pågældende aktiv, jf. og-så Spleth i UfR
1965B.233. Den skattepligtiges forklaring spiller – når den ikke er understøttet af
objektive kendsgerninger – naturligt nok en mindre rolle, da forklaringen
risikerer at blive påvirket af det resultat, som den skattepligtige ønsker at opnå.

Hvis det efter denne objektive vurdering må lægges til grund, at speku-
lationshensigten har spillet en sådan (ikke uvæsentlig) rolle, vil gevin-sten være
skattepligtig. Der kan således ikke opstilles et krav om, at spekulation er
hovedformålet, jf. f.eks. UfR 1985.308 H og UfR 2021. 4827 V.

Statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, opstiller dermed ikke nogen krav til
erhvervelsesmåden for aktiver, der undergives spekulationsbeskatning. Der er
således heller ikke – som Sagsøger tilsyneladende gør – noget grundlag for at
opstille et krav om, at bestemmelsen kun omfatter akti-ver erhvervet ved køb. I
praksis er der således statueret spekulation ved ejendomme, der er erhvervet helt
eller delvist ved gave, jf. UfR 1985.590 H, UfR 1982.524 H og UfR 1982.144/2
H.

4.2.2 Sagsøgers minede bitcoins er erhvervet som led i spekulation
Sagsøger påbegyndte sin miningaktivitet den 18. juni 2011 og der-med i
forlængelse af en markant udvikling i bitcoin-kursen, jf. grafen over kursen på
Mt. Gox med tilhørende rådata fra hjemmesiden bit-coincharts.com.



54

Fra den 1. januar 2011 til den 1. juni 2011 steg kursen fra 0,3 til 9,57, alt-så en
kursudvikling på 3.190 %. I juni 2011 fortsatte kursen med at stige frem til 8. juni
2011, hvor kursen den 8. juni 2011 nåede et maksimum på 31,9, dvs. en stigning
på 10.633 % siden 1. januar 2011 og 333 % siden 1. juni 2011.

Fra den 8. til den 12. juni var der betydelige kursfald, idet kursen faldt til 10,3,
dvs. et fald på 67,7 %. Den 13. juni 2011 begyndte kursen igen at stige, og ifølge
det oplyste erhvervede Sagsøger 5 dage senere – den 18. juni 2011 – sine første
bitcoins gennem sin miningaktivitet.

På baggrund af (gentagne) opfordringer fra Skatteministeriet har Sagsøger under
retssagen givet oplysninger om sine miningaktiviteter, ef-ter han ophørte med at
mine bitcoins i marts 2013. Disse forhold har Sagsøger tidligere nægtet at oplyse
skattemyndighederne om.

Ifølge de nu afgivne oplysninger har Sagsøgers øvrige miningaktivi-teter bestået i
følgende:

· April 2013: mining af Litecoin
· September til december 2013: mining af Litecoin og Bitbar
· December 2013: mining af Protoshares
· Januar til juni 2014: mining af Primecoin samt multipool.

Ligesom tilfældet har været for bitcoins, har der for både Litecoin og Primecoin
været en markant, positiv kursudvikling forud for påbegyn-delsen af Sagsøgers
miningaktivitet.

For Bitbar kan der ikke konstateres en forudgående værdistigning, men det kan
konstateres, at der efterfølgende var en betydelig værdistig-ning.

For Protoshares har det ikke været muligt at finde kursdata fra perio-den omkring
Sagsøgers miningaktiviteter.

Af Bitcoin Wikis artikel om ”multipool” fremgår indledningsvis føl-gende:

“Multipool is a multi-coin profit-switching mining pool that mines Bitcoins
and several alternate cryptocurrencies (Altcoins).

Multipool was the first pool to offer a port that switches automatically based
on coin profitability (the "Multiport").”  (min understregning)

Sagsøger har endvidere – ligeledes efter opfordring fra Skattemini-steriet –
oplyst, at han i perioden medio 2014 til primo 2015 har købt bitcoins for ca.
15.000 kr. fordelt på ca. 10 handler, og at han medio 2015 har købt bitcoins for
under 1.500 kr.

Henset til ovenstående samt til,

at bitcoins er et særdeles velegnet spekulationsobjekt, mens de praktiske
anvendelsesmuligheder indskrænker sig til brug som be-



55

talingsmiddel, som i sig selv er meget stærkt begrænset og i øvrigt hæmmet
af de betydelige værdisvingninger,

at Sagsøger har beholdt sine minede bitcoins i flere år, hvilket ta-
ler for, at erhvervelsen er sket i håbet om fortsatte prisstigninger,

at miningaktiviteterne har haft karakter af såkaldt poolmining, herunder ved
mining af multipool, hvilket i lyset af karakteren vi-ser, at miningen har
været båret af økonomiske og ikke ideelle inte-resser,

at Sagsøgers miningaktiviteter generelt er kendetegnet ved, at de er
påbegyndt umiddelbart efter, at den pågældende kryptovalu-ta havde opnået
en vis værdi, og

at Sagsøger har købt bitcoins fordelt på hele 10 handler, uden han i den
forbindelse har redegjort for et ikke-spekulativt formål med disse køb,

skal det lægges til grund, at spekulation var et ikke uvæsentligt element ved
Sagsøgers erhvervelser af bitcoins ved mining.

Ligeledes som følge heraf – og da det er ubestridt, at Sagsøger er skattepligtig af
gevinsten på sine bitcoins, såfremt de er erhvervet som led i spekulation – er der
ikke grundlag for at give Sagsøger med-hold i hans påstand.”

Landsrettens begrundelse og resultat
Spørgsmålet, som landsretten skal tage stilling til, er, om Sagsøger skal be-skattes af
gevinsten på bitcoins, som han har erhvervet ved såkaldt mining, herunder navnlig om han
er skattepligtig af værdistigningen fra erhvervelsen til afståelse af de pågældende bitcoins,
fordi de indgår i hans hobbyvirksom-hed.

Efter Sagsøgers forklaring og den øvrige bevisførelse lægger landsretten til grund, at
Sagsøger erhvervede bitcoins ved at stille computerkraft til rådig-hed for udregning af
algoritmer i bitcoin-systemet. Udregningerne tjente til va-lidering af skabte bitcoins i
bitcoin-systemet. I det omfang Sagsøgers compu-tere udregnede de pågældende
algoritmer, før andre udregnede disse, ville han få tildelt bitcoins i systemet. Sagsøgers
mining-aktivitet, som førte til, at han fik tildelt de nævnte bitcoins, udøvedes som led i
såkaldt ”pool-mining” , hvor-under han sammen med en række andre minere stillede
computerkraft til rå-dighed, således at deltagerne ved deres samlede fælles indsats
opnåede bit-coins. Når der opnåedes bitcoins, fordeltes disse mellem poolens deltagere.

Ved den beskrevne mining-aktivitet blev Sagsøger i perioden fra den 18. juni 2011 til den
31. december 2011 honoreret med 76,72 bitcoins, fra den 1. januar til den 31. december
2012 med 86,29 bitcoins og fra den 1. januar til den 18. marts



56

2013 med 8,67 bitcoins. Endvidere opnåede (”minede”) han i den samlede pe-riode
yderligere 47 bitcoins, som han anvendte i privat regi til køb af vpn-forbindelse.

Det er under sagen ubestridt, at Sagsøgers virksomhed med mining skal an-ses som
hobbyvirksomhed. Han opnåede de minede bitcoins som led i denne ikke-
erhvervsmæssige virksomhed.

Som skattepligtig indkomst anses ifølge statsskattelovens § 4, litra a, den skat-tepligtiges
”samlede årsindtægter … bestående i penge eller formuegoder af penges værdi, således
f.eks. af … handel, håndværk, … eller hvilken som helst anden næring eller virksomhed,
så og alt, hvad der er oppebåret for eller at an-se som vederlag for videnskabelig,
kunstnerisk eller litterær virksomhed eller for arbejde, tjeneste eller bistandsydelse af
hvilken som helst art” . I bestemmel-sens ordlyd er ikke sondret mellem hobbyvirksomhed
(ikke-erhvervsmæssig virksomhed) og erhvervsmæssig virksomhed.

Omvendt henregnes til indkomsten ifølge statsskattelovens § 5, stk. 1, litra a, ikke
”formueforøgelse, der fremkommer ved, at de formuegenstande, en skat-tepligtig ejer,
stiger i værdi … eller indtægter, som hidrører fra salg af den skat-tepligtiges ejendele
(herunder indbefattet værdipapirer) for så vidt disse salg ikke henhører til vedkommendes
næringsvej, for eksempel handelsvirksomhed med faste ejendomme, eller er foretaget i
spekulationsøjemed” .

Spørgsmålet er herefter, om fortjeneste ved et salg af Sagsøgers erhvervede bitcoins er
omfattet af bestemmelsen i statsskattelovens § 5, stk. 1, og dermed er skattefri, eller om
sådan fortjeneste er skattepligtig efter bestemmelsen i lovens § 4.

Efter bevisførelsen finder landsretten, at bitcoins ikke har karakter af at være et
almindeligt anerkendt og sædvanligt betalingsmiddel. Besiddelsen af bitcoins kan heller
ikke sidestilles med besiddelse af investeringsaktiver såsom værdi-papirer, der kan give et
løbende afkast, men bitcoins har en del karakteristika fælles med likvide aktiver.
Opnåelsen af bitcoins er indgået som en central del af Sagsøgers hobbyvirksomhed, der
gik ud på ”mining af bitcoins” .

Landsretten finder, at de nævnte bitcoins, som Sagsøger som beskrevet har opnået ved
mining, har karakter af vederlag for, at han har stillet computerkraft til rådighed for den
”mining-pool” , han deltog i, og derved for bitcoin-systemet. De opnåede bitcoins må
anses som omsætningsaktiver modtaget som led i udøvelse af hans hobbyvirksomhed, dvs.
som indtjening i hans hobbyvirksom-hed med bitcoin-mining, og de opnåede bitcoins kan
ikke anses som en del af indkomstgrundlaget i denne hobbyvirksomhed. Således må
fortjenesten ved senere salg af de nævnte bitcoins efter bevisførelsen om Sagsøgers
bitcoin-



57

mining-virksomhed anses som en del af hans skattepligtige indkomst efter
statsskattelovens § 4, litra a, efter princippet om vederlagsnæring i erhvervs-virksomhed.

Den omstændighed, at Sagsøger har erhvervet disse bitcoins som led i sin
hobbyvirksomhed og endnu ikke har afhændet dem, fører ikke til, at de dermed skal anses
som overgået til at være private ejendele eller private aktiver omfat-tet af statsskattelovens
§ 5, stk. 1, litra a.

Landsretten må derfor give sagsøgte, Skatteministeriet, medhold i, at spørgsmå-lene 3 -6
skal besvares med ”Ja” , og Skatteministeriets påstand om frifindelse tages således til
følge.

Landsretten har herefter ikke anledning til at tage stilling til spørgsmålet om
spekulationsøjemed.

Efter en samlet vurdering af sagens værdi, karakter, forløb og udfald skal Sagsøger i
sagsomkostninger betale 225.000 kr. til Skatteministeriet. I beløbet indgår godtgørelse for
udgift på 1.250 kr. til oversættelse af bilag og dækning af udgifter til advokatbistand.

THI KENDES FOR RET:

Skatteministeriet frifindes.

I sagsomkostninger skal Sagsøger inden 24 dage betale 225.000 kr. til Skat-teministeriet.

Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.