Sagen drejer sig om forældremyndighed, bopæl og samvær
Ret: Retten i Glostrup (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Forældreansvarssag
Sagsemner: Familieret og personlige forhold;

RETTEN I GLOSTRUP
DOM

afsagt den 2. juli 2021

Sagen er behandlet for lukkede døre.

Sag BS-45986/2020-GLO

Mor
(advokat Charlotte Cantor)

mod

Far
(beskikket advokat Louise Bøtcher Bomholtz)

Denne afgørelse er truffet af Dommer.

Sagens baggrund og parternes påstande
Familieretshuset har den 23. november 2020 indbragt sagen for retten.

Mor har fremsat påstand om, at den fælles foræl-dremyndighed over Barn, Født-12,
skal ophæves og tillægges Mor alene.

Der fastsættes for tiden ikke samvær for Barn, Født-12 med Far.

Overfor en eventuel påstand om at Barn, Født-12 skal have bopæl hos Far,
nedlægges påstand om frifindelse.



 

2

Fars anmodning om at sagen kan fuldbyrdes, selv om den ankes inden
fuldbyrdelsesfristens udløb, jf. retsplejelovens § 480, stk. 2, bør ikke imødekommes.

Far fremsatte påstand om, at den fælles forældremyndig-hed over Barn, Født-12,
ophæves og at Far skal have forældremyndigheden alene.

Subsidiært at Barn, Født-12 skal have bopæl hos Far.

Overfor Mors påstand om samvær, nedlægges på-stand om frifindelse.

Såfremt Barn, Født-12, fortsat skal have bopæl
hos Mor nedlægges påstand om mest muligt samvær efter rettens skøn.

Retten anmodes om at træffe afgørelse om, at dommen kan fuldbyrdes, selv om den
ankes inden fuldbyrdelsesfristens udløb, jf. rpl. § 480, stk. 2.

Oplysningerne i sagen
Dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a.

Parterne har fælles forældremyndighed i henhold til loven.

Afgørelser

Familieretshuset traf den 24. marts 2020 afgørelse om afslag på parternes ansøg-
ninger om midlertidig forældremyndighed.

Familieretshuset traf samtidig afgørelse om afslag på Fars an-
søgning om midlertidig bopæl.

Familieretshuset traf den 15. april 2020 afgørelse om midlertidigt kontaktbeva-
rende samvær, hvorefter Barn skulle have samvær med Far fra
fredag kl. 17:00 til søndag kl. 17:00.

Familieretten i København mæglede den 27. maj 2020 efter en børnesamtale,
forlig i en sag om tvangsfuldbyrdelse, hvorefter samværet mellem Far og Barn skulle
genoptages og optrappes efter følgende model:



3

Inden den 25. juni 2020 gennemføres tre overvågede samvær af 1½ time i Fami-
lieretshuset. Derefter skal der være ikke-overvåget samvær, første gang den 26. juni
2020 fra kl. 15:000 – 20:00, og endelig fra den 7. august 2020 fra fredag til søndag.

Familieretshuset traf den 28. juli 2020 afgørelse om afslag på
Fars ansøgning om midlertidig forældremyndighed og bopæl. Familieretshu-
set traf afgørelse om midlertidig samvær, der blev fastsat til weekenden i lige
uger fra fredag kl. 17:00 – søndag kl. 17:00.

Familieretten i København traf den 25. august 2020 afgørelse om, at
Fars anmodning om tvangsfuldbyrdelse ikke kunne fremmes, da det
ikke kunne ske under hensyn til barnets bedste, jf. retsplejelovens § 456 p.
Kendelsen blev stadfæstet af Østre Landsret den 1. oktober 2020.

Familieretshuset traf den 30. oktober 2020 afgørelse om afslag på
Fars ansøgning om midlertidig forældremyndighed og bopæl.

Familieretten i Glostrup mæglede den 4. februar 2021 forlig i en sag om tvangs-
fuldbyrdelse, hvorefter parterne indgik følgende aftale:

”Mor køber et taletidskort til Barns telefon, som hun sør-
ger for er sat i Barns telefon hver mandag senest kl. 17:00. Hun sender
Far en mail med telefonnummeret. Hun sørger for, at Barn er ved telefonen hver
mandag kl. 17:00, og at hun selv er ved siden af.

Far ringer herefter op på Barns telefon hver mandag kl. 17:00. Så-
fremt Barn ikke ønsker at tale med sin far, taler parterne sammen nogle minutter om
neutrale emner, herunder hvad Barn har lavet ugen forinden, således at Barn kan se, at
parterne kan tale sammen. ”

Undersøgelser og udtalelser

Af skoleudtalelse fra Skole vedr. Barn fra tiden før marts 2020 fremgår:

”…
• Barnets udvikling og trivsel frem til hun stoppede Vi oplevede Barn som en glad og sød
pige, som lod til at være glad for at gå i skole. I frikvartererne var Barn god til at finde nogen
at lege med og havde mange gode venner i klassen. Barn lå lidt under klassens gennemsnit ift.
det faglige. Hun fulgte oftest med i undervisningen, og lavede de opgaver lærerne satte til
hende. I dansk var hun fint med, men virkede usikker med opgaver som var lidt udfordrende.
Samme tegn på usikkerhed viste hun også i matematik. Hun havde lidt svært ved at håndtere
opgaver som lå lidt over hendes rækkevidde. Hun var til gengæld god til at bede om hjælp og
fik mest udbytte ved 1-til-1 undervisning/vejledning. Hun var glad for kreative/sjove



4

opgave som f.eks. tegning, maling, klipning osv. Samtidig er hun rigtig god til at for-tælle,
f.eks. historier hjemmefra og andre oplevelse uden for skolen.
• Barnets samspil med de øvrige børn og de voksne Barn har haft det godt socialt i den tid hun
gik på Skole. Hun har været god til at få venner, og især var hun også god til at sætte ord på,
hvordan hun havde det. Hun trivedes godt med de andre elever og kunne sætte sig ind i,
hvordan de havde det, hvis de var kede af det eller der var konflikter osv.
Hun havde et godt forhold med alle lærerne i klassen og virkede tryk og tilpas i hen-des
skolegang. I al den tid vi har kendt hende, var Barn en meget åben og udadvendt pige som
stolede på de voksne og ikke skjulte noget.
• Jeres kendskab til barnets tilknytning til og samspil med forældrene hver især Barn havde
ikke set sin far i en periode før hun stoppede. Denne periode kom efter en sag hvor politiet var
involveret og Barns far måtte ikke se (eller kontakte) Barn. Det var hun meget ked af. Hun
gav gentagne gange udtryk for, at hun syntes det var svært at hendes forældre ikke kunne enes
og hun savnede sin far. Vores oplevelse var at Barn el-sker begge sine forældre. Hun var
meget åben omkring de ting som hun oplevede hjemme og sagde flere gange at hun har en
god relation til begge. Mange af hendes for-klaringer og beskrivelser af det hun oplevede
hjemme startede med ’mor siger at …’ eller ’far siger at …’. Forældrene har hver især fortalt
os at de snakker med Barn om hvad der sker derhjemme og hun er forberedt på de nye ting
hun har skullet forholde sig til.
• Jeres oplevelse af forældrenes samarbejde og evt. påvirkning af barnet Mor fortalte os at Far
havde truet hende. Far nægtede at have gjort det. Før familien oplevede den episode med
politiet, havde vi et fint samarbejde med foræl-drene og der var ikke noget der tydede på at
deres samarbejde skulle være problema-tisk. Efterfølgende har Barns primære lærere haft en
del telefonisk kontakt med begge forældre. Der er kommet modstridende beskeder fra de to
parter, som det lød til, ikke kunne enes. Da vi (lærerne) ikke har fået noget officielt at vide
nogle steder fra, har vi forsøgt at forholde os upartisk til begge forældres udlæg.
De modstridende beskeder handlede f.eks. om at Mor beskrev Far som skyldig i en politisag
og påstod at han var på flugt fra politiet, mens Far sagde til os at han var rejst ifm. arbejde.
Fra skolens perspektiv var Barns sidste uger på Skole præget af meget usikkerhed og klarhed
ift. hvad det var rigtigt og hvem der måtte gøre hvad. Lærernes kommunikation med
forældrene var vanskelig grundet forældrenes problematisk samarbejde. De modstridende
beskeder fra forældrene og manglende in-formationer fra de relevante myndigheder gav
anledning til forvirring og ubesvarede spørgsmål. I denne periode oplevede vi ikke, at Barn
var voldsomt påvirket af disse ud-fordringer. Hun var som nævnt ked af hun ikke måtte
komme i kontakt med hendes far og fordi hendes forældre skulle skilles, men hun var også i
stand til at finde glæden ved at gå i skole og ved at lege med vennerne i klassen. Hun virkede
forberedt på at der skulle ske nogle ændringer i hendes familie og glædede sig til at
udfordringernes skulle løses.”

Af børnefaglig undersøgelse af 19. juni 2020 fremgår af analysen blandt andet:

”Undersøgelsen giver BBU et billede af, at Barn på flere punkter er en ressourcestærk pige,
som både fagligt og socialt klarer sig fint. Hun giver i starten af undersøgelsen



5

udtryk for at være glad for begge forældre. Dog udviser hun i undersøgelsesforløbet flere tegn
på at tage et voksent ansvar i forældrenes konflikt, på trods af, at hun kun er 8 år gammel.
Ansvaret kommer bl.a. til udtryk, når hun fortæller om bekymringer for, at far skal i fængsel
eller når hun under børnesamtalen i maj 2020, hele tiden kigger til-bage på sin mor, når hun
nævner fars navn og fortæller, at det er hans egen skyld, at han ikke ser hende. Dette ser BBU
som et udtryk for, at Barn er blevet overinvolveret i forældrenes konflikter og har fået et stort
følelsesmæssigt ansvar, som gør, at hun vil beskytte sin mor, men også har store bekymringer
for isn far.
…
I undersøgelsesforløbet har forældrene givet udtryk for bekymringer omkring mors psykiske
sygdom, fars alkohol- og stof misbrug, gensidige trusler forældrene imellem og vold mod
Barn og mor. Alle er risikofaktorer, som kan være ekstremt farligt for børn at vokse op i. Som
beskrevet i indledningen har BBU ikke haft mulighed for at afgøre, hvad der er rigtigt og
forkert, men forskning viser, at jo flere risikofaktorer der optræ-der i et barns liv, samt
intensiteten og varigheden af dem, har betydning for, de nega-tive konsekvenser det kan have
for barnets udvikling.

BBU kan være bekymret for, at begge forældre er så krisepræget over den aktuelle kon-flikt,
at det påvirker deres evne til at have et realistisk billede af Barns behov. Dette da
undersøgelsen giver os et billede af, at Barn bliver involveret på en uhensigtsmæssig måde og
at forældrene i forhold til samvær med Barn, har svært ved at se, hvad der er bedst for Barn,
når konfliktniveauet er så højt. Undersøgelsen giver os afslutningsvist et billede af, at Barn er
omgivet af et stort netværk, som det ikke har været muligt at ind-drage tilstrækkeligt i
undersøgelsesperioden. Netværket er beskrevet som en ressource for Barn. Særligt Barns
mormor og morfar, har en nær relation til Barn og ser hende næ-sten hver weekend. Barn og
Barns søster, Person 1 har altid været meget hos mormor og morfar, da både Far og Mor har
haft aftenarbejde.”

Af den faglige vurdering fremgår blandt andet:

”Den børnefaglige undersøgelse har til formål at afdække og undersøge om Barn har behov
for særlig støtte, hvilket undersøgelsen i særdeleshed peger på. Der er flere al-vorlige
risikofaktorer (højkonflikt, psykisk sårbarhed, vold og trusler, misbrug, af-brudte relationer)
omkring Barn, som alle enkeltvis og – i særdeleshed – samlet udgør en risiko for, at Barn
er/kan blive alvorligt truet i sin trivsel og udvikling.

Det er vurderingen, at Barn involveres i forældrenes konflikt, i en grad, der er skadelig for
Barn. Barn har i undersøgelsesperioden opholdt sig på krisecenter med sin mor – dette har
Barn gjort siden januar 2020. Beskrivelser fra krisecenteret viser, at Mor er god til at få de
praktiske ting omkring Barn til at fungere og Barn er i gang med et forløb hos en psykolog på
krisecenteret, hvilet er en sikkerhed. Det er samtidig vurderingen, at Mor fremstår krisepræget
i undersøgelsesperioden og der er en bekymring for om Mor formår at skærme Barn, idet Mor
fremstår grådlabil og yderst utryg/angst i forhold til hele situationen og særligt i forhold til
hendes oplevelse af trusselsniveauet. Tilmed er



6

der en bekymring for, at det fremgår, at Mor er diagnosticeret med Diagnose 1, som kan
påvirke hendes evne til at imødekomme Barns behov.

BBU kan på nuværende tidspunkt ikke vurdere omsorgsmiljøet hos Far, men det er i
undersøgelsesperioden kommet frem, at der har været voldsomme konflikter mel-lem
forældrene og underretninger om vold og misbrug, som samlet set tegner et bil-lede af et
utrygt omsorgsmiljø for Barn.

BBU vurderer på baggrund af ovenstående, at der skal udarbejdes en forældrekompe-
tenceundersøgelse på begge forældre. Dette for at afdække forældrenes personligheds-
mæssige ressourcer og vanskeligheder, vurdere deres tilknytningsmønstre og foræl-
drefunktion og deres kompetencer i forhold til at imødekomme Barns behov for om-sorg,
sikkerhed, mentaliseringsevne, stimulering og stabilitet.

Det er vurderingen, at hvis ikke samarbejdet mellem Far og Mor ændres væsent-ligt, vil det
påvirke Barns følelsesmæssige udvikling og adfærd i alvorlig grad nu og på sigt. Det er
vurderingen efter endt undersøgelse, at der ingen konkrete tegn er på, at forældrene nu – og
højst sandsynligt ikke fremadrettet – vil kunne samarbejde om Barn og ikke mindst til Barns
bedste.

Det er vurderingen, at der er et ressourcestærkt netværk omkring Barn og at netværket skal
inddrages og være medvirkende til at udgøre en beskyttende faktor ved at sikre Barn ro,
stabilitet, følelsesmæssig indlevelse og omsorg, mens Mor og Far får den rette hjælp,
behandling, støtte og genvinder oplevelser af tryghed og sikkerhed, således at forældrenes
omsorgskapacitet genopbygges og Barns trivsel og udvikling kommer i fokus.”

Af udtalelse af 24. juni 2020 fra Krisecenteret vedr. Barn fremgår blandt andet:

”Som beskrevet under samspil med mor og indledningsvis, fremstår Barn primært smilende,
med god energi, legende og imødekommende og altid i gang med at lege, tale, danse eller
hygge. Barns hverdag er præget af skole, leg og aktiviteter, dette både alene og sammen med
andre børn og voksen.
Barn ses dog også som en pige, der har alle antenner ude, dvs. hendes opmærksomhed er
rettet mod alt der forgår omkring hende samt også det der foregår bag lukkede døre. Barn
fremstår med det hun selv kalder nysgerrig. Det kan opleves som, at Barn har brug for at vide,
hvad alle gør, have kontrol og overblik. Barn vil gerne tale, men bevarer en høj grad af
kontrol og vil forlade kontakten, såfremt Barn mærker svære følelser. Fx si-ger Barn hvad hun
vil tale om, tager egne drejninger på dialogen. Vil sige, jeg keder mig og løbe, når det bliver
svært eller når Barn ikke opnår den forventet respons og/eller har styring af dialogen. Barn
har svært ved at tale med personalet om de svære følelser, og har således svært ved at
fortælle/være i den indre tilstand, samt har svært ved/undla-der at give udtryk for egne
oplevelser, tanker og følelser. Dette ses fx når der spørges til Barn, hendes oplevelse og ikke
fortællingen, Barn vil her tie eller forlade relationen. Barn kan godt italesætte bekymringer,
dette primært i starten af opholdet. Fx fortæller Barn at hun savner sin skole og det kendte og
særligt sin dans. Barn fortæller samtidig at



7

hun synes det var svært at være på Krisecenteret i starten, men at hun nu føler sig sik-ker
sammen med mor. Der er ikke nogen der pludselig banker på om natten, de voksne skændes
ikke mv. og Barn fortæller, at hun ikke har lyst til at komme hjem, der er alt for mange dårlige
minder.
Barn fremstår oftest med smil, trods den indre tilstand kan syntes til at være anderle-des. fx
siger Barn at hun har det godt eller fint, og smiler stort. Samtidig tegner Barn et grædende
ansigt, og kan således fortælle, at sådan har hun det inden i. Udvendigt fremstår Barn forsat
med et smil, kun blikket er undvigende og går sin vej da kontakten bliver for svær. Barn er
som regel i gang og fortæller, at hvis hun er stille for længe, bli-ver hun til tider ked af det På
Krisecenteret har Barn fremstået med et stort behov for kontrol, ved hvad der sker alle vegne
og er ofte på forkant med hvad der skal ske. Barn syntes til at have behov for at være den
styrende i kontakten med både børn og voksne. Generelt ses et barn, der har samtlige antenner
ude/er i ”alert” og har stor opmærk-somhed på alt og alle omkring hende. Herunder en
afkodning af de voksne og deres respons.
Barn har til tider kommet med udsagn om familiens situation, som er uden sammen-hæng til
hvad der i øvrigt foregår, Barns fortællinger, kan være voldsomme, er ofte ikke afstemt med
Barns øvrige stemningsleje, mimik, tonering og adfærd. Fortællingerne kommer fx når der
spises, leges mv, dette både til personale, andre kvinder/børn og til sin mor. Barn synes til at
være udfordret på grænser/adfærd i relation til hvad der siges til hvem. At sige ting i
kontekster der ikke altid er hensigtsmæssige, fx har Barn ifølge Mor sagt foran anden borger,
hun vil stikke sig i maven ligesom far siger, med en kniv, fortalt at far skal i fængsel i mange
kontekster, Barn har desuden fortalt i skole ifl. Læ-rerne, at far skal i fængsel, evt. få
dødsstraf. Fremtræder med gråd der virker påtaget mv. Muligvis er ovenstående et udtryk for
indre frustration, svære følelser og tanker. Det kunne synes til at Barn forsøger at bringe
mening og forståelse/beroligelse ind i egen forståelsesverden samt afventer reaktioner fra
omverden. Desuden vil netop voldsomme udsagn giver opmærksomhed. Generelt ses det at
Barn søger opmærksom-hed og får det svært, når andre er i fokus.
Igennem den seneste korte tid, har der været dage/tidsperioder, hvor Barn fremstår mindre
smilende og som et barn der har det svært og er presset. Dette vurderes ud fra udtryk i
ansigtet, øjne og kropsholdning. Barn har ikke selv italesat følelser.

Barn er ud fra §109, bevilliget psykolog. Dette 10 timer som er igangværende. ”

Af samværsrapport af 10. juli 2020, om overvåget samvær fra Familieretshuset,
fremgår, at der har været afholdt 3 samvær den 3. 19. og 26. juni 2020 mellem Barn
og Far. Forud for det første samvær har Barn givet ud-tryk for, at være bange for sin
far, hvilket angives absolut ikke at være overvå-gers indtryk, da der er tæt kontakt,
og der ses ingen tegn på angst hos Barn. Samvær er foregået på Barns præmisser,
hun er set glad, talende og aktiv. Hun ses nysgerrig og spørgende, og vil gerne
fortælle ting, som hun er nervøs for ikke at må fortælle. Det vurderes, at Barn er i
alvorlig loyalitetskonflikt, og Barns udsagn om sin far er ikke i overensstemmelse
med samværenes forløb, hvor hun ses glad for sin far. Det vurderes meget
bekymrende, at Barns udsagn og adfærd er så modsatrettet. Det beskrives, at Far ses
opmærksom og om-



8

sorgsfuld ift. Barn og kan afstemme sig i leg ift. Barn. Barn kan være noget insiste-
rende i sine ønsker. Der ses et naturligt og gensidigt samspil.

Af skoleudtalelse af 17. september 2020 vedr. Barn fremgår:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

”Barn startede på primo marts 2020.
Barn er en glad og udadvendt pige som nemt fandt sin plads i klassen.
Kort tid efter Barn var startet kom Covid-19 til Danmark. Selv en anderledes hverdag og
corona-skole tog hun i stiv arm. Barn omstillede sig let til de nye hold, de nye lærere, og de
nye rutiner. Hun er udadvendt, og finder derfor let nye legekammerater. Barn er god til at
lege. Hun tager initiativ til f.eks. ”youtubeleg” , hvor hun og legekammera-terne leger Person
2-leg, eller får flokken med på at danse tik-tok-danse.
Barn er meget snakkesalig og vil gerne fortælle om sin familie, men er klar over at visse
familiemæssige omstændigheder er private. Det prøver hun at overholde det efter bed-ste vis.
Barn siger f.eks. til en klassekammerat, at hun ”bor på K” (krisecenter), eller ”min mor og far
er ikke kærester mere, men jeg må ikke sige noget” .

I dansk er Barn godt med fagligt. Hun er styr på bogstaverne, lydene og er godt på vej med
sin læsning.

I matematik er hun en smule mere usikker, men med træning skal det nok komme.
Matematiklæreren var i starten opmærksom på, at Barn virkede utrænet, men med en god
dialog med mor er Barn nu helt med på klassens undervisning.”

Af børnesagkyndig undersøgelse af 11. marts 2021. Erklæringen er baseret på
kliniske samtaler med forældrene og observationer af Barn sammen med Mor. Barn
er ikke blevet udleveret til samvær med Far.

Af den samlede psykologfaglige vurdering fremgår:

”I dokumenterne fra Familieretshuset, Kvindekrisecentret og kommunen er der bl.a. udtrykt
bekymring for, at Mor har indoktrineret Barn til at mene bestemte ting om far, at Barn opfører
sig som en ”lille voksen” , der konstant er opmærksom på sin mor, at Barn befinder sig i en
loyalitetskonflikt mellem sine forældre, og at Barn kan have svært ved at skelne sine egne
erfaringer fra de ting, som mor fortæller hende. I observatio-nerne og samtalen med Barn har
Barn generelt været meget opmærksom på mor, og gjort meget ud af at udtrykke sin loyalitet
over for mor – far har hun stort set kun om-talt negativt. Dette kan skyldes, at der er hold i
(nogle af) de ovennævnte bekymringer fra de respektive instanser, dog kan det lige så vel
skyldes Barns alder og udviklings-trinnet hun befinder sig på, hvor børn vil have en
idealiserende holdning over for de-res forælder/forældre – i dette tilfælde Mor, som er den
eneste af sine forældre, Barn har kontakt til. Det kan inden for undersøgelsens rammer med
andre ord ikke bestemmes nærmere, om dele af Mors kontakt- og samværsform med Barn bør
give anledning til bekymring eller ej.



9

Det må sluttelig nævnes, at undersøgelsens forløb, rammer og præmisser i høj grad er blevet
defineret af Mor. De manglende observationer mellem far og Barn, Mors forvent-
ningsafstemmende SMS er før observationerne og det langtrukne forløb har været ind-
gribende faktorer i undersøgelsen. Dette har Mor til dels begrundet med en hensynta-gen til
Barn.”

Af forældrekompetenceundersøgelse 31. maj 2021 vedr.
 
 Mor fremgår af den samlede vurdering i forhold til opdrag:

”Børnepsykologisk undersøgelse skal belyse følgende:
· Hvad er Barns generelle trivsel og udvikling?
Barn vurderes i denne undersøgelse at være en pige, der har alvorlige følelsesmæssige og
sociale vanskeligheder og som er i begyndende fejludvikling.
· En belysning af Barns vanskeligheder og ressourcer indenfor både det intellektuelle, so-ciale
og følelsesmæssige.
Barn vurderes på baggrund af kognitiv undersøgelse at være alderssvarende udviklet
intellektuelt. Hendes gode sproglige funktion er en ressource, men indebærer også risi-koen
for, at man kommer til at overvurdere hende på andre områder. Barn har efter begge forældres
udsagn fra en ung alder haft problemer med at regulere sig følelses-mæssigt, bl.a. har de
fortalt om voldsomme skrigeture. Barn ses i undersøgelsesforløbet være påtaget glad, men
også trist og vred, og hun får ikke det positive forhold til un-dersøger, der almindeligvis
opstår i sådan et forløb. I stedet er hun på én gang både usikker, styrende og udfordrende i
kontakten. Hun beskrives fra skolen med sociale vanskeligheder. og hun ses i
undersøgelsesforløbet have vanskeligheder med at indgå i samspil med undersøger på en
måde, der er præget af gensidighed, interesse og tillid. Hun vurderes ligeledes at være en pige,
der viser tegn på en forstyrret tilknytning, hvor hun i undersøgelsen fremstår kontrollerende
og afvisende. Hun vurderes at være ængstelig og usikker og forsøger at kompensere ved at
overtage styring. Det vurderes, at Barn er en pige, som er truet i sin trivsel og udvikling, samt
på sigt i sin personlig-hedsudvikling. Det vurderes, at det er nødvendigt for at undgå
mistrivsel og fejludvik-ling, at Barn får neutrale omsorgspersoner, der kan forstå hendes
position i den alvor-lige konflikt mellem forældrene, og som kan støtte Barn i at udvikle egen
selvstændig-hed, kendskab til egne følelser, behov og meninger.

Hvad er Barns oplevelse af sin situation, herunder holdninger, synspunkter og ønsker for
fremtiden?
Det er undersøgers vurdering, at Barn ikke har udviklet alderssvarede egne oplevelser,
holdninger, synspunkter og ønsker for fremtiden. Det vurderes tillige, at Barn hos moren lever
i et relationelt miljø, der ikke tillader hende at udvikle sig tilstrækkeligt på disse områder. Hun
vurderes overinvolveret med mor og overoptaget af morens per-spektiv og behov, på en måde,
der forstyrrer hende i at tilgå og udvikle sine egne syns-punkter, behov og ønsker. Barn og
mor ses i et samspil, der er præget af utydelig af-grænsning og med for stor symmetri.

· Hvordan vil Mor og Fars konflikt med hinanden, samt deres eventuelle mang-lende
samarbejdsevne og/eller vilje i forhold til den anden forældre påvirke Barns ud-vikling på
kort og lang sigt?



10

Det vurderes, at Barn i alvorlig grad er belastet af forældrenes konflikt. Konflikten er skadelig
for Barns følelsesmæssige, sociale og personlighedsmæssige udvikling. Der ses igennem
undersøgelsen ikke tegn på, at konfliktniveauet kan nedbringes tværtimod ses der tegn på, at
konflikten intensiveres på en måde, at Barn selv bliver genstand for trusler. Konflikten
imellem forældrene vurderes at være til så stor skade for Barn, at hendes trivsel og udvikling
aktuelt er truet, og truet på sigt.

Forældrekompetenceundersøgelsen skal belyse følgende:
· Hvordan er Mors mentaliseringsevne?
Mors mentaliseringsevne er begrænset, og hun har tendens til at fastholde sit eget per-spektiv
på oplevelser, uden at være i stand til anerkende andres perspektiver, såfremt den afviger fra
egen opfattelse. Personlighedstestningen peger på, at hun har psykiske funktionsmåder, der
betyder, at hendes mentalisering kan være forvrænget på en måde, der er farvet af indre
overbevisninger snarere end en realistisk opfattelse.

· Hvordan er Mors evne til at imødekomme Barn på hendes aktuelle udviklings- og
emotionelle niveau?
Det er vurderingen, at Mor ikke er i stand til at støtte Barn udviklingsbehov for selv-
stændighed, kendskab til sig selv og sine følelser, samt behovet for at udvikle menin-ger i
egen ret, herunder et realistisk billede og forhold til sin far. Mor ses i personlig-hedstestning
med en mistro, samt en forlægning af skyld til omgivelserne og andre mennesker, som
kompromitterer Mors realistiske perspektiver for Barn, idet det er vanskeligt at lære et barn
ansvar for egne handlinger, når problemer tillægges ydre omstændigheder. Det vurderes
yderligere, at Mor ikke i tilstrækkeligt omfang kan nu-ancere sit billede af Barn og Barns
behov, men at billedet af Barn i højere grad farves af Mors egne indre forestillinger om Barns
behov og adfærd.

· Hvordan er Mors tilknytningsevne til Barn?
Mor vurderes med en følelsesmæssigt undvigende tilknytningsstil, hvor følelser nedto-nes og
tilsidesættes. Hun vurderes knyttet til Barn, men grundet Mors begrænsninger og psykiske
vanskeligheder har relationen et delvist omvendt præg, som ikke mulig-gør en tilstrækkelig
og sund opfattelse af Barns behov i egen ret, hvilket vil have nega-tiv indflydelse på Barns
personlighedsudvikling.

· Hvordan er Mors samspil med Barn?
Samspillet mellem Mor og Barn giver indtryk af at være et tæt forhold, men det vurde-res for
symmetrisk ift. Barns alder og behov. Ligeledes vurderes Mor at fastholde Barn i et usund
samspil, med uklare grænser, og modsatrettede budskaber, som efterlader Barn i dilemmaer
mellem at vælge eget eller mors perspektiv. Derved kommer Barn til at skulle forholde sig til
mors virkelighed, snarere end sin egen.

· En belysning af Mors personlighedsmæssige ressourcer og vanskeligheder.
Mor vurderes at have gode ressourcer ift. at skabe en struktureret hverdag, hvori der indgår
aktiviteter og god fysisk omsorg. Mor har ligeledes gode kognitive evner, der hjælper hende
ift. at modtage råd og vejledning, og omsætte dette på et konkret prak-tisk plan. Mor vurderes
med psykiske vanskeligheder af gennemgribende karakter, med mistro, manglende
refleksioner over egen andel i egne problemer og forlæggelse af skyld til omgivelserne. Hun
har svært ved at indleve sig i andres perspektiver; i sær-



11

deleshed, hvis disse afviger fra Mors egen opfattelse. Der kan være risiko for at Mor kan
handle overilet i situationer under stærkt pres.

· Hvad er Mors udviklingspotentiale som forældre?
Mor vurderes at have egne betydelige psykiske vanskeligheder, som påvirker hendes
forældrefunktion negativt og er truende for Barns udvikling. Udviklingspotentialet hæmmes
af karakteren af Mors psykiske vanskeligheder, der med en gennemgribende defensiv
indstilling gør det svært at bibringe selvindsigt i egne problemer og egene an-del. Dermed er
det vanskeligheder, som ikke lader sig afhjælpe med kortere behand-lings - eller
rådgivningsforløb.”

Af forældrekompetenceundersøgelse af 31. maj 2021 vedr.
 
 Far fremgår af den samlede vurdering i forhold til opdrag for så vidt angår hans
forhold:

”Hvordan er Fars mentaliseringsevne?
Fars mentaliseringsevne er almindelig god. Men Far er følelsesmæssigt overbelastet i en grad,
så hans mentalisering svigter ved følelsesmæssig belastning.

· Hvordan er Fars evne til at imødekomme Barn på hendes aktuelle udviklings- og emotio-
nelle niveau?
Far vurderes at have gode omsorgsmæssige forudsætninger. Det er vurderingen i denne
undersøgelse, at han vil kunne imødekomme et almindeligt barns udviklings-mæssige behov.
Men Barns primære omsorgsgiver gennem længere tid, moren, er i så alvorlig konflikt med
Far, at dette i sig selv vil forhindre/ vanskeliggøre Barns mulighed for at knytte sig til faren
uden at komme til at opleve, at hun dermed fravæl-ger moren. Situationen er yderligere
vanskelig for Barn i og med, at hun drager følelses-mæssig omsorg for sin mor i en vis
udstrækning, og at konflikten mellem forældrene er af en karakter, hvor der er talrige
konflikter om faktuelle forhold, hvilket gør det umuligt for pigen at have sin egen opfattelse
uden at være i modsætning til enten den ene eller den anden forældre. Dertil kommer, at Far
vurderes at være traumatise-ret af forløbet i en grad, at det vurderes, at han aktuelt vil have
problemer med at støtte Barn i følelsesmæssig bearbejdning af hendes oplevelser, samt videre
udvikling relatio-nelt og følelsesmæssigt. På nuværende tidspunkt vurderes det, at han er
overbelastet af det høje konfliktniveau med moren, som forventeligt ikke vil mindskes,
såfremt han skal være primær omsorgsgiver. På denne baggrund er det vurderingen, at faren
ikke på nuværende tidspunkt kan være primær omsorgsgiver for Barn. Undersøgelsen peger
derimod på, at han har meget godt at tilbyde Barn, og at relationen bør genetableres, i første
omgang i form af samvær.

· Hvordan er Fars tilknytningsevne til Barn?
Det vurderes, at Fars tilknytningsevne til Barn er god. Far ses optaget af, hvordan Barn har
det, og har mange overvejelser om, hvordan hun har det følelsesmæs-sigt.

· Hvordan er Fars samspil med Barn?



12

Det har i nærværende undersøgelse ikke været muligt at gennemføre samspilsobserva-tioner,
da Barn har afvist at være sammen med faren, uden mor.

· En belysning Fars personlighedsmæssige ressourcer og vanskeligheder.
Far har gode sociale færdigheder, hvor han ses med positive forventninger til og med
indføling overfor andre mennesker. Han kan antagelig under følelsesmæssigt pres blive
optaget af sig selv, hvor hans mentaliseringsevne kan blive svigtende.

· Hvad er Fars udviklingspotentiale som forældre?
Far vurderes at være hæmmet i sin forældreevne af traumatisering, som gør ham mere
følelsesmæssigt undvigende end han almindeligvis er. Det vurderes som en al-mindelig form
for selvbeskyttelse i hans nuværende situation. Fars udviklings-potentiale er formodentlig
godt, og han har igennem nogle år opsøgt terapeutisk hjælp til sig selv ifm. samlivsproblemer.

Det kan anbefales at revurdere farens kompetencer i løbet af et år eller to efter en even-tuel
ændring af omsorgsforholdene for Barn.”

Af udtalelse af 23. juni 2021 fra Kommune fremgår følgende:

”I undersøgelserne vurderes det, at Barn har behov for få neutrale omsorgspersoner, der kan
forstå hendes position, og som kan støtte hende i at udvikle egen selvstændig-hed, kendskab
til egne følelser, behov og meninger. Barn er overinvolveret med mor og optaget af hendes
perspektiver, samt bruger meget energi på at være opmærksom på sin mor, og bekymre sig for
mor, at det forstyrrer Barn i at tilgå og udvikle egne syns-punkter, behov og ønsker.

Omkring mor oplyses det, at mors "mentaliseringsevner er begrænset, og hun har tendens til
at fastholde sit eget perspektiv på oplevelser, uden at være i stand til at anerkende andres
perspektiver, såfremt den afviger fra egen opfattelse..., hendes mentaliseringsevne kan være
forvrænget på en måde, der er farvet af indre overbevis-ninger, snarer end en realistisk
opfattelse." Mor kommer til at overføre egne følelser og holdninger til Barn, da hun
sammenligner Barns modvillighed mod at tale om svære be-givenheder og følelser, med sin
egen måde at håndtere følelsesmæssigt pres, og ikke har refleksioner over andres perspektiver.
I en af testene der er foretaget in undersøgel-sen, fremgår det, at ”Mor som en person, som
forholder sig med gengribende mistro og fjendtlighed til sin omverden, og til andre
mennesker i et omfang, der kan have karak-ter af egentlige paranoide forestillinger. Der kan
være risiko for, at hun grundet ophob-ning af indre vredesfølelser kan reagere voldsomt og
impulsivt under et udefrakom-mende stort pres” . Mistilliden til verden, kan mor uforvarende
og uønsket overføre til Barn, og derved får Barn ”vanskeligheder med at opfatte sim
omverden og andre men-nesker realistisk” . Det beskrives endvidere, at mor vurderes (mor),
overkontrolleret fø-lelsesmæssigt, og hvis mor kommer under stærkt pres, kan der ”være
risiko for vredes-udbrud eller anden form for handlen, som kan skade Barn følelsesmæssigt
eller på an-den måde udsætte Barn for risiko” eller være skadeligt for Barn.



13

I telefonsamtale med Person 3 (psykolog der udarbejdede undersøgelserne) d. 09.06.2021,
hvor ut. beder om at få uddybet trusselsvurderingen, herunder om mor kan finde på at gøre
fysisk skade på Barn, oplyser Person 3, at på baggrund af den psykologiske profil på mor, ses
det, at hvis mor hun bliver presset helt ud, kan hun gøre noget overilet og ugennemtænkt. Når
og hvis mor går i effekt er det ikke til at vide, hvordan hun vil rea-gere.

I forældrekompetenceundersøgelsen vedr. far beskrives det, at man får indtryk af en mand, der
er krisepræget og forpint af savn og tab af hans datter, samt indtryk af en mand der er
traumatiseret af at være magtesløs i forhold til tabet af Barn, og magtesløs i forhold til
højkonflikten med Barns mor, hvor han udsættes for beskyldninger og an-greb. I den
psykologiske profil af far, fremgår det, at han vil være en forældre, der kan relaterer sig på en
omsorgsfuld og positiv måde. Det fremgår endvidere, at han er en person, der generelt er
omgængelig og socialt ansvarlig, ”der kan tage vare på og vise omsorg for andre mennesker.
Han synes dog at rumme en sårbarhed, som han ses i no-gen udstrækning at undertrykke og
benægte, ligesom han synes at undertrykke nega-tive affekter, herunder vrede og skuffelse,
som han foretrækker at holde inde i sig selv. Dette kan medføre, at Far i følelsesmæssige
belastede sammenhænge kan blive optaget af sit eget indre på en måde, som tidvis kan
kompromittere hans mentalise-ringsevner og realistiske indlevelse i andre.” Det vurderes i
undersøgelsen at far kan under følelsesmæssigt pres, blive optaget af sig selv, og ikke stabilt
have fokus på og overskud til at yde emotionelt støtte til Barn, samt støtte hende i den
følelsesmæssige bearbejdning af hendes oplevelser, samt videre udvikling relationelt og
følelsesmæs-sigt. Det følelsesmæssige pres kan forårsage en svigtende grad af mentalisering
og der-ved have betydning for hans forældrekompetence.

Undersøgelsen konkluderer, at far vil kunne imødekomme et almindeligt barns
udviklingsmæssige behov, men da Barns primær omsorgsperson er hendes mor, sammenholdt
med højkonflikten mellem Mor og Far, vanskeliggøre det Barns mulighed for at knytte sig til
sin far, uden at opleve at fravælge sin mor. Derudover vanskeliggøres situationen yderligere
for Barn, da ”hun drager følelsesmæssig omsorg for sin mor i vis udstrækning, og at
konflikten mellem forældrene er af en karakter, hvor der er talrige konflikter om faktuelle
forhold, hvilket gør det umuligt for Barn at have sin egen opfattelse uden at være i
modsætning til enten den ene eller anden foræl-dre” .

Da undersøgelserne var under udarbejdelse modtage Børn, Unge og Familier underret-ning,
om at Barn ifm. modtagelse af julegaver fra sin far, har fået trusler. Mor oplyser om episoden,
og at hun og har oplyst politiet herom. Efter undersøgelserne er afsluttet og gennemgået med
forældrene, modtages en underretning fra Vestegnspoliti. I under-retningen fremgår det, at
ifm. behandling af Mors begæring om tilhold mod Far, har Politiassistent Person 4
sammenlignet de beviser som både mor og far har fremvist ift. trusler i julegaver, som Barn
modtog, og sms-trusler som mor har modtaget. Politias-sistent Person 4 vurderer at det ikke er
far der har placeret truslerne, samt at truslerne på sms, kan der være bekymring for om det er
Mor der har sendt chikanen og truslerne til sig selv, for at anklage Far for det. Der udtrykkes
bekymring for at Mor kan have svært ved at holde fast i virkeligheden og derved skabe
situationer, der er skade-lige for hende og hendes børn. Derudover udtrykkes der alvorlig
bekymring for Barn,



14

der befinder sig i en konflikt mellem sine forældre, som en 9-årig ikke burde blandes ind i og
være vidne om.

Underretningen fra Vestegns Politi, forældrekompetenceundersøgelserne og den bør-
nepsykologiske undersøgelse, giver yderligere anledning til bekymring for Barns sik-kerhed,
da hun nu bliver genstand for konflikten, og selv modtager trusler. Grundet psykologens
vurdering af, at Barns tilknytning til sin mor er skadeligt for Barn, er vi be-kymret for Barns
sikkerhed, sundhed og udvikling ved et fortsat ophold sammen med mor. Ift. far vurderes det
at han på nuværende tidspunkt ikke kan være den primære omsorgsperson for Barn, da Barn
ikke har set sin far i ca. 1½ år, samt at Barns oplevelse og historie af far er, at han er ”farlig” .
Barn har behov for at lære sin far at kende i et neutralt miljø, hvor hun kan få mulighed for at
danne sine egne holdninger og menin-ger om ham.

På baggrund af ovenstående vurderer vi, at Barn bør anbringes uden for hjemmet. Far har
givet samtykke til anbringelse, men Mor har ikke ønsket at samtykke. Mor oplever ikke de
samme bekymringer, som der beskrives i den børnepsykologiske undersøgelse. Mor oplyser,
at den Barn der fremgik i undersøgelserne ikke er den Barn mor har til daglig, når der er ro
hjemme.”

Af handleplan af 24. juni 2021 fremgår af den faglige vurdering fra 22. juni 2021:

”Der er blevet udarbejdet forældrekompetenceundersøgelse på forældrene, samt psy-kologisk
undersøgelse af Barn. Det fremgår i undersøgelsen, vedr. Barn, at hun har følel-sesmæssige
og sociale vanskeligheder, og som er i begyndende fejludvikling. Derud-over ses der tegn på
en forstyrret tilknytning. Det vurderes at hun er truet i sin trivsel og udvikling, samt
personlighedsudvikling. Barn er overinvolveret med mor og optaget af hendes perspektiver,
samt bruger meget energi på at være opmærksom på sin mor, og bekymre sig for mor. Dette i
sådan en grad at det forstyrrer Barn i at tilgå og udvikle egne synspunkter, behov og ønsker.

Barn er belastet af forældrenes konflikt og det vurderes at konflikten er skadelig for hendes
følelsesmæssige udvikling. Igennem undersøgelsesforløbet, er der ikke set tegn på at
konfliktniveauet kan nedbringes, tværtimod er ses der tegn på eskalering, som har resulterede
i at Barn selv er blevet genstand for konflikten, ved at modtage trusler.

Omkring mor, beskrives det, at hun er forpint, og føler sig ramt af et system med reg-ler, som
hun oplever, besværliggør at beskytte sit barn. Det fremgår endvidere at mor, fastholder Barn i
et usundt samspil, med uklare grænser, og modsatrettede budskaber, som efterlader Barn i
dilemmaer mellem at vælge eget perspektiv eller mors perspektiv. Derved kommer Barn til at
skulle forholde sig til mors virkelighed snarer end sin egen. Mor oplyser, at de beskrivelser
der fremgår i undersøgelsen af Barn ikke er den samme hjemme, men er den adfærd Barn har
når hun står overfor personer som har noget med hendes far at gøre.

Børn, Unge og Familier modtager underretning fra Københavns Vestegns Politi, hvor det
fremgår, at ifm. behandling af Mors begæring om tilhold mod Far, har Politi-assistent Person
4 sammenlignet de beviser som både mor og far har fremvist vedr. de



15

julegaver Barn har modtaget fra sin far, som indeholdte trusler. På baggrund af bevi-serne
vurderes det, at det ikke er far der har placeret truslerne i julegaverne, samt at der kan være
bekymring for om det er Mor der har sendt chikanen og truslerne, for at anklage Far for det. I
underretningen udtrykkes bekymring for at Mor kan have svært ved at holde fast i
virkeligheden og derved skabe situationer, der er skadelige for hende og hendes børn.
Derudover udtrykkes der alvorlig bekymring for Barn, der be-finder sig i en konflikt mellem
sine forældre, som en 9-årig ikke burde blandes ind i og være vidne om.

På baggrund underretningen fra Vestegns Politi samt forældrekompetenceundersøgel-sen
vedr. Mor, hvor det bl.a. beskrives, at når Mor udsættes/er under stærkt pres kan der være
risiko for vredesudbrud eller andre former for handlen, som kan skade Barn følelsesmæssigt,
eller på anden vis udsætte Barn for risiko eller være skadeligt for hende; vurderes det at Barns
sikkerhed, udvikling og trivsel er truet, hvortil den nuvæ-rende familiebehandling i hjemmet 1
time pr. dag ikke er tilstrækkeligt. Det vurderes, at der er behov for en mere indgribende
foranstaltning.

Mor er partshørt d. 22.06.2021, ift. anbringelse, men giver ikke samtykke til dette. I ste-det
foreslår hun familieinstitution og er indstillet på ikke at forlade stedet. Hun vil sy-gemelde sig
for at kunne blive på familieinstitutionen de næste 2 uger, men er også indstillet på at det kan
være op til en måned. Da mor vil samarbejde om familieinstitu-tion, vurderes det på det
foreliggende, ikke at der er grundlag for anbringelse uden samtykke, hvorfor Barn og hendes
mor flyttede ind på d. 22.06.2021.
…”

Af det overordnede formål med indsatsen fremgår:

”Formålet med indsatsen ved døgnophold på jf. Serviceloven § 52, stk.
3, nr. 4, er at sikre Barns sikkerhed, sundhed, udvikling og trivsel; grundet det høje trus-
selsniveau og bekymring for, om mor kan gøre skade på Barn i pressede situationer.
…”

Herudover er der følgende konkrete mål:

· Familiebehandlerne skal støtte mor i at skabe ro og sikkerhed omkring Barn.
· At mor støttes i samspillet og kontakten mellem hende og Barn
· At mor støttes i at skabe ro for Barn i forbindelse med den kommende

retssag, samt at mor støttes i at kunne få Barn til at deltage i retssagen i
forhold til børnesamtalen.

· At Barn fratages følelsen af at skulle passe på mor og at hun ikke bliver
overoptaget af mor.

· At mor og Barn forbliver på institutionen, deltager i familiebehandlingen,
samt at mor støttes i at få Barn til at deltage i familiebehandlingen.

· At Mor får redskaber/værktøjer til at støtte Barn i oplevelse og reaktioner af
vold, samt skærme Barn for forældrenes konflikt.



16

Det fremgår, at der er iværksat døgnophold i 14 dage med mulighed for forlæn-gelse.

Den 21. juni 2021 foretog Københavns Vestegns Politi underretning til 
 
Kommune, idet politiet havde observeret bekymrende forhold vedr. Mor og Barn.

Det fremgår, at Mor under en partshøring har forklaret, at Far havde puttet sedler
med trusler og ukvemsord i julegavepakker til deres 9 årige datter Barn, som ikke
kunne undgå at se sedlerne, da hun åbnede pakkerne. Mor udleverede en usb med
blandt andet en video, som 
Mor havde filmet, da Barn åbnede pakkerne fra Far.

Fars ven havde købt gaverne på vegne af Far og dokumenteret hver pakke via fotos,
samt at der lå et brev fra Far til Barn med fotos af de to sammen. Vennen tog det
sidste foto af pakken på posthuset, da han sendte pak-ken.

Videre fremgik:

”Ved sammenligning af Mors video og fotos fra Fars ven, sås det, at papkassen som gaverne
lå i, havde mere tape på, end da vennen sendte den, som om den havde været åben og tapet til
igen efterfølgende. Derudover lå Fars brev ikke i pakken, som det gjorde, da vennen pakkede
gaverne i papkassen. Vennen havde lagt brevet øverst, men da Barn åbnede pakken, var brevet
der slet ikke. Det så endvidere ud til, at pakken fra BR havde været åben, da tapen i enden af
pakken var revet op, inden Barn åbnede pakken og fandt en seddel med teksten ”Hils luder og
søs” . Da Barn åbnede pakken med smykket sås det, at silkebåndet på pakken sad løst, hvilket
det ikke gjorde på fotos som vennen havde taget. Barn åbnede pakken og fandt en seddel med
teksten ”luder” . Den sidste pakke indeholdt en seddel med teksten ”Din mor r død” . Det er
min vurdering, at det ikke er Far der har puttet sedlerne med ukvemsord og trusler ind i
pakken.
…
Far forklarede i sin partshøring, at han var blevet sigtet for at være i besiddelse af MDMA,
som lå under trappen på hans Virksomhed. Mor indrømmede på skrift til Far, at det var hende,
der havde lagt stofferne der. Hun forklarede, at hun blev truet ti det, ellers var der nogen, som
ville skade hendes børn. Ved afhøring af hendes assistent Person 5. Forklarede han, at hun har
instrueret ham i at plante stoffer på badevæ-relset i Fars Virksomhed. Jeg er bekymret for, at
Mor har svært ved at holde fast i virkeligheden og derved skaber situationer, der er skadelige
for hende og hendes børn.

Grundlæggende er jeg, efter efterforskning og partshøring i sagen, alvorligt bekymret for
Barn, der befinder sig i en konflikt mellem sine forældre. Det er efter min overbevis-ning ikke
en sag, som en 9 årig pige burde blandes ind i og være vidne om. Det er tyde-ligt, at det
påvirker Barn på en negativ måde ift. hendes forhold til Far.
…”



17

Det fremgår af oplysninger fra politiet, at der er/har været følgende sager mel-
lem parterne:

· Sag om trusler efter straffelovens § 266 mod mor, far er sigtet, sigtelsen er
opgivet.

· Sag om falsk anmeldelse efter straffelovens § 164, stk. 2 mod far for at have
været i besiddelse af euforiserende stoffer, mor er sigtet.

· Sag om besiddelse af euforiserende stoffer mod far, sigtelsen er opgivet.
· Sag om falsk anmeldelse efter straffelovens § 164, stk. 2 mod far for vold,

voldtægt, psykisk vold og trusler, mor er sigtet, påtalen er opgivet.
· Sag om ærekrænkelser efter straffelovens § 243, stk. 1 mod mor, far er sigtet

for at have udtalt at mor led af tvangsforestillinger og at have over-våget
hende digitalt, sigtelsen er opgivet.

· Sag om vold efter straffelovens § 244, stk. 1 mod mor, far er sigtet, sigtel-sen
er opgivet.

· Sag om vold mod Person 1 og Barn efter straffelovens § 244, stk. 1, far er
sig-tet, sagen beror på anklagemyndighedens vurdering i august 2021.

· Sag om voldtægt efter straffelovens § 216, stk. 1 af mor i perioden fra 2011 -
2019, far er sigtet, sigtelsen er opgivet.

· Sag om afgivelse af urigtige oplysninger efter straffelovens § 163 om mor,
(tvangsforestillinger), far er sigtet, sigtelsen er opgivet.

Endelig har politiet den 24. juni 2021 afvist at give Far til-hold mod Mor.

Personlige udtalelser om Mor

Af udtalelse fra Lægehus fremgår følgende om Mor:

”…
Hvilke lidelser fysiske og psykiske har Mor, der har betydning for sagen?

Mor er kendt med Diagnose 2 siden 2015 og har fået diagnosen via reumatolog Person 6. Har
forsøgt behandling for smerterne med amitryptolin og gabapentin med
manglende effekt. Fik i nogle år derefter pregabalin … (lav dosis) for smerterne.

Jeg har i juni 2019 henvist til den tværfaglige smerteklinik i By, hvor hun følges nu og er i
behandling med Naltroxon i lav dosis.

Mor har siden 2018 lidt af Lidelse 1 efter en hjernerystelse på Bali i 2018. Tager ikke medicin
for dette.



18

Ifht om Mor har Diagnose 1 forholder jeg mig skeptisk. Der har i vores konsultationer og
kommunikation ikke været tegn til dette. Jeg har foreslået Mor på et tidspunkt at få en
revurdering ved psykiater for at se om diagnosen fortsat er gældende, hvilket jeg ikke tror den
er.

Nedenstående er teksten fra en attest jeg skrev i februar 2020 og den gør sig fortsat gældende:

Lidelse 2

Lidelse 3 2001

2006 indlagt under første graviditet og får diagnosen Diagnose 1, aldrig været behandlet for
dette. Mor har efterfølgende klaget over behandlingen og følt sig dårligt behandlet og at
ordene er blevet lagt i munden på hende om f.eks. tro på reinkarnation.

Fik i 2003-2006 Zoloft mod Diagnose 3.

Har 2011-2013 forløb via DPC hvor hun blev tilknyttet pga. graviditet og ikke pga psy-kisk
sygdom. Her blev der aldrig fundet tegn til Diagnose 1 eller anden alvorlig psykisk lidelse.
Afsluttes, men diagnose er så vidt vides ikke fjernet.

Har siden 2013 hvor hun er fulgt i almen praksis ikke haft tegn på alvorlig psykisk li-delse og
har på intet tidspunkt haft psykotiske symptomer.

Aktuelt bliver der ikke behandlet for psykisk lidelse med medicin. Der blev i februar 2020
udskrevet 10 sovepiller (Imozop) for dårlig søvn og der blev i april 2020 udskre-vet 30
Melatonin 3 mg. For dårlig søvn.

Hvordan påvirkes hun af hendes lidelser ?

Mor har indtil hun flyttede på krisecenter kunne passe arbejde som selvstændig samt datter.
Der har aldrig været mistanke om misrøgt af datter eller dårlig trivsel. Der har ikke været
situationer eller samtaler, hvor iv har stillet spørgsmålstegn ved Mors foræl-dreevne.
Mor har daglige smerter, som hun håndtere med ovenstående medicin og fungere helt normalt
på dette.
Mors Lidelse 1 gør, at hun har en nedsat koncentrationsevne og har rygsmerter dog ikke i en
grad, så hun ikke har kunnet passe hendes arbejde og de aftaler hun la-ver.
…
Mor har den 12. november 2019 været til konsultation efter et muligt seksuelt overgreb, hvor
hun er blevet bedøvet og er vågnet i en fremmed lejlighed. Efterfølgende under-søgelse på
Riget har ikke kunnet udelukket et overgreb.

Mor har været udsat for chikane hvilket iv også har mærket her i klinikken, da vi har fået et
anonymt opkald 31/1-20 fra en der angiver at være hendes veninde og fortæller, at Mor er
psykotisk og lever i en anden verden.



19

Jeg har efterfølgende talt talrige gange med Mor og der har aldrig været mistanke om
psykotisk lidelse eller alvorlig psykisk sygdom. Mor har også meldt sagen til politiet.

Jeg vurdere ud fra de konsultationer og de kontakter vi i klinikken har haft med Mor, at hun
har været og fortsat er udsat for voldsom chikane.”

Af udtalelse af 1. februar 2021 vedr. Mor fra psykolog
Person 7 fremgår at, hun er henvist med henblik på at erhverve sig redskaber til at
håndtere problemer med sin ex-mand samt til at håndtere problematikker om-
kring sine børn.

Det fremgår, at hun under forløbet har beskrevet vanskeligheder i forbindelse
med hukommelse, koncentration, ængstelse samt bekymring og mistænksom-
hed overfor sine omgivelser.

Af status vedr. samtaleforløbet fremgår følgende:

”Der er arbejdet med Mors udfordringer ud fra forskellige relationelle- og adfærdstera-
peutiske tilgange, hvor der blandt andet er arbejdet med at give Mor redskaber til at
håndtere sin følelsesmæssige belastning.

I behandlingsforløbet har Mor fået bearbejdet sine frustrationer og reaktioner i forbin-
delse med sine tidligere oplevelser, samt har fået råd og vejledning til at skabe mere ro
og stabilitet omkring sig selv og sine børn. Der er desuden arbejdet med Mors selvværd
via tillidsopbyggende strategier, som Mor har benyttet sig af.

Mor har deltaget aktivt i forløbet og har udvist stor vilje til at arbejde med sig selv og
de værktøjer, hun har fået gennem forløbet. ”

Dansk Stalking Center har den 10. juni 2021 oplyst, at
Mor har modtaget rådgivning siden den 12. juni 2020 og nu er i terapeu-
tisk behandling.

Af udtalelse af 21. juni 2021 fra Den Private Smerteklinik vedr.
Mor fremgår, at hun har været tilknyttet smerteklinikken fra de-
cember 2019 til december 2020 og at forholdet til Far fylder meget i samtalerne. Hun
har på intet tidspunkt udvist aggressivitet eller virket psykotisk. Videre fremgår:

”Mor … er kendt med mange års smerter på grund af Diagnose 2 og følger efter hjer-
nerystelse. Hun er henvist til smerteklinikken med henblik på optimering af smertebe-
handlingen. Hun har under forløbet ved Tværfagligt Smerte team modtaget behand-ling hos
læge, fysioterapeut og psykolog samt rådgivning fra socialrådgiver.
…



20

Mor har gået i individuel psykologisk smertebehandling med i alt 8 samtaler, hvor fo-kus har
været på lindring af den psykologiske belastning forbundet med den samlede
smerteproblematik. Der er blevet arbejdet med at ændre tanke og – handlemønstre, der er
uhensigtsmæssige for en patient med kroniske smerter.

Der er desuden arbejdet med Mors krav til sig selv og kommunikation om egne behov i
forhold til at have kroniske smerter. Endelig er der arbejdet med accept af smertetil-standen.
Det vurderes, at Mor har haft udbytte af samtalerne og har formået at imple-mentere de nye
coping strategier i sin hverdag, hvilket har givet psykisk lindring i rela-tion til
smerteproblematikken.”

Personlige udtalelser og oplysninger om Far

Af analyse af urintest modtaget den 16. december 2019 fra Ferle, med prøver
udtaget den 23. december 2019, den 16. januar 2020 og den 28. januar 2020 frem-
går, at alle test var negative.

Af analyse af hårstråprøve modtaget den 6. august 2020 fra Ferle fremgår, at
alle test var negative.

Af udtalelse af 21. juni 2020 vedr. Far fra Person 8
fremgår, at der har været 11 samtaler fra april 2016 til januar 2017 samt et kor-tere
forløb med 4 samtaler i maj -juli 2019 samt en telefonisk samtale i december 2019.

”Fars forløb har centreret sig omkring hjælp til overspisningsproblematik. Far har fået hjælp
til selvindsigt i spisemønstre, og hvordan han kunne få bedre kon-takt til sine indre
følelsestilstande og fysiske tilstand, så han kunne spise mere afstemte mængde. Far udtrykte
bekymring for hans samliv – og for om han ville miste kontakten til sin datter, hvis han valgte
at slutte sit samliv med hans partner. Det gav sig store udslag i overspisning.

Den sidste samtale i dec. Har karakter af familievejledning, fordi Far er optaget, hvordan han
bedst hjalp sin datter gennem det brud, der er sket.
…
Det er ikke mit indtryk, at Far har eller har haft misbrug af hverken narkotika el-ler alkohol.
Når jeg har spurgt ind til forbrug a stimulanser, har han ligget indenfor normalt forbrug ift.
Sundhedsmyndighedernes anbefalinger for alkohol og andre sti-mulanser.
…”

Andet



21

Der er i sagen fremlagt SMS korrespondance mellem en person ved navn Person 9,
der er veninde til Mor, der forsøger at skaffe en ”burner” telefon, som ikke kan
spores.

Videre er fremlagt SMS korrespondance med trusler, der er skrevet på norsk og sendt
til Mors telefon, som om de hidrører fra Far samt SMS korrespondance mellem
Person 10 og Mor, der angiveligt handler om at placere narko.

Retten formoder, at bilagene hidrører fra en straffesag og parterne er ikke spurgt
specifikt til dem, hvorfor retten ikke har tillagt dem afgørende betyd-ning.

Børnesamtaler

Der har været mange børnesamtaler med Barn, herunder:
· den 20. januar 2020 efter underretning i kommunen
· den 18. maj 2020 i familieretten i København

· den 3. juli 2020 i Familieretshuset, hvor Barn fortæller: ”Jeg vil ikke se min 
far mere. Undtagen hvis min storesøster gider. Så vil jeg gerne. … Vi synes, at
han er alt for streng mod vores mor. Barn fortæller på eget initiativ, at ”Far
har hevet mig vildt hårdt i armen og i siden og mange andre steder” Og: Far
har råbt mig lige ind i øret” . Barn fortæller, at han har været meget meget
sur. Ads-purgt fortæller Barn, at det er hende selv som vil sige de her ting til
UT. Der er ikke hendes mors eller søsters beslutning. Ut. spørger ind til
Barns far. Barn for-tæller, at hun har set sin far én gang siden de flyttede på
krisecenter. Adspurgt siger Barn: ”Vi hyggede os, men jeg ryster ret meget,
når jeg ser ham. …Barn kommer på noget mere og fortæller på eget initiativ;
”Min far bliver rigtig irrite-ret tit, hvor han knytter hænderne sammen og
råber” . Barn viser UT, hvordan hendes far gør med hænderne. … Barn
spørger, om hun skal se sin far på fredag og de næste gange. Barn fortæller,
at hun ikke vil se sin far på fredag og de næste gange. UT vejleder Barn om,
at Barn skal tale med sin mor, hvis hun ikke vil se sin far. Barn fortæller, at
hun allerede har talt med sin mor og at moren har givet hende lov til ikke at
se sin far. UT spørger ind til dette og Barn fortæller, at moren har givet lov,
fordi hun også har set, hvor hård han har været mod Barn, da hun var lille.
UT spørger ind til Barns ønsker ofr samvær med faren i fremti-den. Barn
svarer, at hun sammen med sin storesøster skal finde ud af om hun gi-der at
se ham. Barn fortæller på eget initiativ: ”det jeg er rigtig glad for er, at jeg
har en storesøster som kan hjælpe, så jeg ikke går igennem det her som barn
helt alene. .. På eget initiativ siger Barn: ”Bare min far ikke kommer i
fængsel” . Barn tænker sig om og siger: ”Men det er jo på en måde også
hans egen skyld” …”

· den 15. juli 2020 i familieafdelingen i kommunen



22

· den 28. juli 2020 i forbindelse med familiebehandling: ”Mens ut. forklarer 
hvad en familiebehandler er fortæller Barn at hun helst ikke vil se sin far, og
det er noget hun helt selv har bestemt. Ut. spørger hvordan det kan være, og
Barn fortæller, at han ikke er god ved hendes mor eller søster. Ut. spørger
hvad der skulle være anderledes, for at Barn gerne vil se sin far igen. Barn
fortæller, at det ved hun ikke. ”

· den 5. februar 2021 i forbindelse med den børnesagkyndige undersø-gelse.
· den 16., 18. og 22. marts samt den 6. april 2021 i forbindelse med psyko-

logisk undersøgelse

I begyndelsen udtrykte Barn et savn efter sin far, gradvist bliver hun mere og mere
negativ overfor ham.

Psykolog Person 11 og Dommer har den 25. juni 2021 afholdt en samtale med Barn.
Hovedindholdet af samtalen fremgår af notat 28. juni 2021:

”Barn mødte med sin morfar, som under samtalen med Barn opholdt sig i venteværel-set.

Indledningsvis blev Barn - af dommer og psykolog - orienteret om formålet med sam-talen, at
et kortere referat af samtalen ville indgå i sagens videre behandling og således blive hendes
forældre bekendt, at det var frivilligt for hende at udtale sig og at ikke alt nødvendigvis skulle
medtages i referatet af samtalen. Barn var interesseret i at deltage i samtalen på disse
præmisser.

Barn fortalte bl.a., at hun bor på ”krisecenter” , hvilket hun synes er meget hyggeligt. Hun og
mor har eget værelse og bad, men spiser sammen med andre. Kommunen skal finde ud af om
hun og mor har det godt sammen, siger Barn.

Adspurgt om tidligere kontakt til far, siger Barn (hjulpet af spørgerne), at der var 3
overvågede samvær, bagefter skulle hun så være alene med far, men det turde hun ikke uden
psykolog – for far kunne finde på at sige noget, han er snu, og kunne sige ”mor hun lyver” .
Så begyndte Barn at tro på det. Far kunne også finde på at tage Barn.

Adspurgt om telefonkontakt med far fortæller hun, at det ikke var sjovt. Hun fik også pakker
af far, hvor der stod på papirsedler ”hils luder og søs” , ”din mor er død” og ”luder” . Hun
bekræfter at mor og far holdt jul sammen i 2019, men tilføjer at de ikke var sammen i 2020,
og fortæller videre og uopfordret om nytårsaften i 2019/2020, at far skulle have været
sammen med hende nytårsaften – men ”han ville hellere feste med sine venner” .

Foreholdt at hun ifølge referaterne af tidligere samtaler først har givet udtryk for, at hun ikke
ville se far og så til sidst i samtalerne, at hun gerne ville se far ganske meget, svarer Barn ikke
direkte, men fortæller videre om far, at engang var han fuld, da hun



23

var alene med ham. Han faldt i søvn. Senere blev mor og far uvenner. Far har engang hevet i
Barns mundvige, ører og arme. Hun fik fars spyt i ørerne.

Adspurgt om mor, fortæller Barn, at hun og mor har det rigtig godt sammen, de har hygget
efter at de kom på institutionen. Der er en legeplads og de har gode venner der. Men der er
kommet en ny pige i hendes klasse og derfor ville hun gerne være fortsat i klassen. Mor var
ked af det på familiestedet og derfor har Barn trøstet mor. De får også venner på besøg.

Adspurgt om den daglige pleje/omsorg for hende, da far og mor boede sammen, har Barn
meget svært ved at huske det, selvom hun mindes om, at far og mor boede sam-men indtil
efteråret 2019, og altså indtil Barn var 7 ½ år gammel. Det var far som fulgte hende i skole,
men det var fordi mor havde ondt i ryggen. Mor har fået en rygskade ef-ter en rejse. Det er
fordi far har slået mor i ryggen, siger Barn. Adspurgt om madlav-ning dengang, siger Barn, at
det var far som smurte madpakker og lavede mad, men han gad tit ikke og så bestilte de
nemlig.com, just eat og den slags, forstår vi. Det var begge forældre som børstede hendes
tænder og lagde hende i seng. Begge forældre ba-dede hende og vaskede hendes hår, men mor
er især god til håret.

Barn kommer i tanke om, at da hun var lille, da stjal hun bolscher og slik fra skabene, fordi
hun var en lille frækkert. Der stod også engang en sodavand, som hun drak af – men der var
alkohol i. Far kunne blive rigtig sur og derfor fandt Barn på en løgn om so-davanden.

Indtryk og vurdering:

Ud fra gennemlæsning af de meget omfattende sagsakter, forældrenes forklaringer un-der det
forberedende retsmøde og samtalen med Barn får jeg indtryk af en 9 år gammel pige, som er
aldersvarende af udseende, men som er under stærkt pres grundet foræl-drenes konflikt, der
fra efteråret 2019 til d.d. er accelereret i en sjældent set grad.

Der er nyligt foretaget børnesagkyndig undersøgelse og forældrekompetanceundersø-gelser –
og der foreligger erklæringer herom. I forbindelse med disse undersøgelser og andre
hændelser har Barn været til et utal af samtaler. Som jeg læser undersøgelses- og
samtalereferater så er Barn interesseret i en kontakt med sin far, men grundet forældre-nes
konflikt ude af stand til at sige det klart, tydeligt og især konsekvent til andre.

Jeg får indtryk af en pige, som ikke kan udtrykke selvstændige og for alderen nuance-rede
oplevelser af forældrene, og som i stedet ”klæber” sig til fragmenterede historier om
forældrene, især negative om faren, historier som for længst har mistet forbindel-sen til, hvad
hun egentlig selv føler og har oplevet.

Så vidt jeg kan vurdere har Barn brug for anbringelse et neutralt sted, således som det af ny
kommunal handleplan fremgår, fordi Barn har brug for at komme ud af forældre-nes
højkonflikt, som en elementær forudsætning for, at hun kan udvikle sig selvstæn-digt. Hvis
ikke det sker så må man forvente, at hendes sundhed og udvikling vil være truet.”



24

Mor har fri proces under sagen. Hun har ikke rets-hjælpsforsikring.

Far har fri proces under sagen. Han har ikke retshjælpsfor-sikring.

Forklaringer
Der er afgivet forklaring af Mor og Far. Forklaringerne er gengivet i retsbog af 25.
juni 2021.

Parternes bemærkninger

Mor har til støtte for påstanden anført, at det vil være et overgreb på Barn at afskære
hende fra sin mor.

Kommunen har netop ikke truffet afgørelse om tvangsanbringelse, hvis der havde
været tale om en akutanbringelse, skulle den have været forelagt Børne-og
Ungeudvalget.

Mor vil tage stilling til kommunens anvisninger, efter døgnopholdet på familie-
institutionen. Mor er utrolig samarbejdsvillig, men hverken kan eller vil natur-ligvis
presse Barn. Person 12 roser Mor for hendes praktiske håndtering un-der sagen. Der
har været mange behandlere ind over og nu har vi så modtaget handleplan nr. 2.

Undersøgelserne har sat begge parter under pres. Mor har prøvet at få Barn på banen.
Det er helt naturligt, at et barn knytter sig til en person.

Barn trives i skolen og socialt med veninder, det risikerer man at ødelægge, hvis hun
skal flyttes. Hvad er alternativet?

Forældrene har derimod brug for massiv hjælp og derfor skal parterne bevare den
fælles forældremyndighed.

Betingelserne for at anvende retsplejelovens § 480, stk. 2 er ikke til stede. Barns
forhold bør ikke ændres, før der er sikkerhed for det endelige resultat.

Far har til støtte for påstanden i processkrift af 23. juni 2021 anført:
Det vil være bedst for Barn, at Far får fuld forældremyndighed over hende, således at
hun kan få den hjælp, hun har brug for, og hvis kommu-nen skønner det nødvendigt,
at Barn bliver anbragt ved neutrale omsorgsgivere. Barn skal tages væk fra sin mor,
sådan som kommunen anbefaler, da hun ellers skades yderligere.



25

Betingelserne for at ophæve den fælles forældremyndighed er tilstede i sagen. Det er
ikke muligt at samarbejde med Mor, henset til de handlinger hun foretager.

Forældrekompetenceundersøgelsen beskriver tydeligt de udfordringer, som Mor har.
Det er yderst bekymrende, at Barn har været sammen med hende i denne tid, uden at
se sin far. Og Barn har taget skade af dette, som forældrekompetenceundersøgelsen
viser. Dette skal stoppes nu. Mors handlinger viser, at hun ikke erkender sine
udfordringer og beder om hjælp. I stedet startes der nye sager med vold-somme
påstande, som den politiet netop har afvist at behandle, da de tror, at Mor selv har
iscenesat situationen. Det er Fars opfattelse, at der pt. verserer, og er sager på vej fra
politiets side af, mod Mor for de handlinger, hun har fore-taget. Dødstrusler tager
politiet naturligvis yderst seriøst. Formodningen om, at Mor sender trussels SMS’er
for at anklage Far understøttes af politiets underretning (bilag Å). Derudover ud-taler
politiassistenten også i underretningen, at ” Mor har svært ved at holde fast i
virkeligheden og derved skaber situationer, der er skadelige for hende og hendes
børn.”

Det er Mor, som skaber konflikterne parterne imellem, og Barn har taget voldsomt
skade af det.

I tråd med de seneste højesteretsafgørelser på området bør Far få den fulde
forældremyndighed, henset til samværschikanen, forældrefrem-medgørelsen og alle
de grundløse beskyldninger, samt inddragelse af Barn i for-ældrenes konflikt, som
Mor har fremsat under sa-gen med henblik på at forhindre samvær til skade for Barn.
Der er intet i de bør-nesagkyndiges eller andres undersøgelser, der støtter Mors
handlinger har været til gavn for Barn.

Af forældrekompetenceundersøgelsen fremgår det, at Barn ikke får mulighed for at
udvikle sig selvstændigt, men bliver fastholdt i en usund overidentifika-tion med sin
mor, samt at Barn tildeles en rolle som allieret med mor imod far (s. 25). Dette
udtaler psykologen som skadeligt for Barns udvikling, samt at Barns trivsel og
personlighedsudvikling er truet (s. 25-26).

I den samlede vurdering af Far i forældrekompetenceundersø-gelsen fremgår det, at
Far besidder en tilstrækkelig god menta-liseringsevne (evnen til at forstå både eget
og andres følelsesliv). Generelt teg-nes der et positivt billede af Far i
forældrekompetenceundersø-gelsen, at han har almindeligt gode ressourcer for
forældreskab, men at han også er traumatiseret ifm. tabet af kontakten til datteren,
men også at det anses



26

for at være en almindelig form for selvbeskyttelse i hans nuværende situation (s. 37).
Det må derfor anses for en naturlig reaktion og almindeligt tegn på em-pati, at Far
har lidt en følelsesmæssig overbelastning henset til sagens omstændigheder, de
alvorlige anklager og det faktum, at Far ikke har set sin datter siden de overvågede
samvær i 2020 under ud-leveringssagen ved Familieretten i København. Umiddelbart
er den følelses-mæssige overbelastning den eneste udfordring, som Far besid-der
som forælder, og som han i øvrigt går i terapi med at håndtere, bør den fulde
forældremyndighed tildeles Far. Eftersom det er den ene-ste udfordring som Far har,
må det lægges til grund, at Far er egnet til at varetage den fulde forældremyndighed.

Forældrekompetenceundersøgelsen af Mor står der skrevet, at Mor vurderes

” overkontrolleret følelsesmæssigt, og at der i den forbindelse kan være risiko for
impuls-gennembrud eller anden form for handlen, der kan være skadelig for barnet.”
(s. 39)
samt at ” Mors forældrekompetencer er alvorligt kompromitteret på en måde,
hvormed hun har vanskeligheder ved at se Barn på en samlet og nuanceret måde,
har vanskelighe-der ved adækvat indlevelse og tilsidesættelse af egne perspektiver til
forhold for barnets perspektiv.”

Samlet set tegner undersøgelsen et billede af Mor, som en person med omfattende
mistro, forfølgelsestanker, paranoide/psykoti-ske forestillinger (s. 36), en person som
benægter egen vrede og fjendtlighed, samt defensivt indstillet overfor behandling for
disse ting (s. 37), modsat Far der går til terapi for at håndtere situationen bedst
muligt. Deru-dover siger undersøgelsen også, at i forhold til Mors alder, er der
relativt få psykiske ressourcer til stede (s. 37), og sparsom realitetskorrigering mht.
selvbillede (s. 38). Desuden bør følgende udtalelse fremhæves :

” I relation til Mors forældrekompetencer fremstår Mor med vanskeligheder i
indlevelse, samt en ustabil og konkretbunden opfattelse, der virker begrænsende på
hendes mentali-seringsevne.”

Mest bekymrende er dog, at Mors egne psykiske problemer er i stor fare for at blive
overført på en skadelig måde til Barn:

” Det vurderes ift. forældrekompetence, at Mor vil være en forælder, som formentlig
uforvarende og uønsket kan overføre en grundlæggende mistillid til verden til sit
barn, således at barnet får vanskeligheder med at opfatte sin omverden og andre
mennesker på en realistisk måde. Der kan under stærkt pres ligeledes være risiko for
vredesudbrud el-



27

ler andre former for handlen, som kan skade barnet følelsesmæssigt eller på anden
måde udsætte barnet for risiko.” (s. 37) samt

” Det vurderes således at Mors forældrekompetencer er alvorligt kompromitteret på
en måde, hvormed hun har vanskeligheder at se Barn på en samlet og nuanceret
måde, har vanskeligheder ved adækvat indlevelse og tilsidesættelse af egne
perspektiver til forhold for barnets perspektiv.”  (s. 29)

og ikke mindst konklusionen:

” Mor vurderes at have egne betydelige psykiske vanskeligheder, som påvirker
hendes forældrefunktion negativt og er truende for Barns udvikling.
Udviklingspotentialet hæmmes af karakteren af Mors psykiske vanskeligheder, der
med en gennemgribende de-fensiv indstilling gør det svært at bibringe selvindsigt i
egne problemer og egene andel. Dermed er det vanskeligheder, som ikke lader sig
afhjælpe med kortere behandlings - el-ler rådgivningsforløb.” (s. 44)

Af mødet den 15. juni 2021 anbefalede psykologen afslutningsvist, Barn blev an-
bragt i neutral pleje. Tanken om ens datter skal bo hos fremmede er aldrig rar, når det
skyldes denne sags forløb, men Far er indstillet på at samtykke til dette, såfremt han
får den fulde forældremyndighed, og hvis det er det kommunen kommer frem til er
bedst for Barn.

Ud fra forældrekompetenceundersøgelsen af begge forældre og sagens omstæn-
digheder og forløbet gøres det gældende, at det vil være bedst for Barn, at Far får den
fulde forældremyndighed, henset til, at Mor har flere psykiske problemer, der går
udover Barns udvikling, samt at Mor ikke er i behandling for de alvorlige
udfordringer, hun har, og idet undersøgelsen påpeger, at risikoen for Mors
impulsgennembrud eller andre handlinger, kan være direkte skadelige for Barn. Far
vil med den fulde forældremyn-dighed kunne sikre sig et samarbejde med
kommunen og øvrige myndigheder til gavn for Barn. Barn vil dermed komme ud af
den akutte fare, hun er i udvik-lingsmæssigt. En neutrale anbringelse kan være hård
for Barn, men Far er indstillet på at samtykke til frivillig anbringelse, såfremt
kommu-nen vurderer, at dette på sigt vil være det bedste for Barn.

Supplerende er anført, at kommunen midlertidigt har valgt at lade Barn og Mor tage
ophold på en familieinstitution, som de ikke må forlade, fordi det er farligt for Barn
at være sammen med Mor, derfor er betingelserne for at anvende rets-plejelovens §
480, stk. 2 opfyldt.

Rettens begrundelse og resultat



28

Retten skal tage stilling til spørgsmålet om forældreansvar, bopæl og samvær for
Barn, der er 9 år og har bopæl hos Mor.

Aktuelt opholder Mor og Barn sig på en familiein-stitution, fordi kommunen
vurderer, at Barns sikkerhed er truet, hvis hun er alene med sin mor. De må ikke
forlade institutionen.

Det fremgår af skoleudtalelserne, at Barn trives socialt i skolesammenhæng og har
let ved at falde til. Skolen fremstår som et fristed.

Forældreansvar og bopæl

Det må efter de foreliggende oplysninger om parternes ekstraordinært høje
konfliktniveau lægges til grund, at parterne ikke indenfor en overskuelige frem-tid
vil kunne bringes til at samarbejde om Barns forhold til hendes bedste, hvor-for
betingelserne for at ophæve den fælles forældremyndighed er opfyldt, jf.
forældreansvarslovens § 11, 2 pkt. jf. § 4. Retten finder, at forældremyndighe-den
skal tillægges Far alene.

Retten har særligt lagt vægt på, at parterne har foretaget diverse anmeldelser til
politiet, der har vurderet, at Mor har foretaget fal-ske anmeldelser mod Far blandt
andet om trusler, som hun har påført både sig selv og Barn. Det fremgår af
børnesamtale af 3. juli 2020 i Fa-milieretshusets og udtalelse fra Krisecenteret, at
Barn er blevet inddraget, da hun taler om, at far skal i fængsel. Alle sigtelser mod
Far bortset fra en sigtelse om vold efter straffelovens § 244 mod Person 1 og Barn er
op-givet. Anklagemyndigheden forventes at tage stilling til tiltalen i august 2021.
Der er flere verserende sigtelser mod Mor.

Det må endvidere lægges til grund, at Mor konse-kvent har saboteret samværet med
Far siden parterne gik fra hinanden i slutningen af 2019, således at samværet i
realiteten har været af-brudt i 1½ år og der er sket forældrefremmedgørelse. Der har
ikke været samvær efter de 3 overvågede samvær, som blev aftalt i Familieretten i
Køben-havn, uanset det fremgår af at Barn havde savnet og klart viste glæde ved
gensy-net med sin far. En senere aftale om telefonsamtaler der blev indgået i
Familie-retten i Glostrup og senere mellem parterne blev ændret til en SMS aftale er
er ligeledes strandet. Parterne har afgivet divergerende forklaringer om SMS erne.
Mor har forklaret, at hun har oplyst telefonnum-meret til Far, som ingenting sender,
hvilket har gjort Barn ulykkelig. Far har forklaret, at han sender en hilsen hver
mandag ifølge aftalen, hvilket han kan dokumentere, men han hører aldrig no-get
igen.



29

Endelig må det efter forældrekompetenceundersøgelserne samt sagens forløb i øvrigt
lægges til grund, at Far, er den af parterne der bedst evner at se Barn, som hun er og
at varetage omsorgen for hende, så hun får mu-lighed for at udvikle et selvstændigt
jeg.

Far er endvidere den af parterne, der bedst kan samarbejde med myndighederne, idet
han har givet samtykke til anbringelse, hvilket Mor tidligere har afvist. Hun har
under sagen gen-tagne gange sagt, at hun først vil tage stilling til en eventuel
anbringelse efter opholdet på familieinstitutionen.

Samvær

Efter en samlet vurdering af sagens forløb og barnets forhold, herunder foræl-
drekompetenceundersøgelsen af Mor og Kommunes udtalelse af 23. juni 2021
sammenholdt med handleplanen af 24. juni 2021 og den børnesagkyndiges vurdering
efter børnesamtalen i retten, hvor Barn beskrives som et barn, der ikke har ro til at
udvikle sig uafhængigt af sin mor, finder retten, at Barn ikke for tiden skal have
samvær med Mor, jf. forældreansvarslovens § 19 og 21.

Retsplejelovens § 480, stk. 2

Dommen skal kunne fuldbyrdes, selv om den ankes inden fuldbyrdelsesfristens
udløb, jf. retsplejelovens § 480, stk. 2.

Retten finder efter ovennævnte særlige omstændigheder, at der er behov for, at
Kommune har mulighed for at handle hurtigt i forbindelse med en an-bringelse.

THI KENDES FOR RET:

Den fælles forældremyndighed ophæves, og Far skal have forældremyndigheden
alene over Barn, Født 2012.

Der fastsættes for tiden ikke samvær med Mor.

Ingen af parterne betaler sagsomkostninger til den anden part eller til statskas-sen.