Tiltale for manddrab efter straffelovens § 237. Påstand om konfiskation og udvisning
Ret: Østre Landsret (1. instans)
Faggruppe: Straffesag — Nævningesag
Sagsemner: Forurettede og vidner;
Liv og legeme;
Strafferetlige sanktioner og andre foranstaltninger;
Udlændinge;

/

UDSKRIFT
AF

ØSTRE LANDSRETS DOMBOG
____________

D O M

Afsagt den 18. marts 2008 af Østre Landsrets 1. afdeling

(landsdommerne A. F. Wehner og Lotte Haghfelt Wetterling (kst.), jf. retsplejelovens §

214, stk. 4, med nævninger).

1. afd. N nr. S-3315-07:

Anklagemyndigheden

mod

1) Tiltalte 1

(CPR nr. (Født 1964))

(advokat Kim Bagge, besk.)

2) Tiltalte 2

(CPR nr. (Født 1969))

(advokat Anders Boelskifte, besk.)

Under denne nævningesag har Statsadvokaten for København og Bornholm ved

anklageskrift af 5. december 2007 rejst tiltale til straf for

1.
Tiltalte 1

Manddrab efter straffelovens § 237,

Ved den 14. maj 2007 ca. kl. 00.58 på fortovet ud for Adresse 1 i By, eventuelt i

forening med Tiltalte 2, med ét knivstik, at have dræbt Forurettede.

2.
Tiltalte 2



/

- 2 -

Manddrab efter straffelovens § 237,

Ved den 14. maj 2007 ca. kl. 00.58 på fortovet ud for Adresse 1 i By, eventuelt i

forening med Tiltalte 1, med ét knivstik, at have dræbt Forurettede.

Der er nedlagt påstand om konfiskation af den i forhold 1 og 2 nævnte kniv.

Ved tilkendegivelser af 20. februar 2008 er endvidere nedlagt påstand om, at Tiltalte 1

og Tiltalte 2 udvises i medfør af udlændingelovens § 49, stk. 1, jf. § 22, nr. 6, med et af

retten nærmere fastsat indrejseforbud, jf. udlændingelovens § 32, stk. 2.

Tiltalte 1 har nægtet sig skyldig.

Tiltalte 2 har nægtet sig skyldig.

Oplysninger i sagen

Københavns Universitets Retsmedicinske Institut har afgivet obduktionserklæring af

15. maj 2007 vedrørende afdøde, hvoraf fremgår følgende konklusion:

” KONKLUSION:

Der er ved obduktionen af den efter det oplyste alkoholmisbrugende, 42-årige, let
overvægtige mand af tegn på vold påvist et stiksår i venstre side af brystet
gående gennem brystvæggen delvist overskærende bruskdelen af venstre 5.
ribben, gående gennem forsiden af hjertesækken, gennem højre hjertekammers
forvæg, gennem hjerteskillevæggen, ind i venstre hjertekammer endende i en
overfladisk stik-/snitlæsion i venstre hjertekammers bagvæg. Der var 650 ml
tyktflydende blod i venstre lungehule samt 200 ml sammenløbet blod i
hjertesækken.

Stiklæsionen var frisk, opstået ved skarp vold i live, meget vel ved stik/hug med
kniv.

Stikkanalens længde var ca. 8,5 cm og retningen var bagud og vandret.

Samtlige organer sås blege og blodfattige.

Af øvrige tegn på vold påvistes hudafskrabninger i venstre side af panden og på
næsen, underhudsblødninger på underlæben, underhudsblødning på højre
underarm, en overfladisk hudafskrabning ved højre i kindben samt



/

- 3 -

blodudtrædning i bløddelene i højre pande. Disse læsioner var alle friske, opstået
i live, kort tid forud for dødens indtræden, meget vel som følge af de i sagen
oplyste tilfælde af slagsmål/klammeri.

Af tegn på ældre vold påvistes ophelet brud af næseryggen.

Der påvistes ingen tegn på sygdom.

Hjernen var sæde for let væskeoverfyldning.

Nyrerne sås med shocknyreforandringver.

Lungerne var sæde for let akut luftoverfyldning.

Dødsårsagen må antages at være forblødning som følge af den påviste stiklæsion
i venstre side af brystkassen.

…

Liget er af en efter det oplyste 42-årig mand med alderssvarende udseende.
legemsbygningen er normal, ernæringstilstanden er let over middel. Vægten er 79
kg, højden er 170 cm. BMI 27,3.

…

Med liget i fuldt afklædt tilstand ses af tegn på vold:

1. I venstre side af brystkassen på forsiden, 121 cm over højre hæl og
begyndende 6 cm fra midtlinjen et vandret forløbende, let gabende stiksår,
målende 3 x 0,9 cm. Stiksåret er nærmest linseformet, let tilspidset i både
højre og venstre side, der er ingen svalehalekonfiguration, men stiksåret er
muligt let afrundet i venstre side. Der ses mørkerødt, sort, indtørret blod i det
øverste fedtlag under huden. Der er ingen sikker underhudsblødning i højre
eller venstre side eller langs randen af stiksåret.

2. i venstre side af panden, 4 cm fra toppen af kraniet og 2 cm til venstre for
midtlinjen en uregelmæssig, nærmest lodret stillet, timeglasformet, rødgullig
hudafskrabning, målende 3 x 1,5 cm og umiddelbart nedenfor denne en
mindre, rødgullig hudafskrabning, målende 1 x 0,5 cm.

3. På næseryggen umiddelbart til venstre for midtlinjen en rødlig, ikke
skorpedækket hudafskrabning, målende 0,8 x 0,4 cm samt på næsespidsen en
overfladisk hudafskrabning, målende 2 x 2 mm.

4. På underlæben tre blålilla blødninger, målende hver 0,3 x 1 cm.
5. Ved højre øjes ydre øjenkrog et lodret forløbende, ikke skorpedækket,

stribeformet, rødlig hudafskrabning, målende 1 x 0,1 cm.
6. På højre underarms bagside ud mod lillefingersiden en rødlig

underhudsblødning, målende 2 x 1 cm.

Der ses ingen afværgelæsioner i håndflader, på fingre, hænder eller underarme.

……”

Af supplerende erklæring af 23. juli 2007 fra Retsmedicinsk Institut, Retspatologisk
Afdeling, vedrørende afdøde fremgår:



/

- 4 -

”… at der i blodet påvistes en alkoholkoncentration på 2,11 promille og i
øjenvæske på 2,55 promille (begge mindsteværdier). …

Konklusion:
Resultatet af de supplerende undersøgelser giver ikke anledning til ændringer
eller tilføjelser til det i obduktionserklæringen vedrørende dødsårsagen anførte.
Nu afdøde havde indtaget alkohol forud for dødstidspunktet.”

Retsmedicinsk Institut, Retspatologisk Afdeling, har ved erklæring af 9. oktober 2007

til Københavns Politi, Drabssektionen, endvidere besvaret to spørgsmål om drabet

således:

”Instituttet har den 04-10-2007 modtaget Deres skrivelse dateret 02-10-2207 med
to spørgsmål omhandlende drabet på ovenstående.

Spørgsmål 1:
Kan han reagere efter stikket, – værge for sig, - gå til modangreb?

Svar:
Ved obduktionen den 15-05-2007 påvistes i venstre side af brystkassen en
stiklæsion, som gik igennem brystvæggen og delvist overskar bruskdelen af
venstre, femte ribben. Stikkanalen fortsatte gennem forsiden i hjertesækken, ind
gennem højre hjertekammers forvæg, gennem hjerteskillevæggen ind i venstre
hjertekammer endende i en overfladisk stik-/snitlæsion i venstre hjertekammers
bagvæg. En sådan læsion er ikke nødvendigvis øjeblikkeligt dræbende, og nu
afdøde kan derfor meget vel som i sagen oplyst have nået at reagere efter
stiklæsion, herunder i et vist omfang værge for sig og gå til modangreb. Der er
dog ikke påvist nogle former for afværgelæsioner efter skarp vold på nu afdødes
arme eller hænder, ligesom der ikke påvistes øvrige tegn på skarp vold.

Af øvrige tegn på frisk vold påvistes udelukkende følger efter stump vold, meget
som følge af de i sagen oplyste tilfælde af slagsmål/klammeri.

Spørgsmål 2:
Hvor hurtigt indtræder døden efter stikket?

Svar:
Den ved obduktionen ovenfor nævnte stiklæsion, som gik gennem hjertets to
pumpekamre, må antages at have medført dødens indtræden inden for få
minutter, forudgået af nedsat kraft og efterfølgende bevidstløshed grundet svær
forblødning.

At der er tale om forblødning understøttes af politirapporten, hvoraf det fremgik,
at nu afdødes tøj og krop var dækket med blod, ligesom der på gerningsstedet
fandtes en større blodpøl. Endvidere blev der ved obduktionen påvist 850 ml.
blod i venstre lungehule og hjertesækken, og samtlige organer sås blege og
blodfattige.”



/

- 5 -

Af kriminalteknisk erklæring af 11. juni 2007 vedrørende gerningsstedsundersøgelse
fremgår følgende sammenfatning og vurdering:

”Sammenfatning
Der blev fundet bloddryp på fortov og cykelsti umiddelbart ud for opgangen til
Adresse 1 samt blodstænk på en personbil, der holdt parkeret langs kantstenen ud
for opgangen til Adresse 1. Der fandtes ikke længere væk fra findestedet for
afdøde.

Vurdering
Gerningsstedet vurderes at være på Adresse 1.”

Af erklæring af 22. maj 2007 om personundersøgelse vedrørende Tiltalte 1 fremgår

blandt andet:

”Undersøgelsen viste:
En efter det oplyste 42-årig mand af thailandsk oprindelse med udseende
svarende til alderen. Legemsbygningen var normal. Ernæringstilstanden var
middel. Højde 163 cm Vægt 62,5. Undersøgte medvirkede villigt ved
undersøgelsen, men kom ikke med spontane oplysninger om det angiveligt
passerede, som ikke blev drøftet med undersøgte.

Undersøgte forekom normalt begavet uden tegn på akut psykisk sygdom, og han
forekom ikke sikkert påvirket af alkohol, medicin eller euforiserende stoffer.

Med undersøgte i fuldt afklædt tilstand påvistes af tegn på vold:

1. På venstre kind en rødlig, skorpedækket hudafskrabning målende 3 x 1 cm
med en underliggende underhudsblødning og bløddelshævelse målende 7 x 4
cm.

2. På venstre skulderblad en diskret blålig underhudsblødning målende 4 x 2
cm.

3. Opadtil på højre side af ryggen en blålig underhudsblødning målende 3 x 1
cm.

4. På venstre side af brystkassen en blålig underhudsblødning målende 5 x 2
cm.

Da undersøgte klagede over tandpine i venstre side af overmunden blev
retsodontolog Person. Efter inspektion af undersøgtes mund, blev det oplyst, at
der ikke påvistes friske læsioner af tænderne, men meget vel ømhed svarende til
kæben og indsiden af kinden under læsion nr. 1.

Der påvistes ingen tegn på sygdom.

Af særlige kendetegn påvistes et stort antal tatoveringer på krop og på arme. Der
påvistes ingen blodtilsmudsning. Undersøgtes negle var helt nedbidte.

KONKLUSION:



/

- 6 -

Ved undersøgelsen den 14-05-2007, kl. 13.55, af Tiltalte 1, CPR nr. (Født 1964),
fandtes en normalt bygget mand med udseende svarende til alderen. Undersøgte
medvirkede villigt ved undersøgelsen og forekom ikke umiddelbart påvirket af
alkohol, medicin eller euforiserende stoffer.

Af tegn på vold påvistes en hudafskrabning og underhudsblødning med
bløddelshævelse på venstre kind samt tre underhudsblødninger på kroppen. Disse
læsioner var alle af nyere dato, men formentlig opstået før det i sagen angivne
gerningstidspunkt som af undersøgte oplyste.

Der påvistes inden blodtilsmudsning.

…”

Af supplerende erklæring af 27. juni 2007 til personundersøgelsen vedrørende Tiltalte

1 fremgår:

”Retskemiske undersøgelser:
Resultatet af de retskemiske undersøgelser fremgår af vedlagte erklæringer fra
Retskemisk Afdeling, j.nr. RK 2007-0661 og A 2007-11413. Det fremgår, at der i
undersøgtes blod fandtes en alkoholpromille på 2,60 (mindsteværdi).

…”

Af erklæring af 16. maj 2007 om personundersøgelse vedrørende Tiltalte 2 fremgår

blandt andet:

”Undersøgelsen viste:
En efter det oplyste 37-årig mand med udseende svarende til alderen.
Ernæringstilstanden var middel. Legemsbygningen var spinkel. Højde 189 cm.
Vægt 75,8 kg. Undersøgte skønnedes påvirket af det angiveligt passerede i form
af nervøsitet. Han forekom ikke påvirket af alkohol, medicin eller euforiserende
stoffer. Undersøgte sås svedende og med rysten af hænderne som tegn på
begyndende alkoholabstinenser.

Der fandtes ingen punktformede blødninger i øjnenes bindehinder, i
øjenlågshuden, i ansigtshuden i øvrigt, i huden bag ørerne eller i
mundslimhinden.

Af tegn på vold påvistes flere overfladiske snitsår endende i underhuden således:

1. Et længdegående snitsår på håndfladesiden af højre hånds første finger
målende 0,6 x 0,1 cm.

2. Et længdegående snitsår på spidsen af højre hånds første finger målende
0,4 x 0,1 cm.

3. Et længdegående snitsår på spidsen af venstre hånds tredje finger
målende 1 x 0,1 cm.

4. Et tværgående snitsår på spidsen af venstre hånds femte finger.



/

- 7 -

5. Nedadtil på håndrygsiden af venstre underarm et tværgående
skorpedækket snitsår målende 0,2 x 3 cm.

Der påvistes adskillige underhudsblødninger således:

6. På forsiden af højre overarm en lilla/grønlig underhudsblødning
målende  0,5 cm i diameter.,

7. På håndrygsiden af højre underarm en grøn/blålig underhudsblødning,
målende 0,5 cm i diameter.

8. I venstre knæhase en blålig underhudsblødning målende 4 x 3 cm.
9. På udsiden af venstre underben en længdegående, lilla/blålig

underhudsblødning målende 10 x 3 cm indeholdende flere knapt
skorpedækkede hudafskrabninger, hvoraf den største målte 0,7 x 0,4 cm,
og den mindste ca. 0,2 cm i diameter.

Der påvistes endvidere flere hudafskrabninger således:

10. På højre hånds anden fingers mellemled en skorpedækket
hudafskrabning, målende 0,3 cm i diameter.

11. På højre hånds femte fingers grundstykke en skorpedækket
hudafskrabning, målende 0,2 cm i diameter.

12. På højre albue en skorpedækket hudafskrabning, målende 0,5 cm i
diameter.

13. På venstre albue en knapt skorpedækket, rødlig hudafskrabning,
målende 1,2 x 0,8 cm.

14. På venstre hånds anden fingers mellemste stykke en skorpedækket
hudafskrabning, målende 0,3 x 0,1 cm.

15. På venstre hånds tredje fingers mellemled en knapt skorpedækket
hudafskrabning, målende 0,5 x 0,2 cm.

Undersøgte oplyste, at læsionerne nr. 10-11 og 13-15 var opstået ved, at han
havde slået hænderne ind i en væg for flere dage siden. Undersøgte
kunne ikke oplyse, hvordan de andre læsioner var opstået.

Af særlige kendetegn påvistes et længdegående operationsar midt på nedre
bugvæg samt adskillige tværgående ar på venstre side af bugvæggen. Undersøgte
oplyste, at han [ Udeladt ] var blevet opereret på Glostrup Amtssygehus.

KONKLUSION:
Ved undersøgelsen den 15-05-2007, kl. 21.00, af Tiltalte 2, CPR nr. (Født 1969),
fandtes han påvirket af det angiveligt passerede i form af nervøsitet. Undersøgte
forekom ikke påvirket af alkohol, medicin eller euforiserende stoffer. Undersøgte
var svedende og med rysten af hænderne og således præget af alkoholabstinenser.
Det blev tilrådet politiet at kontakte fængselslægen ved ankomst til Vestre
Fængsel.

Af tegn på vold påvistes flere snitlæsioner på hænder og på venstre underarm.
Disse var alle knapt friske opstået ved skarp vold. Om opståelses-måden i øvrigt
kan intet sikkert siges.



/

- 8 -

Af yderligere tegn på vold påvistes hudafskrabninger og underhudsblødninger
af varierende alder på armene, begge hænder samt på venstre ben. Læsion 13 var
frisk, mens de øvrige læsioner var af nyere dato, opstået ved let stump vold. Om
opståelsesmåden i øvrigt kan intet sikkert siges.

…”

Af supplerende erklæring af 2. juli 2007 til personundersøgelsen vedrørende Tiltalte 2

fremgår:

”…
Retskemiske undersøgelser:
Resultatet af de retskemiske undersøgelser fremgår af vedlagte erklæringer fra
Retskemisk Afdeling, j.nr. RKI 2007-0663 og A 2007-11411. Det fremgår, at der
i undersøgtes blod fandtes en alkoholpromille på 0,49 (mindsteværdi).

…”

I kriminalteknisk erklæring af 15. maj 2007 vedrørende undersøgelse af hyrevogn er

blandt andet anført følgende:

”…

Indvendig undersøgelse (Foto 3 – 5)
Kabinen fremstod i sort plastmateriale. Der var lædersæder på for- og
bagsæderne. På begge forsæder var der monteret overtræk, der var med stof på
slidstederne på sidde- og rygområdet og læder for resten. Nakkestøtterne var med
stofovertræk. Til bagsædet var der monteret tre nakkestøtter. Kabinen fremstod i
øvrigt ordentlig og uden synlige pletter og andet, der visuelt umiddelbart kunne
indikere, at der var blod i kabinen.

På frontpanelet til højre for instrumentbrættet sad et overvågningskamera. For at
sikre, at der ikke blev overspillet på harddisken, blev kameraet blændet med tape.
Fra siden af instrumentpanelet i et særskilt rum blev harddisken (KT 25) fra
overvågningskameraet fjernet m.h.p. undersøgelse og gennemgang af
optagelserne.

Der blev foretaget fiberaftapening(KT 26) fra stofområdet på passagersædet.
Overtrækket til nakkestøtten (KT 27) fra passagersædet og overtrækket til den
højre nakkestøtte (KT 28) på bagsædet blev afmonteret m.h.p. undersøgelse for
mulig DNA.

Der blev foretaget aftørring (KT 29 – 34) for mulig DNA relevante steder i
kabinen.

Ved undersøgelsen med Luminol blev der konstateret positiv visuel reaktion som
for blod på ryglænet til passagersædet, hvor den visuelle reaktion fremkom som
striber i området øverst på ryglænet mellem stængerne til nakkestøtten og på et
område ca. 10 cm under ryglænets top. Disse områder



/

- 9 -

gav ved Compur-test positiv reaktion som for blod. Overtrækket fra ryglænet
(KT 82) blev sikret m.h.p. undersøgelse for blod og evt. DNA-profil.

Luminol undersøgelsen gav visuel positiv reaktion som for blod (KT 83) på det
indvendige håndtag til højre bagdør og på armlænet under håndtaget. På højre
bagdør indvendigt og længst til højre op mod vinduet sås ved Luminol
undersøgelsen visuel positiv reaktion som for blod (KT 84). På bagsædets ryglæn
nederst i højre side sås ved Luminol undersøgelsen visuel positiv reaktion som
for blod (KT 85).

...”

I kriminalteknisk erklæring af 13. juni 2007 vedrørende undersøgelse af en vindjakke

”Chamonix” er blandt andet anført følgende:

”…

Ad KT 127 (koster nr. 123): Vindjakke "Chamonix" (foto 1 – 10):

Mellembrun jakke med for og hætte mrk."Chamonix" str. L.

Jakken havde følgende synlige skader:
Sømmen i yderste lag stof var itu omkring venstre ærmegab. Beskadigelsen målte
ca. 15 cm i ærmesømmen og ca. 30 cm i sømmen mellem for- og bagstykke.
Sømmen i yderste lag stof var itu omkring højre ærmegab. Beskadigelsen målte
ca. 4 cm i ærmesømmen og ca. 10 cm i sømmen mellem for- og bagstykke. (Se
foto 1 og 5). Sømmene i flere af jakkens lommer var også itu.

Fra foret i jakkens hætte blev sikret KT 128: Hårlignende elementer.

Der fandtes blodtilsmudsninger følgende steder:

På venstre forlomme en blodtilsmudsning målende ca. 3 cm x 3 mm i en position
ca. 20 cm fra sidesøm og ca. 17 cm fra nederste kant samt en blodtilsmudsning
målende ca. 3 mm i diameter i en position ca. 16 cm fra sidesøm og ca. 8 cm fra
nederste kant (se foto 3).

Nederst på højre forstykke en blodtilsmudsning målende ca. 1 cm x 11/2 tran i en
position ca. 19 cm fra sidesøm og ca. 1 cm fra nederste kant (se foto 4).

På venstre ærmes bagside sås spredte blodtilsmudsninger i et område målende ca.
21/2 cm x 5 cm i en position ca. 3 cm fra ærmesøm og 0 cm fra nederste kant, en
blodtilsmudsning målende ca. 2 mm i diameter i en position ca. 11 cm fra
ærmesøm og ca. 17 cm fra nederste kant, 3 blodtilsmudsninger hver målende ca.
3 mm x 1 mm i en position ca. 7 – 9 cm fra armesøm og ca. 19 cm fra nederste
kant samt en blodtilsmudsning målende ca. 1/2 cm x 1 cm i en position ca. 11 cm
fra ærmesøm og ca. 25 cm fra nederste søm (se foto 7).



/

- 10 -

På højre ærmes bagside sås spredte blodtilsmudsninger i et område målende ca.
1  /2 cm x 5 cm i en position ca. 4 cm fra ærmesømmen og 0 cm fra nederste
kant, en blodtilsmudsning målende ca. 1 cm x 2 cm i en position ca. 7 cm fra
ærmesømmen og ca. 3 cm fra nederste kant samt spredte blodtilsmudsninger i et
område målende ca. 2 cm x 1 cm i en position ca. 7 cm fra ærmesømmen og ca. 5
cm fra nederste kant (se foto 8).

1

Nederst på højre bagstykke en blodtilsmudsning målende ca. 1 cm x 2 mm i en
position ca. 7 cm fra sidesøm og ca. 15 cm fra nederste kant, 2
blodtilsmudsninger hver målende ca. 3 mm diameter i en position ca. 8,5 cm fra
sidesøm og ca. 11 cm fra nederste kant, spredte blodtilsmudsninger i et område
målende ca. 3,5 cm x 2 cm i en position ca. 8,5 cm fra sidesøm og ca. 7 cm fra
nederste kant samt en blodtilsmudsning målende ca. 3 mm i diameter i en
position ca. 9 cm fra sidesøm og ca. 3 cm fra nederste kant (se foto 9).

Indvendigt i jakkens for på bagstykket ud for højre hæfte sås spredte
blodtilsmudsninger i et område målende ca. 5 cm x 6 cm i en position ca. 7-13
cm frasidesøm og ca. 9 – 14 cm fra nederste kant (se foto 10).
Der fandtes ikke yderligere af umiddelbar kriminalteknisk interesse for sagen.

…”

I kriminalteknisk erklæring af 29. juni 2007 vedrørende undersøgelse af Tiltalte 1's

beklædning er blandt andet anført følgende:

” …

Ad KT 105 (koster nr. 121): Hvid jakke (foto 16 — 22):
Hvid jakke med sorte og grå kontraster mrk. "Etirel" str. 44. Foran har jakken 2
skrålommer ud for brystet og 2 lommer nederst.
Jakken bar ikke præg af at have været vasket for nylig.
Der sås følgende blodtilsmudsninger på forsiden:
På venstre forstykke målende ca. 11/2 mm i diameter placeret ca. 16 cm fra
nederste kant og ca. 15 cm fra lynlåslukningen (se foto 17).
På venstre forstykke i et område målende ca. 2 cm x 3 cm placeret ca. 43 cm fra
nederste kant og ca. 18 cm fra lynlåslukningen (se foto 18).
På venstre forstykke i et område målende ca. 2 mm x 1 cm placeret nær
kantsyningen ca. 4 cm fra nederste kant og ca. 27 cm fra lynlåslukningen. På.
venstre ærme i et område målende ca. 1/2 cm i diameter placeret ca. 33 cm fra
ærmeåbningen og ca. 9 cm fra ærmets syning, På ærmets øverste del sås tillige
flere spredte blodtilsmudsninger af mindre og/eller svagere karakter (se foto 19).
På højre ærme sås 3 bladstænk hver målende ca. 1 mm i diameter, hvoraf de 2 var
lettere udtværet, samt en blodtilsmudsning målende ca. 1/2 nym x 1 cm placeret
ca. 13 cm fra ærmeåbningen og ca, 10 cm fra ærmets syning (se foto 20).
Der sås følgende blodtilsmudsninger på bagsiden:
På højre ærme målende ca. 3 mm x 4 mm placeret ca. 51/2 cm fra ærmeåbningen
og ca. 8 cm fra ærmets syning (se foto 22),



/

- 11 -

På højre ærme målende ca. 2 mm x 3 mm placeret ca. 61/2 cm fra ærmeåbningen
og ca, 6 cm fra ærmets syning (se foto 22).
På højre ærme målende ca. 1 mm x 11/2 mm placeret ca.. 12 cm fra
ærmeåbningen og ca. 61/2 cm fra ærmets syning (se foto 22), Ca. midt på
rygstykkets midterste del målende ca. 1/2 cm i diameter placeret ca. 63 cm fra
nederste kant og ca. 191/2 cm fra syningen i venstre ærmegab. På venstre ærme
målende ca. 1/2 mm x 2 mm placeret ca.. 32 cm fra
ærmeåbningen og ca. 21 cm fra ærmets syning.
Foran på højre forstykke ca. 7 cm fra nederste kant og umiddelbart ved kanten
ved lynlåsen var der en brandskade i stoffet med et hul målende ca. 1 min i
diameter. I jakkens nederste højre lomme lå 2 brugte engangslommetørklæder
uden blod samt en tom indpakning hertil. Der fandtes ikke skader eller andet af
umiddelbar kriminalteknisk interesse for sagen.
….”

Af erklæring fra Retsmedicinsk Institut, Retsgenetisk Afdeling, af 1. august 2007

vedrørende retsgenetiske undersøgelser fremgår blandt andet følgende:

”…

KONKLUSION

Prøver fra personundersøgelse af Tiltalte 1 CPR nr. (Født 1964).

Aftørret materiale fra højre hånd.

Der blev ikke påvist blod, men der blev påvist DNA fra menneske i det aftørrede
materiale.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at det aftørrede materiale indeholdt DNA fra
mere end en person. Resultatet er i overensstemmelse med, at det aftørrede
materiale indeholdt en større mængde DNA fra en person og en mindre mængde
DNA fra en anden person. Den større mængde DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1
selv, men ikke fra Forurettede eller fra Tiltalte 2. Det kan ikke udelukkes, at den
mindre mængde DNA kan hidrøre fra Forurettede og/eller fra Tiltalte 2.

Materiale aftørret fra venstre hånd

Der blev påvist svage tegn på tilstedeværelse af blod, og der blev påvist DNA fra
menneske i det aftørrede materiale.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at det aftørrede materiale indeholdt DNA fra
mere end en person. Resultatet er i overensstemmelse med, at det aftørrede
materiale indeholdt en større mængde DNA fra en person og en mindre mængde
DNA fra en anden person. Den større mængde DNA i det aftørrede materiale kan
hidrøre fra Tiltalte 1 selv, men ikke fra Forurettede eller fra Tiltalte 2. Den
mindre mængde DNA kan hidrøre fra Tiltalte 2, mens der ikke fandtes
holdepunkt for, at den mindre mængde DNA kan hidrøre fra Forurettede.



/

- 12 -

Prøver fra personundersøgelse af Tiltalte 2 CPR nr. (Født 1969).

Ti negleskrab fra højre og venstre hånd

Der fandtes intet blodlignende materiale i negleskrabene. Der fandtes
vævs-/sekretlignende materiale, og der blev påvist DNA fra menneske i alle
negleskrab fra højre hånd og i alle negleskrab fra venstre hånd. Der kunne ikke
ekstraheres tilstrækkeligt DNA til DNA-profilanalyse.

Der fandtes fibre i alle negleskrab fra højre og venstre hånd.

Prøver/effekter sikret fra hyrevogn KT nr. 24.

KT nr. 82: Et overtræk til højre forsædes ryglæn.

Der blev påvist svage tegn på tilstedeværelse af blod, og der blev påvist DNA fra
menneske i materiale aftørret fra to af Kriminalteknisk Center afmærkede
områder på overtrækket (plet 1 og plet 2).

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 1 indeholdt DNA fra mere end to
personer. En del af det undersøgte DNA i plet 1 kan hidrøre fra Forurettede. Der
er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA kan hidrøre fra
Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

DNA-profilen for plet 1 blev beregnet til at være mere end 1.000.000 gange mere
sandsynlig, hvis en del af det undersøgte DNA hidrører fra Forurettede, end hvis
ikke en del af det undersøgte DNA hidrører fra Forurettede.
Beregningen er baseret på hyppigheder af DNA-faktorer i den danske befolkning
og forudsætter, at ingen af de påviste DNA-faktorer hidrører fra person, som er
nært beslægtede med Forurettede.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 2 indeholdt DNA fra mere end to
personer, En del af det undersøgte DNA i plet 2 kan hidrøre fra Forurettede. Der
er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA i plet 2 kan
hidrøre fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

KT nr 83  To vatpinde med materiale aftørret fraindvendigt håndtag på højre
bagdør
Der blev påvist svage tegn på tilstedeværelse af blod, oa der blev påvist DNA fra
menneske i materiale fra vatpindene, men der kunne ikke ekstraheres
tilstrækkeligt DNA til DNA-profilanalyse.

.

KT nr 84: To vatpinde med materiale aftørret fra højre bagdør yderst til højre
under vinduet
Der blev ikke påvist tegn på tilstedeværelse af blod, men der blev påvist DNA fra
menneske i materiale fra vatpindene.



/

- 13 -

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet indeholdt DNA fra mere end to
personer. Det kan ikke udelukkes, at noget af det undersøgte DNA kan hidrøre
fra Forurettede. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte
DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

KT nr 85: To vatpinde med materiale aftørret fra højre bagsæde fra ryglænet
nederst i højre side, mod højre bagdør.

Der blev ikke påvist blod, men der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra
vatpindene.
Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet fra vatpindene indeholdt DNA fra
mere end to personer. Det kan ikke udelukkes, at noget af det undersøgte DNA
kan hidrøre fra Forurettede. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det
undersøgte DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

KT nr 27: Et overtræk til passagersædets nakkestøtte.

Der blev ikke påvist blod, men der blev påvist DNA fra menneske i materiale
aftørret fra hele ydersiden af overtrækket.
Ved DNA-profilanalyse fandtes, at det aftørrede materiale indeholdt DNA fra
mere end fire personer. Det kan ikke udelukkes, at noget af det undersøgte DNA
kan hidrøre fra Forurettede, fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.
KT nr 28: Et overtræk til højre bagsædes nakkestøtte.
Der blev påvist DNA fra menneske i materiale aftørret fra hele ydersiden af
overtrækket.
Ved DNA-profilanalyse fandtes, at det aftørrede materiale indeholdt DNA fra
mere end tre personer. Det kan ikke udelukkes, at noget af det undersøgte DNA
kan hidrøre fra Tiltalte 2. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det
undersøgte DNA kan hidrøre fra Forurettede eller fra Tiltalte 1.

KT nr. 29: to vatpinde med materiale aftørret fra armstøtte ved højre fordør.

Der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra vatpindene.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet fra vatpindene indeholdt DNA fra

mere end to personer. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det

undersøgte DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1, fra Forurettede eller fra Tiltalte 2.

KT nr 30: To vatpinde med materiale aftørret fra rude ved passagersæde.

Der blev påvist tegn på tilstedeværelse af DNA fra menneske i materiale fra

vatpindene, men der kunne ikke ekstraheres tilstrækkeligt DNA til DNA-

profilanalyse.

KT nr. 31: To vatpinde med materiale aftørret fra konsol ved passagersæde.

Der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra vatpindene.



/

- 14 -

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet indeholdt DNA fra mere end to
personer. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA kan
hidrøre fra Forurettede, fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

KT nr 33: To vatpinde med materiale aftørret fra armlæn ved højre bagdør.
Der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra vatpindene.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet indeholdt DNA fra mere end to
personer. En del af det undersøgte DNA kan hidrøre fra Forurettede. Der er ikke
fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1
eller fra Tiltalte 2.

DNA-profilen for materialet fra vatpindene blev beregnet til at være 82880 gange
mere sandsynlig, hvis en del af det undersøgte DNA hidrører fra Forurettede, end
hvis ikke en del af det undersøgte DNA hidrører fra Forurettede.
Beregningen er baseret på hyppigheder af DNA-faktorer i den danske befolkning
og forudsætter, at ingen af de påviste DNA-faktorer hidrører fra personer, som er
nært beslægtede med Forurettede.

KT nr. 34: To vatpinde med materiale aftørret fra bagsiden af passagersædets
nakkestøtte.

Der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra vatpindene.
Ved DNA-profilanalyse fandtes, at materialet indeholdt DNA fra mere end en
person. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA kan
hidrøre fra Forurettede, fra Tiltalte 1 eller fra Tiltalte 2.

Prøve/effekt sikret af politiet.

KT nr. 107: En dolk med sort skæfte sikret fra sandkasse ud for børnehave på
Adresse 2.

Der blev påvist tegn på tilstedeværelse af blod, og der blev påvist DNA fra
menneske i materiale aftørret fra skæftet. Der blev påvist menneskeblod i
materiale aftørret fra knivsbladet. Det blodlignende materiale aftørret fra skæftet
og blodet aftørret fra knivsbladet kan hidrøre fra Forurettede, men ikke fra
Tiltalte 1 eller Tiltalte 2.
KT nr 109: En vatpind med blodlignende materiale aftørret fra knivsbladet på
dolken KT nr 107.

Der blev påvist menneskeblod svarende til blodlignende materiale på vatpinden.

Blodet fra vatpinden kan hidrøre fra Forurettede, men ikke fra Tiltalte 1 eller fra
Tiltalte 2.
DNA-profilerne for det blodli  nende materiale aftørret fra skæftet og knivsbladet
på dolken KT nr. 107 og blodet fra vatpindene KT nr. 109 blev beregnet til at
være mere end 1.000.000 gange mere sandsynlige, hvis blodet og det
blodlignende materiale hidrører fra Forurettede, end hvis blodet og det
blodlignende materiale hidrører fra en tilfældig anden person i den danske
befolkning. Beregningen er kun gældende ved sammenligning med personer, der
ikke er nært beslægtede med Forurettede.

g



/

- 15 -

…

Beklædning sikret fra lejlighed Adresse 3, 2500 Valby.

KT nr 105  Fn hvid jakke

Der blev påvist menneskeblod svarende til tre af Kriminalteknisk

Center beskrevne blodlignende tilsmudsninger på forsiden ved venstre

brystlomme (plet 1), på forsiden af højre ærme ned ad til (plet 3) og på bagsiden

af højre ærme tæt ved ribkanten (plet 4).

.

Der blev påvist tegn på tilstedeværelse af blod, og der blev påvist DNA fra
menneske svarende til en af Kriminalteknisk Center beskrevet blodlignende
tilsmudsning på venstre forlomme (plet 2).

Blodet fra plet 1 kan hidrøre fra Tiltalte 2, men ikke fra Forurettede eller fra
Tiltalte 1.
DNA-profilen for blodet fra plet 1 blev beregnet til at være mere end 1.000.000
gange mere sandsynlig, hvis blodet hidrører fra Tiltalte 2, end hvis blodet
hidrører fra en tilfældig anden person i den danske befolkning. Beregningen er
kun gældende ved sammenligning med personer, der ikke er nært beslægtede
med Tiltalte 2.
Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 2 indeholdt DNA fra mere end en person.
En del af det undersøgte DNA kan hidrøre fra Forurettede. Det kan ikke
udelukkes, at en anden del af det undersøgte DNA i plet 2 kan hidrøre fra Tiltalte
1. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA i plet 2 kan
hidrøre fra Tiltalte 2.
DNA-profilen for plet 2 blev beregnet til at være mere end 1.000.000 gange mere
sandsynlig, hvis en del af let undersøgte DNA hidrører fra Forurettede, end hvis
ikke en del af det undersøgte DNA hidrører fra Forurettede. Beregningen er
baseret på hyppigheder af DNA-faktorer i den danske befolkning og forudsætter,
3.t ingen af de påviste DNA-faktorer hidrører fra personer, der er nært beslægtede
med Forurettede.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 3 indeholdt DNA fra mere end en person.
En del af det undersøgte DNA i plet 3 kan hidrøre fra Forurettede. Det kan ikke
udelukkes, at en anden del af det undersøgte DNA kan hidrøre fra Tiltalte 1. Der
er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA i plet 3 kan
hidrøre fra Tiltalte 2.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 4 indeholdt DNA fra mere end en
person. Resultatet er i overensstemmelse med, at plet 4 indeholdt en større
mængde DNA fra en person og en mindre mængde DNA fra en anden person.
Den større mængde DNA kan hidrøre fra Tiltalte 2, men ikke fra Forurettede
eller fra Tiltalte 1. Det kan ikke udelukkes, at den mindre mængde DNA i plet 4
kan hidrøre fra Tiltalte 1, Den mindre mængde DNA kan ikke hidrøre fra
Forurettede.

…

KT nr 127: En vindjakke mrk "CHAMONlX”



/

- 16 -

Der blev påvist menneskeblod svarende til fire af Kriminalteknisk Center
afmærkede blodlignende tilsmudsninger; på venstre forlomme (plet 1), på
bagsiden af højre ærme ned mod kanten (plet 2), på bagsiden af venstre ærme
svarende til albuens placering (plet 3) og på bagstykket i venstre side ned ad til
(plet 4).

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 1 indeholdt DNA fra mere end en person.
En del af det undersøgte DNA kan hidrøre fra Forurettede. Der er ikke fundet
holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA i plet 1 kan hidrøre fra Tiltalte 1
eller fra Tiltalte 2.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 2 indeholdt DNA fra mere end en person.
Resultatet er i overensstemmelse med, at plet 2 indeholdt en større mængde DNA
fra en person og en mindre mængde DNA fra en anden person. Den større
mængde DNA kan hidrøre fra Forurettede, men ikke fra Tiltalte 1 eller fra
Tiltalte 2. Den mindre mængde DNA kan ikke udelukkes at kunne hidrøre fra
Tiltalte 1 og eller fra Tiltalte 2.

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 3 indeholdt DNA fra mere end en person.
Resultatet er i overensstemmelse med, at plet 3 indeholdt en større mængde DNA
fra en person og en mindre mænge DNA fra en anden person. Den større
mængde DNA i plet 3 kan hidrøre fra Forurettede men ikke fra Tiltalte 1 eller fra
Tiltalte 2. Det kan ikke udelukkes, at en del af den mindre mængde DNA kan
hidrøre fra Tiltalte 2. Den mindre mængde DNA kan ikke hidrøre fra Tiltalte 1.

Blodet fra plet 4 kan hidrøre fra Forurettede, men ikke fra Tiltalte 1 eller fra
Tiltalte 2.

DNA-profilerne for blodet fra plet 4 og for de større mængder DNA i plet 2 og
plet 3 blev beregnet til at være mere end 1.000.000 gange mere sandsynlige, hvis
blodet og de større mængder DNA hidrører fra Forurettede, end hvis blodet og de
større mængder DNA hidrører fra en tilfældig anden person i den danske
befolkning. Beregningen er kun gældende ved sammenligning med personer, der
ikke er nært slægtede med Forurettede.

Der blev påvist DNA fra menneske i materiale fra et område på vrangsiden
svarende til nakkens placering (plet 5).

Ved DNA-profilanalyse fandtes, at plet 5 indeholdt DNA fra mere end to
personer. En del af det undersøgte DNA i plet 5 kan hidrøre fra Tiltalte 2. Det
kan ikke udelukkes, at noget af det undersøgte DNA i plet 3 kan hidrøre fra
Tiltalte 1. Der er ikke fundet holdepunkt for, at noget af det undersøgte DNA kan
hidføre fra Forurettede.

DNA-profilen for plet 5 blev beregnet til at være 22.680 gange mere sandsynlig,
hvis en del af det undersøgte DNA hidrører fra Tiltalte 2, end hvis ikke en del af
det undersøgte DNA hidfører fra Tiltalte 2. Beregningen er
baseret på hyppigheder af DNA-faktorer i den danske befolkning og forudsætter,
at ingen af de påviste DNA-faktorer hidrører fra personer, som er nært
beslægtede med Tiltalte 2.



/

- 17 -

…”

Personlige oplysninger

Tiltalte 1 er senest straffet ved:

Afgjort ved bødeforelæg, den 11.11.03 af Københavns politi, regnskabsafd., bøde
kr. 300,00 for strfl. § 276, jf. § 287, stk. 1.

Tiltalte 1 har været mentalundersøgt på Justitsministeriets Retspsykiatriske Klinik, som

har afgivet en erklæring af 20. februar 2008, hvoraf fremgår følgende:

”Konklusion

Observanden er herefter ikke sindssyg, og han kan ikke antages at have været
sindssyg på tidspunktet for det påsigtede forhold. Han var da under påvirkning af
alkohol, men der findes ikke holdepunkter for tilstedeværelsen af en abnorm
rustilstand. Han er jævnt begavet, og han lider ikke af epilepsi.

Observanden har siden barndommen haft indlæringsproblemer, og han har
angiveligt, siden han var 15 år gammel, haft nedsat hukommelse og nedsat
koncentrationsevne. Han har misbrugt alkohol, siden han var ca. 25 år gammel.
Han har aldrig haft kontakt til det psykiatriske behandlingssystem.

Ved aktuelle undersøgelse findes observanden præget af dårlig intellektuel
funktion, konkret tankegang samt svækket indprentningsevne, koncentration og
hukommelse. Der findes ingen sindssygelige symptomer. Observanden har
sandsynligvis en begyndende svækkelse af åndsevnerne (demens) som følge af
mangeårigt alkoholmisbrug, men det kan ikke helt udelukkes, at der har
forekommet en skade allerede fra ungdommen i forbindelse med et kranietraume.

Observanden findes herefter omfattet af straffelovens § 69. Såfremt han findes
skyldig, kan der imidlertid ikke peges på foranstaltninger, jf. straffelovens § 68,
2. pkt., som mere formålstjenlige end evt. straf til at forebygge risikoen for
fornyet kriminalitet.”

Udlændingeservice har ved brev af 12. februar 2008 udtalt blandt andet følgende om
Tiltalte 1 vedrørende spørgsmålet om udvisning:

”…

Opholdsgrundlag og længde



/

- 18 -

Den 20. februar 1995 søgte Tiltalte 1 via Servicecentret om opholdstilladelse
under henvisning til sin herboende ægtefælle. Tiltalte 1 fik den 20. februar 1995
opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold efter den dagældende
udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, indtil den 20. februar 1996. Denne tilladelse
er senest den 29. maj 1998 meddelt tidsubegrænset.

Den 20. februar 1995 blev pågældende tilmeldt folkeregisteret.

Længden af Tiltalte 1's lovlige ophold i relation til udvisningsbestemmelserne
regnes fra den 20. februar 1995, hvor pågældende indgav ansøgning om
opholdstilladelse i Danmark, jf. herved udlændingelovens § 27, stk. 1.

Efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvori en udlænding har
været varetægtsfængslet forud for en senere domfældelse eller har udstået
frihedsstraf eller været undergivet anden strafferetlig retsfølge, der indebærer
eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have
medført ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens §
27, stk. 1.

Tiltalte 1 har således – når den i udlændingelovens § 27, stk. 5 nævnte periode
fratrækkes – haft lovligt ophold i Danmark i ca. 12 år.

Udvisningshjemmelen

Udlændingeservice er af den opfattelse, at opholdets længde fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.

Efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt
ophold her i landet i mere end de sidste 9 år, udvises, hvis udlændingen efter
straffelovens § 237, idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig
retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en
lovovertrædelse, der ville have medført en straf af denne karakter.

§ 26-forhold

Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt de i udlændingelovens § 26, stk. 1, nævnte
forhold kan antages at gøre en beslutning om udvisning særlig belastende for
Tiltalte 1, skal styrelsen bemærke følgende:

Ad § 26, stk. 1, nr. 1

Tiltalte 1 fik opholdstilladelse i Danmark den 20. februar 1995, i en alder af 30
år. Han har ingen uddannelse, men har arbejdet på Arbejdsplads 1 som opvasker
og på Arbejdsplads 2 med rengøring. Summen af arbejde er anslået til 5 år –
resten af tiden har han fået penge af kommunen. Han har gået på dansk
sprogskole 2 gange om ugen i ca. ½ år. Han kan læse en lille smule dansk, men
kan ikke skrive eller tage sproget. Han har aldrig været medlem af nogen
fagforening eller nogen anden dansk forening.

Ad § 26, stk. 1, nr. 2



/

- 19 -

Tiltalte 1 er 43 år. Han har problemer med højre arm, som han har fået noget
medicin for. Han har fået astmamedicin gennem 2 år. Der er ingen andre kendte
problemer.

Ad § 26, stk. 1, nr. 3

Tiltalte 1 har tidligere været gift med en herboende thailandsk kvinde, men har
ingen forbindelse til hende. Senere var han sammen med en anden thailandsk
kvinde, med hvem han fik en datter. Datteren er blevet bortadopteret, og han har
ikke set datteren i de sidste 3 til 4 år. Han har heller ingen forbindelse til
datterens mor.

Tiltalte 1 har 4 søskende, sin far og dennes kone der alle bor i Danmark. De
kender efter det oplyste intet til hans nuværende situation.

Tiltalte 1 har en grønlandsk kæreste, som han er glad for, men som han har svært
ved at kommunikere med. De har kendt hinanden i 2 år.

Tiltalte 1 har ingen gennemgående danske venner, og dermed ingen nære forhold
til personer af dansk herkomst.

Ad § 26, stk. 1, nr. 4

En eventuel udvisning vil ikke have opholdsmæssige konsekvenser for
herboende personer.

Ad § 26, stk. 1, nr. 5

Tiltalte 1 er opvokset i Thailand og har boet der i 30 år. Han taler flydende rigs-
thailands samt en dialekt i nordøst Thailand. Han har også et thailandsk
skriftsprog. Han har aldrig begået kriminalitet i Thailand, eller haft problemer
med mynndighederne der. Efter det oplyste har han ingen familie i Thailand.

Ad § 26, stk. 1, nr. 6

Særligt vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er risiko for, at Tiltalte 1 uden
for de i § 7, stk. 1 og 2 (asylbegrundende forhold), nævnte tilfælde vil lide
overlast i det land, hvor han efter udvisningen kan ventes at tage ophold, skal
Udlændingeservice bemærke, at vi ikke efter de i sagen foreliggende oplysninger
finder, at der er risiko for, at den pågældende vil blive udsat for særlig byrdefulde
strafforanstaltninger ved tilbagevenden til Thailand, eller for at pågældende dér
vil blive straffet for den samme lovovertrædelse, som han måtte blive dømt for i
Danmark (dobbeltstraf), idet det Thailandske udenrigsministeriums juridiske
afdeling har oplyst, at en thailandsk statsborger, der i et tredjeland er blevet dømt
for en lovovertrædelse og efter endt fuld afsoning af straffen vender tilbage til
Thailand, ikke vil blive retsforfulgt for den pågældende lovovertrædelse af de
thailandske myndigheder.

Styrelsen vedlægger kopi af Udenrigsministeriets høringssvar af 29. juli 2003.

Udtalelse om udvisningsspørgsmålet



/

- 20 -

Det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens
§ 26, stk. 2, at en udlænding skal udvises efter § 22, nr. 4-7, medmindre de i stk.
1 nævnte forhold taler afgørende derimod.

På baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter,
og om at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 14 års varighed
sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 1, nævnte hensyn, kan
Udlændingeservice tiltræde anklagemyndighedens indstilling om
udvisningsspørgsmålet.

Konsekvenser ved en eventuel udvisning

Det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et
indrejseforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1.
i den førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.

Fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32,
stk. 2, nr. 1-5.

Det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i
forbindelse med udvisning efter § 22, nr. 4-7 eller for udlændinge, som ikke har
haft lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog altid for
mindst 5 år.

…”

Tiltalte 2 er senest straffet ved:

Betinget dom og bøde den 23.09.02 af Retten i Tåstrup, fængselsstraf i 30 dage,
betingelser indtil den 23.09.03, bøde kr. 1000, forvandlingsstraf i 6 dage for
straffelovens § 244 i medfør af straffelovens § 56, stk. 2 mod 1 års prøvetid. I
medfør af straffelovens § 58, stk. 2, idømt tillægsbøde.

Udeblivelsesdom den 09.05.05 af Retten i Sæby, 4 dagbøder á kr. 250 for
straffelovens § 265.

Udeblivelsesdom den 21.06.05 af Retten på Frederiksberg, 6 dagbøder á kr. 500
for straffelovens § 265.

Dom den 30.08.05 af Københavns Byret, 25. afd., fængselsstraf i 3 mdr. for
straffelovens § 244, jf. § 247, stk. 1, løsladt den 14.12.05, prøvetid indtil den
14.12.07, ifølge Fængslets Resl. af 16.11.05 prøveløsladt mod 2 års prøvetid.
Reststraf 34 dage.

Tiltalte 2 har været mentalundersøgt på Justitsministeriets Retspsykiatriske Klinik, som

har afgivet en erklæring af 23. oktober 2007, hvoraf fremgår følgende:

”Konklusion



/

- 21 -

Observanden er herefter ikke sindssyg, og han kan ikke antages at have været
sindssyg på tidspunktet for den påsigtede kriminalitet. Han er normalt begavet,
og han lider ikke af epilepsi eller af erhvervet svækkelse af åndsevnerne
(demens).

Observanden er opvokset under følelsesmæssigt og materielt almindelige kår i
Tyrkiet, han emigrerede til Danmark som 21-årig, men han er fortsat tyrkisk
statsborger. Såvel i ungdomsårene i Tyrkiet som i hovedparten af den tid, han har
boet i Danmark, har han i social- og erhvervsmæssig henseende været forholdsvis
velintegreret. Han har i løbet af voksenalderen imidlertid udviklet
alkoholafhængighedssyndrom, og han har gennem det seneste halvandet år tillige
haft et misbrug af centralstimulerende stoffer (kokain og amfetamin).

Observanden har to gange i sit livsløb i impulsivitet udvist selvskadende adfærd,
og i forbindelse hermed har han haft kontakt til sundhedsvæsnet, men han har i
øvrigt aldrig modtaget psykologisk eller psykiatrisk behandling.

Ved aktuelle undersøgelse er observanden fundet normalt begavet, og der er
fundet visse tegn på, at han i sin personlige egenart muligvis er lettere
karakterafvigende, men han har ikke frembudt symptomer eller andre tegn på en
egentlig sindssygdom. En testpsykologisk begrundet mistanke om psykisk
skrøbelighed har ikke kunnet verificeres klinisk psykiatrisk. Han er således
diagnostisk i det væsentlige karakteriseret ved sit misbrug af flere forskellige
psykoaktive stoffer. Han var påvirket af alkohol på tidspunktet for den påsigtede
kriminalitet, men der er ingen holdepunkter for at antage, at en patologisk rus har
forekommet.

Observanden findes herefter omfattet af straffelovens § 69. Man kan imidlertid
ikke, såfremt han findes skyldig, pege på foranstaltninger, jf. samme lovs § 68, 2.
pkt., som mere formålstjenlige end straf til forebyggelse af risikoen for fremtidig
ligeartet kriminalitet. I forbindelse med evt. betinget dom, kombinationsdom eller
prøveløsladelse anbefales tilsyn af kriminalforsorgen med vilkår om lægeligt
ledet behandling mod misbrug af alkohol og/eller euforiserende stoffer.”

Udlændingeservice har den 2. februar 2008 udtalt vedrørende Tiltalte 2 blandt andet
vedrørende udvisningsspørgsmålet:

”…

Opholdsgrundlag og længde

Den 14. september 1990 søgte Tiltalte 2 via den danske ambassade i Ankara om
opholdstilladelse under henvisning til sin herboende ægtefælle. Tiltalte 2 fik den
17. januar 1991 opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold efter
udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2. Denne tilladelse er den 22. februar 1993
meddelt tidsubegrænset.

Den 16. februar 1991 blev pågældende tilmeldt folkeregisteret.



/

- 22 -

Længden af Tiltalte 2's lovligt ophold i relation til udvisningsbestemmelserne
regnes fra den 16. februar 1991, hvor pågældende blev tilmeldt folkeregisteret, jf.
herved udlændingelovens § 27, stk. 1.

Efter udlændingelovens § 27, stk. 5, medregnes den tid, hvori en udlænding har
været varetægtsfængslet forud for en senere domfældelse eller har udstået
frihedsstraf eller været undergivet anden strafferetlig retsfølge, der indebærer
eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have
medført ubetinget frihedsstraf, ikke i perioden beregnet efter udlændingelovens §
27, stk. 1.

Tiltalte 2 har således – når den i udlændingelovens § 27, stk. 5 nævnte periode
fratrækkes – haft lovligt ophold i Danmark i cirka 16 år.

Udvisningshjemmelen

Udlændingeservice er af den opfattelse, at opholdets længde fører til, at
betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelovens § 22, nr. 6.

Efter udlændingelovens § 22, nr. 6, kan en udlænding, som har haft lovligt
ophold her i landet i mere end de sidste 9 år, udvises, hvis udlændingen idømmes
ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver
mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse der ville have medført en
straf af denne karakter, herunder for overtrædelse af straffelovens § 237.

§ 26-forhold

Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt de i udlændingelovens § 26, stk. 1, nævnte
forhold kan antages at gøre en beslutning om udvisning særlig belastende for
Tiltalte 2, skal servicen bemærke følgende:

Ad § 26, stk. 1, nr. 1

Pågældende har i 1990’erne haft fast arbejde eller deltaget i undervisning.
Pågældende har ikke siden 2000 været tilknyttet det danske arbejdsmarked.
Pågældende taler og skriver dansk. Pågældende har mange herboende venner.

Ad § 26, stk. 1, nr. 2

Pågældende er sund og rask.

Ad § 26, stk. 1, nr. 3

Pågældende har været gift med en herboende person, med hvem han har to
mindreårige børn. Moderen har den fulde forældremyndighed over børnene, som
han ikke har set siden 2002.

Ad § 26, stk. 1, nr. 4

En eventuel udvisning vil ikke have opholdsmæssige konsekvenser for
herboende personer.



/

- 23 -

Ad § 26, stk. 1, nr. 5

Pågældendes familie bor fortsat i Tyrkiet. Pågældende har været på besøgsophold
i Tyrkiet i 1992, 1995, 2001 og 2003.

Ad § 26, stk. 1, nr. 6

Særligt vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er risiko for, at Tiltalte 2 uden
for de i § 7, stk. 1 og 2 (asylbegrundende forhold), nævnte tilfælde vil lide
overlast i det land, hvor han efter udvisningen kan ventes at tage ophold, skal
Udlændingeservice bemærke, at vi ikke efter de i sagen foreliggende oplysninger
finder, at der er risiko for, at den pågældende vil blive udsat for særlig byrdefulde
strafforanstaltninger ved tilbagevenden til Tyrkiet, eller for at Tiltalte 2 dér vil
blive straffet for den samme lovovertrædelse, som han måtte blive dømt for i
Danmark.

Udlændingeservice skal hertil bemærke, at Udenrigsministeriet ved høringssvar
af 29. oktober 2002 har oplyst, at Tyrkiet har ratificeret European Convention on
the International Validity of Criminal Judgments, ETS 070 af 28. maj 1970, hvor
spørgsmålet om ”ne bis in idem” er behandlet i artikel 53 ff, hvorefter der ikke er
grundlag for at antage, at en tyrkisk statsborger, der måtte have begået en
kriminel handling i Danmark og er blevet straffet herfor i Danmark, bliver
strafforfulgt for samme forseelse ved tilbagevenden til Tyrkiet.

Udtalelse om udvisningsspørgsmålet

Det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens
§ 26, stk. 2, at en udlænding skal udvises efter § 22, nr. 4-7, medmindre de i stk.
1 nævnte forhold taler afgørende derimod.

På baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter,
og om at den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 14 års varighed
sammenholdt med de i udlændingelovens § 26, stk. 1 nævnte hensyn, kan
Udlændingeservice tiltræde anklagemyndighedens indstilling om
udvisningsspørgsmålet.

Konsekvenser ved en eventuel udvisning

Det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et
indrejseforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1.
i den førstkommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.

Fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32,
stk. 2, nr. 1-5.

Det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i
forbindelse med udvisning efter § 22, nr. 4-7 eller for udlændinge, som ikke har
haft lovligt ophold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog altid for
mindst 5 år.

…”



/

- 24 -

Sagens afgørelse

Der har været stillet nævningerne sålydende spørgsmål:

”Hovedspørgsmål 1: (anklageskriftets forhold 1)

Er Tiltalte 1 skyldig i manddrab efter straffelovens § 237, ved den 14. maj 2007
ca. kl. 00.58 på fortovet ud for Adresse 1 i By, eventuelt i forening med en
medgerningsmand, med ét knivstik, at have dræbt Forurettede?

Hovedspørgsmål 2: (anklageskriftets forhold 2)

Er Tiltalte 2 skyldig i manddrab efter straffelovens § 237, ved den 14. maj 2007
ca. kl. 00.58 på fortovet ud for Adresse 1 i By, eventuelt i forening med en
medgerningsmand, med ét knivstik, at have dræbt Forurettede?”

Nævningerne har svaret benægtende på hovedspørgsmål 1, hvorfor Tiltalte 1 frifindes.

Nævningerne har svaret bekræftende på hovedspørgsmål 2, hvorefter Tiltalte 2 findes

skyldig i overensstemmelse med anklageskriftets forhold 2.

Retten har lagt nævningernes fældende erklæring for så vidt angår Tiltalte 2 til grund.

Herefter straffes Tiltalte 2 efter straffelovens § 237.

Der er afgivet 24 stemmer for at fastsætte straffen for Tiltalte 2 til fængsel i 12 år,

hvorfor straffen for Tiltalte 2 er fængsel i 12 år.

Ved straffens fastsættelse er der taget udgangspunkt i, at straffen for drab uden særlige

omstændigheder er fængsel i 12 år.

I den fastsatte straf indgår reststraffen på 34 dage hidrørende fra Københavns Byrets

dom af 30. august 2005, jf. retsplejelovens § 40, stk. 1, 1. pkt., jf. § 61, stk. 2.



/

- 25 -

Konfiskationspåstanden tages til følge i medfør af straffelovens § 75, stk. 2.

Der er afgivet 24 stemmer for at udvise Tiltalte 2 af Danmark, jf. udlændingelovens §

49, stk. 1, jf. § 22, nr. 6, hvorfor Tiltalte 2 udvises af Danmark.

Ved vurderingen af spørgsmålet om udvisning har retten vedrørende de i

udlændingelovens § 26 omhandlede forhold lagt vægt på, at Tiltalte 2 er indrejst i

landet i 1991 som 21-årig i forbindelse med familiesammenføring med sin herboende

ægtefælle, og at han har haft lovligt ophold i Danmark i cirka 16 år. Endvidere er der

lagt vægt på, at han har været gift med en herboende person med hvem han har to

mindreårige børn, som moderen har den fulde forældremyndighed over, og som han

ikke har set siden 2002, samt at hans familie fortsat bor i Tyrkiet, hvor han har været på

besøgsophold i 1992, 1995, 2001 og 2003. Der er ligeledes lagt vægt på, at Tiltalte 2 i

1990’erne har haft fast arbejde eller deltaget i undervisning, men ikke siden 2000 har

været tilknyttet det danske arbejdsmarked.

Retten har endelig lagt vægt på, at det af Udlændingeservice’ udtalelse af 2. februar

2008 fremgår, at Udlændingeservice efter de i sagen foreliggende oplysninger ikke

finder, at der er risiko for, at Tiltalte 2 vil blive udsat for særlig byrdefulde

strafforanstaltninger ved tilbagevenden til Tyrkiet, eller for at han dér vil blive straffet

for den samme lovovertrædelse, som han måtte blive dømt for i Danmark.

Da Tiltalte 2 nu er idømt en længerevarende fængselsstraf for særdeles grov og

personfarlig kriminalitet, der udgør en virkelig og tilstrækkelig alvorlig trussel mod

grundlæggende samfundshensyn, har retten på den anførte baggrund ikke fundet, at der

er anført forhold, der taler afgørende imod udvisning af Tiltalte 2, jf. udlændingelovens

§ 26, stk. 2. Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 kan ikke føre til

andet re-sultat.

I medfør af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr. 4 fastsættes i tilknytning til udvisningen

et indrejseforbud for bestandig.

- - -



/

- 26 -

Tiltalte 1 har været frihedsberøvet fra den 14. maj 2007 til den 15. maj 2007 og fra den

29. november 2007 til den 18. marts 2008.

Tiltalte 2 har været frihedsberøvet fra den 15. maj 2007.

T h i k e n d e s f o r r et :

Tiltalte 1 frifindes.

Tiltalte 2 straffes med en fællesstraf af fængsel i 12 år.

Der konfiskeres en kniv.

Tiltalte 2 udvises med indrejseforbud for bestandig.

Statskassen skal betale den del af sagens omkostninger, der vedrører Tiltalte 1,

herunder salæret tilkendt hans forsvarer, advokat Kim Bagge.

Tiltalte 2 skal betale den del af sagens omkostninger, der vedrører ham, herunder

salæret tilkendt hans forsvarer, advokat Anders Boelskifte.



/