Sag om, hvorvidt sagsøgte A/S er erstatningsansvarlig efter erstatningsansvarsloven for en skulderlidelse hos sagsøgerne
Ret: Retten i Glostrup (1. instans)
Faggruppe: Civilsag — Almindelig civil sag
Sagsemner: Arbejdsskade og arbejdsmiljø;
Erstatning uden for kontrakt;

Retten i Glostrup

DOM

Afsagt den 11. april 2012 i sag nr. BS 10C-238/2009 og BS 10C-358/2009:

Sagsøger 1
Adresse 1
3400 Hillerød
og
Sagsøger 2
Adresse 2
3400 Hillerød
mod
Monarflex A/S
Lyskær 10
2730 Herlev

Sagens baggrund og parternes påstande
Sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgte, Monarflex A/S, er er-
statningsansvarlig efter erstatningsansvarsloven for en skulderlidelse hos
sagsøgerne.

Spørgsmålene om ansvarsgrundlag, medicinsk årsagssammenhæng og foræl-
delse er udskilt til særkilt afgørelse, jf. retsplejelovens § 253.

Sagsøger 1's påstand er, at Monarflex A/S skal anerkende, at han har ret til
erstatning for sin højresidige rotator cuff lidelse.

Sagsøger 2's påstand er, at Monarflex A/S skal anerkende, at hun har ret til
erstatning for sin skulderlidelse i skulderhøjdeleddet i højre skul-der.

Monarflex A/S har påstået frifindelse i begge sager.

Oplysningerne i sagen
Sagsøger 1 har været ansat hos Monarflex A/S i perioden 1985 - 2005 og
Sagsøger 2 i perioden 1985 - 2002.

Begge sagsøgerne har været bekæftiget med pasning af netmaskiner. Det vil
sige maskiner, der producerer armeringsnet til presenninger. Nettet består af et
antal længdegående tråde og et antal tværgående tråde. Trådene væves ik-ke,
men lægges nærmest oven på hinanden i netmaskinen. I forbindelse med
produktionen voksbehandles trådene, således at nettet hænger sammen, selv om
trådene ikke væves.

Armeringsnettene produceres i forskellige materialer og i forskellige størrel-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 2/30

ser, både for så vidt angår den enkelte maskes størrelse, og for så vidt angår
nettets bredde. Det færdige net rulles løbende op på en rulle.

Sagsøgernes arbejde har primært bestået i at sikre, at der var den nødvendige
mængde garn og voks på netmaskinerne.

De primære garntyper, der har været anvendt af sagsøgerne, er monogarn og
multigarn. Monogarn består af en enkelt tråd. En rulle med monogarn vejer
omkring 5 kg. Multigarn består af flere tråde. En rulle med multigarn vejer 12-
13 kg.

Netmaskinerne er forsynet med voks ved påfyldning af voksgranulat, der blev
leveret i sække med en vægt på omkring 25 kg hver.

Der er under sagen forevist både video og foto af maskinerne og de relevan-te
led i arbejdsprocesserne.

Arbejdsskadestyrelsen har for begge sagsøgernes vedkommende vurderet, at
deres skuldergener ikke er arbejdsbetingede lidelser, der giver ret til erstat-ning
efter arbejdsskadesikringsloven. Afgørelserne er tiltrådt af Ankestyrel-sen.

Der er i begge sager indhentet en udtalelse fra Retslægerådet.

I udtalelse af 30. januar 2009 vedrørende Sagsøger 1 hedder det blandt andet:

"Spørgsmål A:

Hvilke objektive fund kunne der konstatere ved de f ørste lægelige un-
dersøgelser af Sagsøger 1's skulder og albue, herunder ved artros-kopi
den 20. september 2004, jf bilag 25?

Vedrørende højre skulder: Distinkt ømhed under skulderhøjden
(27.11.03) svarende til skulder kapslen fortil (11.02.04, bilag 28). Let
indskrænket bevægelighed aktivt og passivt med udadrotation 30 gra-der
mod 40 grader på venstre side, smerter ved abduktion (udadføring),
positiv undersøgelse for impingement (afklemningskollision) (18.03.04,
bilag 27). Supplerende viste ultra-lydskanning af begge skuldre
manglende eller særde1es udtyndet for-reste del af højre
supraspinatussenesamt oplagt impingement (18.09.04, bilag 27). I det
væsent1ige uindskrænket skulderbevæ-ge1ighed, oplagt positiv Hawkins
test for impingement (29.06.04, bil-ag 25). Manglende brug af højre arm
ved af- og pãkldning, indskræn-ket aktiv bevægelighed til cirka 90 grader
ved abduktion og fleksion (bøjning), udtalte smerter ved forsøg på
yderligere passiv bevægelse

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 3/30

(11.08.04, bilag 5). Ved kikkertoperation fri skulderbevægelighed,
tværgående halvmåneformet 1æsion af supraspinatus med retraktion,
degenerativt præget (flosset) labrum (led1æbe) uden betydende læsion,
biceps (sene) noget flosset på undersiden (20.09.04, bilag 25).

Vedrørende højre albue: ……

Spørgsmål B:

Hvilke subjektive gener kunne konstateres ved de under spørgsmål A
anførte undersøgelser?

Vedrørende højre skulder: Smerter (bilag 28) ved belastning og i hvile,
også natligt (18.03.04, bilag 27). Konstante smerter, så armen ikke kunne
løftes over skulderhøjde, dårlig nattesøvn (11.08.04, bilag 5). Tilstanden
ulidelig (27.08.04, bilag 25).

Vedrørende højre albue:.....

Spørgsmål C:

Retslægerådet bedes oplyse hvilke diagnoser, som kan stilles på bag-
grund af de under besvarelsen af spørgsmål A og B beskrevne fund samt
gener.

Besvarelsen bedes begrundet.

Den kliniske diagnose højresidigt rotar cuff syndrom (eller højresidigt
afklemningssyndrom) kan stilles på baggrund af sagsøgers symptomer
med smerter ved løft af armen i kombination med de beskrevne objek-
tive fund, specielt positiv impingement test. I overensstemmelse med
ultralydskanning mistanke om ruptur (overrivning) af supraspinatusse-
nen, hvilket blev bekræftet ved kikkertoperation. Der var ikke tegn pa
kapselskrumpning som udtryk for frossen skulder, idet skulderbevæ-
ge1igheden var fri under anæstesi. Endvidere var der ikke tegn på, at
skuldersymptomerne kunne forklares med cervikale forandringer
(halshvirvler), da der var negativ foramen kompressionstest (18.03.04,
bilag 27), ligesom senere MR-skanning af columna cervicalis
(halshvirvelsøjlen) (15.03.06) ikke viste tegn pa forsnævring af neuro-
foramina (nerverødder) eller påvirkning af medulla (rygmarv).

…..

Spørgsmål D:

Retslægerådet bedes oplyse hvilke objektive fund samt subjektive ge-ner,
der er beskrevet de senere lægelige undersøgelser i perioden samt

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 4/30

om muligt hvilke diagnoser, der kan stilles på baggrund heraf.

Vedrørende højre skulder: Normal muskelfylde svarende til skulder-
bæltet og højre arm, aktiv elevation af højre arm til 90 grader (09.02.05,
bilag 27). Vedvarende smerter i skulderen og op mod nak-keregionen,
dårlig søvn; abduktion 30 grader, fleksion 90 grader, ud-talt musku1ær
ømhed (27.04.05, bilag 28). Hvilesmerter, kraftige be-lastningsrelaterede
smerter; aktiv (passiv) fleksion 60 grader (80 gra-der), abduktion 40
grader (50 grader) ekstension (strækning) 20 grader (30 grader),
udadrotation 20 grader (30 grader), indadrotation til abdo-men, ingen
muskelatrofi, nedsat kraft over højre skulder og positiv im-pingement test
(13.06.06, bilag 6). Således tiltagende bevægeinds-krænkning. De
postoperative symptomer og objektive fund giver dog ikke anledning til
yderligere skulderdiagnoser.

Spørgsmål E:

Retslægerådet bedes oplyse på hvilket tidspunkt Sagsøger 1's skul-
dergener debuterede.

27.11.03 havde sagsøger haft smerter i højre skulder gennem tre uger
(bilag 28).

Spørgsmål F:

Retslægerådet bedes oplyse, om der er overensstemmelse mellem de
beskrevne objektive fund og de subjektive gener i perioden fra debut som
beskrevet ved besvarelsen af spørgsmål E og indtil 3. december 2007, jf.
bilag 45.

Der er god overensstemmelse mellem de objektive fund, og de subjek-
tive gener for så vidt angår udviklingen af lidelsen. Den sidste objekti-ve
undersøgelse af højre skulder i de lægelige akter er dog fra 13.06.06
(bilag 6).

Spørgsmål G:

Retslægerådet bedes oplyse om de under besvarelsen af spørgsmål A
beskrevne fund er helt eller delvist aldersbetinget.

Besvarelsen bedes venligst uddybet.

Forekomsten af rotator cuff syndrom øges fra 30 til 60-65 års alderen. I
en finsk befolkningsundersøgelse var præva1ensen blandt mænd 1 % i
aldersgruppen 30-39 år, 1,9 % i aldersgruppen 40-49 år, 3,6 % i al-
dersgruppen 50-59 år, og 5,2 % blandt 60-64-årige. For at vurdere al-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 5/30

derens betydning må alderseffekten/den aldersbetingede forøgede sår-
barhed imidlertid sammenholdes med virkningen af andre risikofakto-rer
— i flere videnskabelige undersøgelser af skulderlidelser er der på-vist
arbejdsrelation også efter, at resultaterne er kontrolleret for alder-ens
betydning.

Spørgsmål H:

Retslægerådet bedes vurdere om det er sandsynligt, overvejende
sandsynligt, mere end overvejende sandsynligt eller mindre sandsyn-ligt,
at de under besvarelsen af spørgsmål C og D beskrevne diagno-ser er
forårsaget af det i akterne beskrevne arbejde hos Monarflex A/S i
perioden 1985-2004.

Besvarelsen bedes venligst besvaret alternativt på baggrund af hen-
holdsvis bilag A og bilag 36.

Vedrørende højre skulder: Ifølge arbejdsbeskrivelsen i bilag 36 ud-
skiftede sagsøger i løbet af en 12 timers vagt gennemsnitlig 128 tråd-
ruller á13 kg, svarende til en rulle hvert 5.-6. minut. Der er regnet med
samme stykvægt for tomme som for fyldte ruller. Den samlede daglige
loftemængde ved udskiftning af trådruller er opgjort til 3,4 tons. En
tredjedel af rullerne (det vil sige 42) var placeret over skul-derhøjde, og
rækkeafstanden var i alle ti1fæ1de 60 cm, så løftene blev foretaget med
strakte arme. Det fremgår ikke, hvor lang tid det tog at udskifte en rulle.
Sagsøger løftede også armene ved trådning af maski-nen. Hver 14. dag
udskiftede sagsøger samtlige ruller og løftede der-med 17 tons.

Ifølge arbejdsbeskrivelsen i bilag A udskiftede sagsøger i løbet af en vagt
2-17 ruller a 8-14 kg, hvoraf 1/3 matte udskiftes med løftede ar-me. I
bilag A henvises til bilag 12, hvor det i pkt. 1A angives, at ræk-
keafstanden var op til 36 cm. Det var ikke nødvendigt at udskifte alle
ruller ved produktionsskift, og udskiftningen kunne udstrækkes over to til
tre dage og fordeles mellem tre medarbejdere på et hold.

Der er ifølge et nyligt referencedokument gode holdepunkter (moderat til
stærk evidens) for en årsagssammenhæng mellem arbejde med højt
løftede arme og rotator cuff syndrom, mens der er moderat evidens, når
det gælder betydningen af kraftbetonet arbejde, og begrænset evi-dens
med hensyn til betydningen af repetitive sku1derbevæge1ser i sig selv.
Ligeledes ifølge referencedokumentet er der ikke basis for velbe-
grundede eksponerings-standarder. Vurderingen af belastningernes be-
tydning må dermed bero på et skøn.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 6/30

Under antagelse af, at det har taget mindst ½ minut at udskifte en rul-le,
vurderes det, at de kombinerede belastninger i arbejdet, som be-skrevet i
bilag 36, meget vel kan have spillet en rolle for udviklingen af sagsøgers
højresidige skulderlidelse. Lægges arbejdsbeskrivelsen i bilag A til grund
vurderes det, at omfanget af skulderbelastende arbej-de har været for
begrænset til at kunne tillægges betydning.

…..

Spørgsmål I:

Retslægerådetbhedes vurdere om det kan udelukkes at de under besva-
relsen af spørgsmål C og D beskrevne diagnoser er forårsaget af det i
akterne beskrevne arbejde hos Monarflex A/S i perioden 1985-2004.

Se venligst besvarelsen af spørgsmål H.

Spørgsmål J:

Retslægerådet bedes i tilknytning til besvarelsen af spørgsmål H oply-se,
om sagsøgers arbejde kan karakteriseres som overvejende statisk eller
overvejende dynamisk i den væsentlige del af arbejdsdagen.

Sagsøgers arbejde må karakteriseres som overvejende dynamisk med
hensyn til bevægemønsteret af højre skulder og albue. Det skal dog be-
mærkes, at begreberne statisk og dynamisk er uklart/uensartet define-rede
i litteraturen.

Spørgsmål K:

Retslægerådet bedes oplyse, om der er lægevidenskabelig dokumenta-
tion for at antage, at det arbejde, som Sagsøger 1 har udført i peri-oden
1985-2004 hos sagsøgte, kan forøge risikoen for udvikling af de(n)
lidelse(r), som beskrevet under besvarelsen af spørgsmål C og D.

Spørgsmål L:

Retslægerådet bedes oplyse, om der er lægevidenskabelig dokumenta-
tion, som udelukker at det arbejde, som Sagsøger 1 har udført i pe-rioden
1985-2004 hos sagsøgte, kan forøge risikoen for udvikling af de(n)
lidelse, som beskrevet under besvarelsen af spørgsmål C og D.

Spørgsmål M:

Retslægerådet bedes af hensyn til den i skriftvekslingen anførte uenig-hed
om, hvilke arbejdsfunktioner Sagsøger 1 har udført hos Monar-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 7/30

flex A/S, præcisere, hvilke oplysninger i sagens processkrifter og de
fremlagte bilag, som Rådet dels har lagt til grund, dels har lagt afgø-
rende vægt på ved besvarelsen af spørgsmål H og I.

Ad spørgsmål K, L og M:

Se venligst besvarelsen af spørgsmål H.

…..

Spørgsmål W:

Rådet bedes oplyse om der ved vurderingen har manglet oplysninger, som
ville have bedret Rådets besvarelse af spørgsmålene og i bekræf-tende
fald angive hvilke oplysninger, som har manglet.

Nej.

Spørgsmål X:

Giver sagen i øvrigt Retslægerådet anledning til bemærkninger.

Nej."

I en udtalelse af 31. oktober 2008 vedrørende Sagsøger 2 hedder det blandt
andet:

"Spørgsmål A:

Hvilke objektive fund kunne der konstateres ved de foretagne MR-

skanninger, røntgenundersøgelser samt ultralydsscanninger, jfr. bilag 14,

15, side 14 samt bilag 47?

Ved MR-scanningen konstateredes i højre skulder betydelige, degene-

rative forandringer i skulderhøjdeleddet, som var fortrykket og trykke-de

ned i den underliggende skuldermanchet (svarende til supraspina-

tussenen). Supraspinatussenen var afklemt som følge af de snævre for-

hold (impingement = rotator cuff syndrom), og der var forandringer i

selve senevævet. Ved ultralydsscanningen er der kun beskrevet en del af

højre skulder — man så forandringer i supraspinatus senevævet og lidt

væske under skulderhøjden, men skulderhøjdeleddets forhold (herunder

pladsforholdene under skulderhøjdeleddet) er ikke beskre-vet. Der er ikke

foretaget røntgenundersøgelse af højre skulder. Spørgsmål B:



Retslægerådet bedes oplyse om der på grundlag af de under besvarel-sen

af spørgsmål A beskrevne objektive fund kan stilles en sikker diag-nose

om rotator cuffsyndrom?

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 8/30

Besvarelsen bedes begrundet.

Ved rotator cuff syndrom forstås sædvan1igvis det samme som af-

klemningssyndrom (= impingement). På baggrund af MR-scanningen og

den kliniske undersøgelse beskrevet i journal fra rheumatolog 04.06.02

og 06.08.02 kan diagnosen rotator cuff syndrom (på bag-grund af

forstørrelse af skulderhøjdeleddet) i højre skulder stilles. Ul-

tralydsscanningen 27.11.02 beskriver kun dele af skulderen, hvorfor den

er mindre egnet til at diagnosticere patologiske forhold i skulde-ren, selv

om det anføres, at undersøgelsen ikke viste impingement. Or-topædkirurg

fandt 04.11.02 og 06.12.02 ikketegn på impingement ved klinisk

undersøgelse, men beskriver dog smerter ved udad- og opadfø-ring af

armen, hvilket sædvan1igvis betragtes som tegn på impinge-ment. Det er

Rets1ægerådets vurdering, at sagsøger i 2002 havde symptomer fra

degenerative forandringer i skulderhøjdeleddet samt ro-tator cuff

syndrom.

Spørgsmål C:

Med baggrund i undersøgelsen den 6. december 2002, jfr. bilag 14, bedes

Retslægerådet oplyse om de objektive fund er forenelige med en diagnose

for rotator cuffsyndrom.

Besvarelsen bedes venligst begrundet.

Se svaret på spørgsmål B.

Spørgsmål D:

Retslægerådet bedes oplyse om de under besvarelsen af spørgsmål A

beskrevne fund er aldersbetinget.

Forandringerne er almindeligt forekommende i befolkningen og med øget

hyppighed ved højere alder.

Spørgsmål E:

Kan de under besvarelsen af spørgsmål A beskrevne fund være forår-

saget af det i akterne beskrevne arbejde hos Monarflex A/S i perioden

1985-2002?



Graden af sandsynlighed bedes anført.

Spørgsmålet bedes venligst besvaret alternativt på grundlag af bilag
45 med underbilag samt bilag G med underbilag.

Nej, de under spørgsmål A beskrevne forandringer kan ikke fastslås som

arbejdsbetingede, uanset hvilken beskrivelse af belastningen der 1ægges

til grund. Ud fra beskrivelserne at dømme har arbejdet inde-holdt

momenter af belastning med løftede arme, sandsynligvis også et moment

af repetition, men det er ikke muligt kvantitativt at vurdere de samlede

belastninger. Hertil kræves en langt mere præcis kvantitativ

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 9/30

beskrivelse. Blandt andet angives arbejdstiden meget forskelligt (bilag
33: kun weekendarbejde, bilag 45: 6-7 dage om ugen). Det er heller ik-ke
til at se, hvor mange af de beskrevne funktioner, der er udført sam-me
dag, og hvor mange på forskellige dage.
Spørgsmål F:
Retslægerådet bedes i tilknytning til besvarelsen af spørgsmål E oply-se,
om sagsøgers arbejde kan karakteriseres som overvejende statisk eller
overvejende dynamisk i den væsentlige del af arbejdsdagen. I den
forbindelse bedes Retslægerådet medinddrage bilag 13.
Bilag 13 er ikke tilgængeligt. Som arbejdet er beskrevet i bilag 46 con-
tinuation 3, var det dynamisk.
Spørgsmål G:
Retslægerådet bedes af hensyn til den i skriftvekslingen anførte uenig-hed
om, hvilke arbejdsfunktioner Sagsøger 2 har udført hos Monar-fiex A/S,
præcisere, hvilke oplysninger i sagens processkrifter og de fremlagte
bilag, som Rådet dels har lagt til grund, dels har lagt afgø-rende vægt på
ved besvarelsen af spørgsmål E.
Se svaret på spørgsmål E.
Spørgsmål H:
Såfremt spørgsmål E besvares benægtende, bedes Rådet oplyse hvilke
andre årsager, som Sagsøger 2's symptomer i skulderen kan have,
herunder om Sagsøger 2's bijob som rengøringsassistent i 2001-2002 kan
have haft indflydelse på udviklingen af hendes gener. Der er ikke oplyst
andre forhold, som kan forårsage skulderlidelsen. Rengøringsarbejde pa
deltid i 2,7 måned vurderes ikke at kunne med-føre varige skader i
bevægeapparatet.

Spørgsmål I:

Kan Sagsøger 2's symptomer I skulderen være forårsaget af de un-der
besvarelsen af spørgsmål A beskrevne fund?
Ja.
Spørgsmål J:
Retslægerådet bedes oplyse, om der foreligger lægevidenskabelig do-
kumentation for, at personer med det arbejde, som Sagsøger 2 har udført
i den anførte periode hos sagsøgte, har en forøget risiko for ud-vikling af
de(n) lidelse, som beskrevet under besvarelsen af ovennævnt spørgsmål.
Risikofaktorer for udvikling af rotator cuff syndrom som følge af ar-
bejdet er:

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 10/30

Arbejde med løftede arme mere end halvdelen af en fuld arbejdsdag,
forstået som den del af dagen, hvor armen jævn1igt løftes eller udad-
føres mere end 60°. Arbejdet skal desuden være repetitivt i et vist om-
fang, men det skal vurderes i sammenhæng med kraftforbrug og ar-
bejdsstilling. Hvis sagsøgers arbejdsbeskrivelse 1ægges til grund, og hun
har alle de beskrevne opgaver hver dag, 6-7 dage om ugen i 7 år, må
kravene anses for opfyldt, hendes statur taget i betragtning, men som
anført under besvarelsen af spørgsmål E anser Retslægerådet det ikke for
veldokumenteret.
Spørgsmål K:
Retslægerådet bedes oplyse, om der foreligger lægevidenskabelig do-
kumentation for, at personer med et arbejde som Sagsøger 2 har udført i
den anførte periode pa 19 år hos sagsøgte, ikke har en forøget risiko for
udvikling af den lidelse og de symptomer, som Sagsøger 2 har i sin
skulder.
En sådan dokumentation foreligger ikke
.….
Spørgsmål R:
Det fremgår af 15, 33-34, D og G, at Sagsøger 2 har haft andre li-delser
af fysisk og psykisk karakter.
Retslægerådet bedes vurdere om disse andre lidelser har haft indfly-delse
pa Sagsøger 2's symptombillede i relation til hendes gener i skulder - og
ryg.
Besvarelsen bedes venligst begrundet.
Bilag D og G er ikke vedlagt. De øvrige bilag beskriver hovedpine, mulig
depression, symptomer fra underlivet samt mindre lidelser. In-gen af
disse lidelser vurderes at have indflydelse på de beskrevne li-delser i
højre skulder og ryggen.
Spørgsmål S:
Retslægerådet bedes oplyse, om der foreligger lægevidenskabelig do-
kumentation for, at personer med det arbejde, som Sagsøger 2 har udført
i den anførte periode på 19 år hos sagsøgte, har en forøget risi-ko for
udvikling af de(n) lidelse, som beskrevet under besvarelsen af ovennævnte
spørgsmål.
Det gør der ikke.
…..
Spørgsmål W:
Rådet bedes oplyse om der ved vurderingen har manglet oplysninger,

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 11/30

som ville have bedret Rådetsbesvarelse af spørgsmålene.

Retslægerådet bedes begrunde sit svar.

Se svaret pa spørgsmål E.

Spørgsmål X:

Giver sagen i øvrigt Retslægerådet anledning til bemærkninger. Nej.”

I en supplerende udtalelse af 25. januar 2011 hedder det videre blandt andet:

”Spørgsmål Y (tidl. E):
Kan de under besvarelsen a fspørgsmâl A beskrevne fund være forår-
saget af det i akterne beskrevne arbejde hos Monarflex A/S i perioden
1988- 2002?

Graden af sandsynlighed bedes anført.

Spørgsmålet bedes venligst besvaret alternativt på grundlag af bilag T og
bilag 51.

Uanset om bilag T eller bilag 51 1ægges til grund for besvarelsen, må det
betegnes som mindre sandsynligt, at rotator cuff-syndromet er ud-løst af
det beskrevne arbejde i perioden 1985-2002 (skala: mindre sandsynligt,
sandsynligt, meget sandsynligt). Arbejdet omfatter i begge beskrivelser
flere kortvarige belastninger over vandret i løbet af en ar-bejdsdag, men
den enkelte vægtbelastning er relativt beskeden, og an-tallet af
repetitioner er lille.

Den epidemiologiske evidens for en udefrakommende belastning som
årsag til slidgigt i skulderhøjdeleddet er begrænset. Hvis arbejdsbelast-
ningeme i bilag 51 1ægges til grund, anser Rets1ægerådet det ud fra en
vurdering af det samlede løftearbejde for sandsynligt, at arbejdet har
bidraget til udvikling af slidgigtforandringerne i skulderhøjdeleddet.
Desuden skal det anføres, at den betydelige omdannelse, der er påvist af
skulderhøjdeleddet, medfører en fortykkelse af leddet, som trykker på
skuldermanchetten og kan medføre afklemning af denne. Slidgigten i
skulderhøjdeleddet er derfor sandsynligvis årsagen til en del af de
smerter, der skyldes rotator cuff-syndromet, uden at denne faktors an-del
af symptomerne i forhold til den andel, der udløses fra forandrin-gerne i
selve senevævet (tendinopati), kan kvantiteres.

Lægges bilag T til grund, anser Retslægerådet ikke arbejdet som årsag til
lidelsen i skulderhøjdeleddet.

Spørgsmål Z (tidl. F):
Retslægerådet bedes i tilknytning til besvarelsen af spørgsmål Y oply-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 12/30

se, om sagsøgers arbejde kan karakteriseres som overvejende statisk eller
overvejende dynamisk i den væsentlige del af arbejdsdagen. I den
forbindelse bedes Retslægerådet medinddrage bilag 13.

Arbejdet må karakteriseres som overvejende dynamisk.

Spørgsmål Æ(tidl. G):
Retslægerådet bedes af hensyn til den i skriftvekslingen anførte uenig-hed
om, hvilke arbejdsfunktioner Sagsøger 2 har udført hos Monar-flex A/S,
præcisere, hvilke oplysninger i sagens processkrifter og de fremlagte
bilag, som Rådet dels har lagt til grund, dels har lagt afgø-rende vægt på
ved besvarelsen af spørgsmål Y.

Dette fremgår af svaret på spørgsmål Y.

Sporgsmål Ø (tidl J):
Retslægerådet bedes oplyse, om der foreligger lægevidenskabelig do-
kumentation for, at personer med det arbejde, som Sagsøger 2 har udført
i den anførte periode hos sagsøgte, har en forøget risiko for ud-vikling af
de(n) lidelse, som beskrevet under besvarelsen af de tidlige-re besvarede
spørgsmål.

Det gør der. Se: Stenlund B.: Radiographic osteoarthrosis in the acro-
mioclavicular joint resulting from manual work or exposure to vibrati-on.
Br J Ind Med. 1992 Aug;49(8):588-93.

.....

Spørgsmål 1:

Retslægerådet bedes på baggrund af sagsøgers arbejdsbeskrivelse bil-ag

45) samt sagsøgers kvantitative arbejdsbeskrivelse (bilag 51) oply-se, om

Retslægerådet skønner, at sagsøgers gener fra skulderen er helt eller

delvist forårsaget og/eller forværret af sagsogers arbejde hos sagsøgte i

perioden fra 1985- 2002.

Se svaret på spørgsmål Y.
…..
Spørgsmål 3:
Retslægerådet bedes angive, om der er holdepunkter for at fastslå, at
eventuelle degenerative forandringer i skulderen, der ikke skønnes at
være forårsaget af arbejdet hos sagsøgte, sædvanligvis vil være funkti-
onshindrende i sig selv.
Spørgsmålet kan ikke besvares, idet degenerative forandringer ikke
nødvendigvis er forbundet med symptomer eller hindrer funktioner.
Spørgsmål 4:

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 13/30

Retslægerådet bedes oplyse, om spørgsmål 1-— 3 besvares anderle-des,
såfremt de besvares på baggrund af sagsøgte kvantitative ar-
bejdsbeskrivelse (bilag T)?
Se svarene på henholdsvis spørgsmål Y og spørgsrnål Å. Spørgsmål 3
besvares ens, uanset hvilken arbejdsbeskrivelse der lægges til grund.
Spørgsmål 5:
Giver sagen i øvrigt Retslægerådet anledning til bemærkninger? Nej."

Arbejdstilsynet meddelte ved brev af 27. marts 2001 Monarflex A/S, at Ar-
bejdstilsynet i forlængelse af et besøg på virksomheden ønskede at vejlede om
vurdering af arbejdsstillinger og -bevægelser, herunder pege på risikoen for
arbejdsskader som følge af uhensigtsmæssige arbejdsstillinger eller
-bevægelser. Det angives i brevet, at nakke- og skulderbesvær særligt hæn-ger
sammen med blandt andet arbejde med løftede arme.

Ved brev af 25. juni 2004, fremsendte Arbejdstilsynet et udkast til et påbud til
sagsøgte. Ved påbuddet blev sagsøgte påbudt at foretage en undersøgelse af løft
og manuel håndtering ved de enkelte arbejdsprocesser med henblik på at få
kortlagt unødige og skadelige løft.

I forlængelse heraf udarbejdede BST Danmark A/S i august 2004 en rapport
med forslag til imødekommelse af Arbejdstilsynets påbud, og det er oplyst, at
der blev foretaget en række ændringer i arbejdsgangene hos sagsøgte, blandt
andet blev der indført nogle hjælpeværktøjer til brug ved skift af garnruller.

Sagsøger 1 har forklaret blandt andet, at han startede hos Monarflex i 1985 og
var der frem til 2005. Han arbejdede mest ved de maskiner, der la-vede
armeringsnet. Der blev anvendt to typer garn i produktionen, multigarn og
monogarn. Han arbejdede mest med multigarn. Maskinerne var opstillet i 2
afdelinger. I 90% af tiden var han i den afdeling, der blev kaldt netloftet. Den
øvrige tid var han i den afdeling, der blev kaldt 3 meter afdelingen. Det er
rigtigt, at rullerne med multigarn vejede 12-13 kg hver, mens rullerne med
monogarn vejede omkring 5 kg hver. Hvor mange meter garn, der var på hver
rulle multigarn afhang af, hvilken kvalitet garn, der var på rullen. Hvis garnet
var tykt, var der ikke så mange meter på hver rulle, som hvis garnet var tyndt.
På rullerne med polyestergarn var der ikke så mange meter garn som på
rullerne med polypropylengarn. Der var typisk 25 - 35.000 m garn på en rulle
med garn af polypropylen. På en rulle med polyestergarn med en dtex værdi på
1100, var der omkring 60.000 meter garn, mens der på

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 14/30

rullerne med garn med en dtex værdi på 1670 var 45 - 50.000 meter garn på
hver rulle. Monogarn blev kun lavet i et materiale. Hvor mange meter garn, der
var på rullerne med monogarn afhang derfor alene af garnets tykkelse. Den
sædvanlige tykkelse var 0,38, hvilket vil sige, at der var 10 - 15.000 meter garn
på hver rulle.

Rulleskift på stativerne med længdetråde foregik således, at man tog en rulle
fra en palle. Rullerne var typisk stablet i 5 lag på pallen. Hvert lag bestod af 4
X 4 ruller. Efterhånden som man tog rullerne, blev højden af pallen lavere.
Hver maskine havde sin egen palle. Rullerne skulle løftes af enkeltvis, idet
garnet ellers blev ødelagt. Når en rulle var løftet af, blev det kontrolleret, at den
var i orden. Det var forskelligt, hvor mange ruller, der måtte kasseres. Derefter
bar man rullen til stativet og stillede den på gulvet. Så løftede man den gamle
rulle af, stillede den på gulvet, og satte den nye rulle på. Produkti-onen blev
ikke standset imens. Der blev således fortsat rullet tråd af den gamle rulle,
mens den stod på gulvet. Det var ikke muligt at komme helt tæt på stativet,
hvor rullerne skulle monteres. Man kunne ikke komme tættere på end 30-40
cm. Afhørte kan genkende de problemer, der er beskrevet i APV’en fra 1997.
Afhørte arbejdede i skift på 12 timer, han arbejdede også om aftenen. I løbet af
et 12 timers skift skiftede han mellem 70 og 130 ruller på stativerne. Han vil
skønne, at det gennemsnitlige antal rulleskift på stati-verne med længdetråde
var 120-30 på et skifte. Han foretog 48-50 skift af ruller med tværtråde på et
skifte, det vil sige omkring 4 skift i timen.

Samarbejdet mellem holdene var ikke altid godt nok, der var således en ten-
dens til ikke at skifte næsten tomme ruller, hvis det var lige op til vagtskifte,
stoppe maskinen før de andre kom, eller undlade at rydde op. Det betød, at det
næste skifte kom til at skifte flere ruller end kollegerne.

Maskinerne producerede mellem 4 og 5 m færdigt armeringsnet i minuttet. Når
der blev anvendt garn med en dtex værdi på 1670, kørte de dog lidt
langsommere, da maskinerne ellers ikke kunne klare det.

Den samme maskine kunne arbejde med såvel monogarn som multigarn.
Antallet af rulleskift var højere med monogarn. Produktionshastigheden med
monogarn var normalt den samme som med multigarn, men den kunne også
være lidt højere. Enkelte maskiner kunne producere op til 10 m færdigt ar-
meringsnet i minuttet. Når man arbejdede med monogarn, var der 130 skift
med længdetråde på en vagt. Tværtrådene skulle skiftes 6-8 gange i timen.

Skifte af ruller med monogarn skete ved at man hentede en rulle garn. De stod i
nogle papkasser, således som man kan se på fotoet på side 13 i bilag 29. I hver
kasse var der 4 ruller à 5 kg. Kasserne var stablet i op til 2 meters højde – 6
kasser oven på hinanden. Man startede med at tage en kasse ned

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 15/30

på gulvet. Derefter åbnede man kassen og kontrollerede rullerne. Hver rulle var
pakket i et net. Man skulle derfor tage rullen op, tage nettet af og kon-trollere
rullen. Derefter stillede man rullen fra sig, idet man kontrollerede flere ruller ad
gangen, så man løbende kunne være klar til rulleskift. Efter kontrollen tog man
rullerne hen til stativet, fjernede den gamle rulle og satte den nye på. Stativerne
var de samme som stativerne med multitråd. Proble-merne var således også de
samme, også i forhold til samarbejde.

Granulatsækkene vejede 20-25 kg pr. sæk. Der var 1 ton sække på hver pal-le.
Når man skulle bruge granulat løftede man sækken op fra pallen. Der var ofte
klumper i granulaten. Når det var tilfældet, lagde man sækken hårdt i gulvet, så
klumperne gik i stykker. Derefter skulle sækken løftes op i granu-latkarret og
åbnes. Det foregik i ca. 1 meters højde.

Maskine 13, 14, 16 og 25 havde kun plads til en slags garn. De øvrige havde
plads til to slags. Man skulle af og til skifte alle rullerne på maskinerne, det
skete oftere på de maskiner, der kun havde plads til en slags garn, end på de
øvrige maskiner. De fik materiale fra forskellige leverandører, det kunne og-så
kræve rulleskift, fordi garnkvaliteten var lidt forskellig. Nogle maskiner skulle
skiftes 5 gange andre 10 gange om året. Afhørte var ofte ansvarlig for disse
skift, idet han var holdleder.

De var mellem 2 og 6 mand på et hold. Det var forskelligt, hvor mange de var
om den enkelte maskine, men i det meste af hans ansættelsesperiode var de en
mand om en maskine. Mod slutningen af perioden skete det dog ofte-re, at de
var 2 personer om 3 maskiner eller 3 personer om 4 maskiner.

Nogle gange skiftede de alle ruller på et stativ, fordi de skulle lægge produk-
tionen om, fx hvis der var katastrofer eller andet presserende, de skulle leve-re
til.

Der går lige meget tråd til på tværs som på langs. Men han har skiftet flere
længderuller end tværruller på grund af de føromtalte samarbejdsproblemer, og
fordi han stod for oplæring.

Han har været holdleder. Det vil sige, at han stod for oplæring og ofte var
ansvarlig, når de skulle gennemføre et fuldstændigt garnskift. Han har nok stået
for i omkring 50 % af alle garnskift. På de store maskiner var de to om et
garnskift, mens han udførte arbejdet alene på de små maskiner.

Man kunne godt have taget den gamle rulle af, før man hentede den nye, men
han syntes som regel, det var nemmest, at hente den nye rulle først. Dette var
især tilfældet, hvis der var en pose eller et net om rullen. Desuden kunne der
løbe så mange ruller tør på en gang, at han måtte have flere parat.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 16/30

Det er rigtigt, at der var 8 netmaskiner i alt.

Svingarmen på maskinen kører 200 km/t. Rullernes hastighed afhænger af
svingarmens hastighed. Hastigheden kan aflæses løbende på maskinerne. De
noterede løbende hastigheden ned.

Når de kørte med monogarn, skiftede de ruller på tværgarnet ca. hvert kvar-ter.
Med multigarn skiftede de ca. hver halve time på tværgarnet. Skift af
længdetrådene var mere uregelmæssigt, men han skiftede 120-130 ruller på et
12 timers skift. Han vil gætte på, at det tog omkring 30 sekunder at skifte en
rulle (hele bevægelsen). Men han holdt ikke rullen løftet i alle 30 sekun-der.

Sagsøger 2 har forklaret blandt andet, at hun var ansat hos sagsøgte fra 1985 til
2002. Det er rigtigt, at hun i sin ansættelsesperiode frem til 2000 ar-bejdede
mest med monogarn, mens hun fra 2000 arbejdede mest med multi-garn.

Det er rigtigt, at monogarnrullerne stod i nogle papkasser. Hun er ikke så høj,
kun omkring 150 cm. Hun skulle derfor stå på tæer for at få fat i de øverste
kasser. Hun fik ikke hjælp fra andre til det. Hun tog en rulle op af kassen.
Plasticposerne blev først sat om rullerne, når de blev sat på stativet. Man skulle
passe på i den forbindelse, idet rullen ellers kunne falde af. Hun gjorde flere
ruller klar ad gangen, da nogle ruller var bedst til længdegarn, mens andre var
bedst til tværgarn. Når hun skulle skifte længdetråde, stillede hun to ruller klar
bag maskinen, tog den tomme rulle ned, stillede den fra sig og satte derefter
den nye rulle på.

Man kunne godt opleve, at der var mange ruller at skifte efter et vagtskifte,
men det var forskelligt. Hun skiftede 75-100 ruller med længdetråde på et 12
timers skifte.

Tværtrådene blev skiftet hver 15.-20. minut, der blev skiftet to ruller ad gan-
gen. Når hun skulle skifte trådene for oven, måtte hun løfte rullerne over
skulderhøjde, også de steder hvor der var en skammel, hun kunne benytte. Hun
arbejdede ved alle typer maskiner, både 3 og 4 meters bredde. 3 m mas-kinerne
producerede 5 m færdigt net i minuttet, mens 4 m maskinerne pro-ducerede 8-
10 meter i minuttet.

Hun har også deltaget i arbejdet med at skifte garnet fuldstændigt på en mas-
kine. Det var ikke ofte på 3 m maskinerne, måske 4-6 gange om året. På 4 m
maskinerne var det oftere. Hun hjalp til med det, fordi det ofte skulle gå stærkt.

Multigarnrullerne blev skiftet på samme måde, som Sagsøger 1 har for-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 17/30

klaret. Rullerne med længdetrådeblev skiftet 80-120 gange på et 12 timers
skifte. Tværtrådene blev skiftet som forklaret af Sagsøger 1.

Hun skulle også hente sække med granulat. På en 12 timers vagt hentede hun
10-12 sække.

Afhørte har også arbejdet med at sætte øjer til presenninger på stænger, det var
noget man gjorde, hvis der var pause i arbejdet med at skifte ruller. Der var
også andre opgaver, der kunne udføres i disse pauser. Hun rensede desu-den
jævnligt valserne i maskinerne, og en gang om måneden skulle de rense rørene,
hvor trådene løb igennem. Det foregik siddende under maskinerne og tog 2
timer hver gang.

Vidne 1 har forklaret blandt andet, at han var ansat hos sagsøgte fra 1984 til
1987. Han var værkfører i netafdelingen og i afdelingen for færdig-gørelse af
varerne og var i den forbindelse ansvarlig for netloftet i perioden.
Arbejdsopgaverne som værkfører indebar at styre arbejdet i den pågældende
afdeling. Vidnet styrede således tingene, men udførte ikke selv manuelt ar-
bejde. De kørte i 3-holdsskift à 12 timer. Der var travlt i virksomheden, der
lavede presenninger blandt andet til katastrofeområder. Det er rigtigt, at der var
to typer garn; monogarn og multigarn. Der var flere underkategorier in-den for
disse. Når man skulle producere med en anden type garn, skulle alle rullerne på
et stativ skiftes. Det skulle ofte gå stærkt, fordi der var travlt, når de skulle
levere til et katastrofeområde. I perioder forekom der ofte fuld-stændige
garnskift, men han kan ikke sige præcis, hvor mange gange om året det
forekom, det afhang af hvilke ordrer, de havde. De store maskiner producerede
4-5 m net i minuttet. Det betød, at der skulle skiftes 100-120 ruller længdetråde
på et 12-timers skifte, uanset om der blev arbejdet med monogarn eller
multigarn. For så vidt angår tværtrådene, skulle der foretages 4 skift i timen.
Det er dog meget vanskeligt at sige, da det kunne variere en del. Hvis et hold
havde afleveret stativet med tomme ruller, fik det næste hold mere travlt og
skulle skifte flere ruller. Vidnet ved ikke hvor mange meter garn, der var på
hver rulle, men han ved, at rullerne vejede 12-13 kg hver.

De nye ruller blev hentet fra en palle. Fra pallen blev de båret over til stati-vet.
Forinden skulle rullen pakkes ud. Der var ikke så meget plads, så arbej-det var
lidt akavet. Man løftede rullen op, når den skulle ned fra pallen.

Han ved ikke, hvor meget granulat, der blev brugt på et 12 timers skifte.

Han ved ikke præcis, hvor mange ruller net, der blev produceret på et 12 ti-
mers skifte. Det var forskelligt, hvor mange meter net, der var på den enkel-te
rulle. Det afhang af netkvaliteten.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 18/30

Vidne 2 har forklaret blandt andet, at han er ansat hos Monarflex A/S og har
været det siden 1988. Hele virksomhedens produktion er i dag flyttet til
Slovakiet. Vidnet har arbejdet sammen med sagsøgerne. Han har haft mange
funktioner i virksomheden herunder også i produktionen. Han har selv arbejdet
ved maskinerne. Det er rigtigt, at der var to steder på fab-rikken, hvor der blev
produceret net. I alt var der 7-8 maskiner, der produce-rede net. Der var forskel
på bredden af maskinerne. Det gik fra 1,25 meter til 4 meter. Der blev anvendt
multigarn og monogarn. Forskellen på garnet var antallet af tråde i garnet. Det
var forskelligt, hvor mange ruller, der kunne være på hver maskine, men der
var flere hundrede ruller garn på hver enkelt maskine.

Man brugte typisk de samme maskiner til den samme type garn, men det kunne
ske, man skiftede. Af og til skulle alle rullerne på en maskine skiftes på en
gang. Det foregik typisk over et døgns tid. Det skete typisk 1 eller 2 gange om
måneden. På nogle af maskinerne var der plads til mere end en ty-pe garn ad
gangen, dette var tilfældet for over 50 % af maskinerne. Vidnet ved ikke, om
det er rigtigt, at Sagsøger 1 var ansvarlig for de fleste garnskift, men
garnskiftene tog omkring 24 timer.

Produktionshastigheden var afhængig af maskinen og garntypen. Med mo-
nogarn mener han, der blev produceret 3 – 3½ meter net i minuttet. Men nogle
af de små maskiner kunne producere 5 m i minuttet og nogle få kunne
producere helt op til 7-8 m i minuttet. Der var ingen af maskinerne, der kun-ne
producere 10 m i minuttet. Produktionen med multigarn var langsommere og lå
på 2-2½ meter i minuttet. Produktionshastigheden blev justeret om-kring år
2000, idet man foretog en undersøgelse af, hvilken hastighed, der var den
ideelle, hvis man ville undgå fejlproduktion. Undersøgelse medførte, at
produktionshastigheden blev sat lidt ned. Det er vidnets opfattelse, at der var
god tid til at udføre arbejdet. Der kunne godt gå 45 minutter mellem skift af
længdetråde. Det er vidnets opfattelse, at det er lidt i overkanten at sige, der
blev skiftet 100 ruller på en vagt, dog ikke, hvis der var tale om monogarn.

Ukurante monogarnruller, det vil sige ruller med mindre garn på end sæd-
vanligt, kunne bruges på stativerne til længdetråde.

Til tværtrådene med monogarn, skulle der anvendes kurante ruller. Der blev
skiftet to ruller tværtråde ad gangen. Det skete omkring hvert tredje kvarter.

Vidnet ved ikke, hvor mange ruller presenning, der blev produceret dagligt.

Hvor mange meter garn, der var på en rulle afhang af, hvilken kvalitet garn, der
var på rullen.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 19/30

Maskinerne kørte kontinuerligt, men der kunne være stop fx i forbindelse med
udskiftning af alle ruller på en maskine.

På enkelte af maskinerne skulle man bruge en taburet eller stige for at nå op til
de øverste ruller. Ved disse maskiner var der en taburet eller stige, man kunne
stå på. Vidnet har aldrig hørt klager over det.

Når man hentede en rulle, løftede man den op. Hvis der var beskyttelsesgarn
om den, fjernede man det. Derefter tog man rullen hen til maskinen og satte
den i, idet man forinden havde fjernet de ruller, der skulle af maskinen. Det
kunne dog også ske, at man havde gjort flere nye ruller klar ved maskinen
forud for skift.

Monogarnet var i kasser. Multigarnet stod på nogle paller. Skift af multigarn
foregik på samme måde som skift af monogarn, det vil sige, man løftede rul-len
med begge hænder og bar den hen til maskinen og satte den på plads. De fleste
steder kunne man svinge den direkte ind, men nogle steder var det lidt akavet,
og man måtte dreje rullen lidt på plads.

På maskinerne med monogarn, sad der en plastpose på pinden, som skulle
passes til omkring rullen. Man satte almindeligvis posen på, før man satte
rullen på. Det tog få sekunder at sætte en rulle på.

Der blev brugt lige mange tværtråde og længdetråde.

Hvis det gik vildt for sig, skiftede man 75 ruller med monogarn på et 12 ti-mers
skifte. Tallet var væsentlig mindre, hvis der var tale om multigarn. Årsagen
hertil var, at rullerne med multigarn altid var kurante og havde sam-me
mængde garn på.

Frem til omkring 2000 var man en mand til en maskine. Derefter var man 2
mand om 3 maskiner. Der var lidt mere arbejde med monomaskinerne, så dem
var man sjældent fælles om.

En sæk granulat vejede omkring 25 kilo. Han kan ikke huske præcis, hvor
mange sække hver maskine skulle bruge på et skift. Det kunne godt være op til
10 sække afhængig af, hvilken type maskine, man brugte.

Hvor meget voks/granulat man skulle bruge på et skifte afhænger af produk-
tionshastigheden. Mængden, man skal bruge, er ens pr. meter.

Der var samarbejdsproblemer mellem holdene blandt andet med baggrund i, i
hvilket omfang stativerne var fyldt op ved vagtskifte. Problemerne kunne godt
betyde, at der var forskel på, hvor mange ruller, der skulle skiftes på hver vagt.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 20/30

Det var ikke vidnets indtryk, at sagsøgerne var nogle af dem, der forsøgte at
undgå at skifte ruller.

Længdetrådens bredde var altid fast, mens tværtrådens bredde kunne juste-res.

Man tog normalt de tomme ruller af, før man hentede de nye, men vidnet ved
ikke, om det var sådan sagsøgerne gjorde. Man noterede maskinens ha-stighed
ned en gang i timen.

Vidnet arbejdede i produktionen frem til omkring 2002, men han var ikke fast
beskæftiget ved netmaskinerne, men arbejdede der, når der var behov for det.

Multigarn fandtes både i polyester og i polypropylen. Polypropylen blev kun
anvendt i få år, idet det havde tendens til at krympe. Der var flere leverandø-rer
af multigarn, men kun en leverandør af monogarn. Vidnet kender ikke
specifikationerne for de enkelte garntyper.

Hvert skifte afleverede en dagsseddel pr. maskine.

Vidne 3 har forklaret blandt andet, at han blev ansat hos Monarflex A/S i 1983
eller 1984. I 1988 blev han værkfærer. Det betød, at han havde ansvar for 3 12
timers skifter om ugen. Vidnet har ikke været værkfører for sagsøgerne og har
kun arbejdet i dagtimerne. Vidnet har aldrig selv arbejdet ved netmaskinerne,
men han har været ansvarlig for driften af dem og ken-der derfor til arbejdet
ved dem. Hans ansættelse hos Monarflex ophørte ved udgangen af 2006. Der
var forskellige typer og størrelser af netmaskiner. Der var 7 maskiner i alt.
Maskinerne var udviklet og lavet hos Monarflex. To af maskinerne blev
ombygget, mens han var ansat. Stativerne på disse maskiner blev større. Han
kan ikke huske, hvor mange ruller, der kunne væ-re på hvert stativ.

Multigarn blev leveret i papkasser i starten, men kom senere på paller.

Når man skulle skifte en garnrulle, startede man med at hente nye ruller hen til
de maskiner, hvor man kunne se, der ville blive behov for det. Når det blev tid,
tog man den tomme rulle af stativet og satte den nye på. Det var meget
forskelligt, hvor mange ruller, der skulle skiftes på en vagt, men det er vidnets
opfattelser, at man højst kunne komme op på at skulle skifte 30-40 ruller om
dagen. De medarbejdere, der stod for rulleskift, havde ikke travlt. I starten af
hans ansættelsesperiode havde medarbejderne faktisk tid til at strikke mellem
skiftene.

Det er vidnets opfattelse, at man højst skulle hente 4 granulatsække om da-gen.
STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 21/30

På nogle af maskinerne kunne der være to typer garn ad gangen. På disse skulle
der ikke gennemføres skift af alle ruller. På de øvrige maskiner skulle alle
rullerne af og til skiftes på en gang. Det skete over et skifte eller halvan-det.
Man hjalp hinanden med garnskiftet, så en medarbejder var ikke alene om det.
Det er ikke vidnets opfattelse, at arbejdstempoet i virksomheden var højt.

Der var samarbejdsproblemer holdene imellem, men ikke internt på holdene.
Der var mere uro på dagholdene end på natholdene, det kunne betyde, at der
blev flere rulleskift for natholdene end for dagholdene.

De store maskiner, 4 m maskinerne producerede 3,5 m færdigt net i minut-tet.
Vidnet mener 3 m maskinerne producerede 5 m færdigt net i minuttet. Nogle af
de mindste maskiner kunne producere endnu hurtigere. De kunne vist godt
komme op på 7-8 m i minuttet. Der blev ikke produceret så meget på de små
maskiner, da de bredder, man kunne lave på disse maskiner, ikke var så
efterspurgte.

Det skete næsten aldrig, at man skulle skifte en rulle, hvor man ikke var klar.

Vidnet kan ikke forestille sig, at man har skullet skifte 100 eller 120 ruller på
stativerne på et skifte under normale omstændigheder.

Vidnets hustru har arbejdet ved netmaskinerne, og vidnet arbejdede af og til
ved netmaskinerne, da han var timelønnet i starten af sin ansættelse.

Vidnet mener, der var 6000 m net på en færdig rulle net med en bredde på 4
meter. På 3 m rullerne var der vist 4500 meter, forudsat der var tale om net
lavet af multigarn. På rullerne med net fremstillet af monogarn kunne der være
op til 12.000 m net på en færdig rulle.

Der var ikke plads til to typer garn på den maskine, der hed M25. Han ved
ikke, hvor mange meter garn, der var på den enkelte garnrulle.

På den maskine, der hed M 56 var der plads til 2 typer garn. Det er han helt
sikker på.

Det var forskelligt, hvor ofte fuldstændigt garnskift forekom. Det afhang dels
af, hvor mange maskiner man havde til rådighed, dels af hvilke produk-ter, der
var behov for at producere. Vidnets gæt er, at fuldstændigt garnskifte forekom
hver 2. måned på maskine M25, men kun indtil virksomheden fik en yderligere
maskine, der kunne aflaste denne. På de øvrige maskiner var de fuldstændige
garnskift mere sjældne.

Vidne 4 hat forklaret blandt andet, at han var ansat hos Monarflex A/S

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 22/30

i 3-4 år frem til 2007. Han var produktionsleder. Det betød, at han havde an-
svar for at tilrettelægge og planlægge produktionen så hensigtsmæssigt som
muligt. Det er vidnet, der har udarbejdet bilag J, herunder bilag 1 til bilag J.
Det var et forsøg på at skaffe et objektivt overblik over, hvordan arbejdsbe-
lastningen havde været for sagsøgerne. Bilaget er udarbejdet på grundlag af en
gennemgang af dagssedlerne for nogle tilfældige perioder. Det fremgik af
dagssedlerne, hvem der havde været ved hvilken maskine i løbet af et skifte.
Dagssedlerne, som han udarbejdede underbilaget på grundlag af, var pr. mand,
men der blev også udarbejdet dagssedler for maskinerne. Hans arbej-de blev
vanskeliggjort af, at der ikke var nogen struktur i den måde, dagsed-lerne var
arkiveret på. På baggrund af gennemgangen af dagssedlerne for-søgte han at
beregne, hvor mange færdige netruller den enkelte medarbejder havde løftet i
løbet af et skift. Han syntes, det var mest rigtigt at dele antallet af løft op per
medarbejder, idet man måtte antage, de var fælles om opgaven.

Det er vidnets opfattelse, at det antal løft af garnruller, som BST Danmark A/S
angav i sin rapport, var et tal, som BST selv var nået frem til. Det er i hvert fald
ikke vidnet, der har oplyst tallet til BST. Vidnet husker ikke, hvor-for han
skrev, at BST havde peget på, at de uhensigtsmæssige løft forekom, når
garnrullerne befinder sig i øverste og nederste række, når BST havde skrevet,
at dette var tilfældet for så vidt angår de to øverste og de to nederste rækker.
Vidnet mener, det var Vidne 3, der var arbejdsmiljøansvarlig og stod for
arbejdet med BST-rapporten og udviklingen af den løftepind, der senere blev
taget i anvendelse.

Vidnet mener, maskinerne producerede 2-5 m net i minuttet. Det er vidnets
opfattelse, at der var god tid til arbejdet. Når maskinerne kørte, bestod arbej-det
mest i overvågning af produktionen. En sjælden gang skulle alle rullerne på et
stativ skiftes, så kunne der godt være lidt mere travlt. Man forsøgte dog at
undgå fuldstændige skift, idet man ikke ønskede, maskinerne stod stille mere
end højst nødvendigt. Det er ikke vidnets opfattelse, at arbejdet i for-bindelse
med et fuldstændigt garnskift var hårdt, men det var kedeligt. Vid-net har ikke
kendskab til andre arbejdsskader på netloftet.

Vidnet har udarbejdet bilag J på grundlag af oplysningerne fra BST. Han har
ikke selv foretaget beregninger af garnlængder m.v.

Vidnet kom meget rundt i produktionen, men han har kun udført arbejde i
produktionen rent forsøgsmæssigt for at få en fornemmelse af arbejdet.

Der udarbejdes en dagsseddel pr. medarbejder og en pr. maskine. Det er
dagssedlerne pr. medarbejder, han har brugt, da han lavede underbilaget til
bilag J. Da produktionen af en færdig netrulle kan strække sig over flere
dagssedler, har han divideret med antallet af medarbejdere pr. skift. Maski-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 23/30

nerne har ikke kørt på samme tid og har aldrig alle været i drift på en gang.
Vidnet er ikke enig i, at man ikke skal dividere med antallet af medarbejdere pr.
skift for at kunne vurdere den enkelte medarbejders arbejdsbelastning.

Vidnet har formentlig udarbejdet bilagene efter drøftelse med Vidne 3.

Vidne 5 har forklaret blandt andet, at hun var ansat hos Monarflex A/ S i 19 år,
frem til virksomheden lukkede, vist i 2006. Vidnet arbejdede for det meste på
netloftet. Hun var ikke på hold med sagsøgerne. Når en rulle garn skulle
skiftes, gik man hen til pallen eller papkassen og hentede rullen. Derefter gik
man hen til stativet og satte rullen ind på den tomme pind. In-den man hentede
den nye rulle, havde man taget den gamle rulle af stativet, således at den gamle
rulle stod og rullede færdig på gulvet. Man kunne godt have gjort flere ruller
klar til at sætte på og stillet dem klar på gulvet, det var især noget, man brugte i
forhold til rullerne med monotråd. Når man brugte ruller med monotråd, satte
man dem direkte ind på pinden, idet de var for tunge til at flytte flere gange.
Der skulle en plastpose på pindene, inden man monterede rullerne med
monotråd. Et rulleskift tog få sekunder. Det var ikke de øverste rækker, det var
værst at skifte på. Det var de nederste.

Man kunne skifte op til 60-70 ruller monotråd med længdetråd på et 12 ti-mers
skift. Tværtrådene skulle skiftes ca. hvert 20. minut, hvis det var mo-nogarn, og
en gang i timen, hvis det var multigarn. Arbejdet var ikke travlt, undtagen når
der skulle foretages et fuldstændigt garnskift på stativerne. Man var flere om at
foretage et fuldstændigt skift, og man udførte som regel arbejdet over nogen
tid.

Der kunne godt være uoverenstemmelser mellem holdene i forhold til, hvor-
dan man ”afleverede” sin maskine ved skiftene.

På en slem vagt kunne man godt komme op på at skifte 125 ruller længdet-råde
og desuden tværtråde, hvis der blev produceret med monogarn og 70-80 ruller
samt tværtråd, hvis der blev produceret med multigarn.

Vidnet synes, det var en god arbejdsplads, hvor man havde frie forhold, hvis
bare man passede sit arbejde. Vidnet har haft en arbejdsskade. Hun synes, det
blev håndteret godt af virksomheden.

Der har været lidt bøvl med, at arbejdet var tungt, men det var ikke noget
særligt, og hun synes, der var god nok tid til arbejdet.

Hun kan ikke huske, hvor mange meter net maskinerne producerede, det var
vist 5-7 meter i minuttet. De store maskiner kørte langsommere end de små.

På en nem vagt kunne der være helt ned til 30 rulleskift med monogarn og 10
med multigarn.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 24/30

Vidnet kan ikke huske, hvor ofte de gennemførte fuldstændige garnskift. Det
var ikke så tit, men hver 14. dag eller tredje uge var der typisk en af maski-
nerne, der skulle skiftes.

Tværtrådene blev skiftet 2 ad gangen.

Vidne 6 har forklaret blandt andet, at han var ansat i Monarflex fra 1986-2003.
Han var først holdleder, det vil sige at han havde ansvar for de maskiner, hvor
han selv arbejdede. Senere blev han værkfører og derefter produktionsleder.
Som produktionsleder var han ansvarlig for produktionen i en afdeling. Han
har været ansvarlig for produktionen på netloftet, men han har ikke selv prøvet
at køre maskinerne.

Maskinerne producerede 4-5 meter færdigt net i minuttet. Der blev produce-ret
lidt mindre, når der blev anvendt monogarn, end når der blev anvendt
multigarn. Nogle af stativerne var ret høje, men medarbejderne var flinke til at
hjælpe hinanden. I begyndelsen var man en mand om en maskine, men se-nere
blev man 2 mand om 3 maskiner. Det var vist fra sidst i 90’erne. Det var
forskelligt, hvor mange ruller, der var på de enkelte stativer. På nogle var der
kun 300, mens der på andre var over 1000.

Vidnet ved ikke, hvor mange rulleskift der var på en vagt. Rulleskiftet skete
ved, at man hentede en ny rulle på pallen, derefter gjorde man den klar og
stillede den på gulvet. Ved arbejdsdagens begyndelse checkede man, hvor
mange nye ruller, man ville få brug for. Man kan ikke gøre alle ruller klar på en
gang, så der skulle også ske klargøring af garnruller i løbet af dagen.

Der kunne godt være lidt uoverensstemmelser mellem holdene, hvis et hold
afleverede en stativ, der ikke var ordentlig fyldt op. Sagsøger 1 var en me-get
dygtig medarbejder. De dygtige medarbejdere kunne godt have særlige og
ekstra opgaver.

Man gennemførte nok et fuldstændigt garnskifte en gang om måneden på de
små maskiner. På de store maskiner varierede det meget, hvor ofte man gjor-de
det. Det tog 12-24 timer at lave et fuldstændigt garnskifte. Medarbejderne hjalp
hinanden, når der skulle gennemføres et fuldstændigt garnskifte.

Det passer nok meget godt, at man skiftede mellem 5 og 50 ruller på et skif-te,
som anført af BST Danmark A/S. Men det varierede meget.

Sagsøger 1 kunne godt foretage et fuldstændigt garnskifte på egen hånd, men
det skete ikke så ofte.

Sagsøger 1 var en nøgleperson. Derfor havde han en større arbejdsbyrde end de
andre medarbejdere. Blandt andet var det Sagsøger 1, der fik opga-ven, hvis
man skulle lave et forsøg med et nyt produkt. Forsøgene kunne be-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 25/30

tyde fuldstændigt garnskifte. Der blev lavet 2-4 forsøg om året. Hvert forsøg
kunne godt indebære flere garnskifter.

Sagsøger 2 var en pligtopfyldende medarbejder, og ikke en af dem, der "sprang
over" og afleverede tomme stativer.

Vidne 7 har forklaret blandt andet, at hun var ansat på Monar-flex fra 1988 til
1992. Vidnet var dels på 3 m afdelingen, dels på netloftet. Desuden var hun i en
periode depotbestyrer. Man skulle sørge for, at der he-le tiden var tværtråd på
maskinerne. Tværtrådene skulle skiftes ca. hvert kvarter, 2 ad gangen. På
stativerne med længdetråde var der 6-700 ruller. Det var meget forskelligt, hvor
mange skift der var. Antallet af skift på en vagt var 50-100, men der kunne godt
være både færre og flere. Vidnet har aldrig oplevet kun at have 5 skift på et
skifte på 3 m afdelingen.

Man skulle også fylde granulat i vokskarrene. Sækkene med granulat stod på
en palle stort set lige ved siden af karret. Vidnet kan ikke huske, hvor mange
sække man skulle flytte på en vagt. Arbejdet på netloftet var stort set det
samme, men man brugte større og tungere garnruller. Vidnet husker ikke hvor
tunge, rullerne var. Men de var meget tunge. Sidst på en vagt kunne man
næsten ikke bære dem. Tværtrådene skulle skiftes omkring 1 gang i ti-men, 2
ad gangen. Det var meget forskelligt, hvor mange ruller, der skulle skiftes på
stativerne med længdetråde. Det kunne være alt fra 30 til flere hundrede ruller.

På 3 m afdelingen blev der produceret omkring 5 m færdig netrulle i minut-tet.
Hun ved, at der blev arbejdet hurtigere om natten, idet hun har været kaldt over
til værkføreren for at redegøre for, hvorfor dagholdene ikke arbej-dede lige så
hurtigt. På netloftet blev der produceret 4,2 m færdigt net i mi-nuttet.

Det skete, at man skulle skifte alle rullerne på et stativ, men det var ikke så
ofte.

Løftene, når man skulle skifte ruller, var hårde, fordi man arbejdede i skæve
vinkler. Man havde ikke mange pauser, fordi man skulle sætte øjer på stæn-ger,
når man ikke skiftede ruller.

Vidne 8 har forklaret, at han tidligere har været ansat på Monar-flex A/S i 8
måneder i år 2000. Vidnet arbejdede på netloftet, hvor han lave-de det samme
som Sagsøger 1. Maskinerne stod i flere rum. 3 af dem stod i et rum, de øvrige
stod på netloftet. Vidnet arbejdede mest på netloftet. Vid-net arbejdede i 9
timers vagter. Vidnet skiftede ruller på stativerne. Han skif-tede 100-120 ruller
på stativerne pr. vagt. Tværtrådene blev skiftet 2 gange i timen, hvis man
arbejdede med multigarn og 4 gange i timen, hvis man ar-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 26/30

bejde med monogarn. Man skiftede 2 ruller hver gang.

På en 9-timers vagt skiftede han 120 ruller monogarn på stativerne. Man skulle
have fat i hver rulle 2 gange.

Han kan ikke huske, hvor mange ruller med multigarn, man skiftede på en 9
timers vagt.

Han fyldte også op med granulat i løbet af vagten. Det var forskelligt, hvor ofte
han skulle gøre det.

Parternes synspunkter
Sagsøger 1 og Sagsøger 2 har til støtte for deres påstande anført, at en
arbejdsgiver har pligt til aktivt at sikre arbejdsmiljøet, og at det i den forbin-
delse er uden betydning, at der ikke har været klager over arbejdsmiljøet.

Monarflex A/S har forsømt at føre tilstrækkeligt tilsyn med, om arbejdet på
virksomheden var tilrettelagt forsvarligt.

Monarflex A/S burde have fulgt op på den APV, der blev udarbejdet i 1997,
imidlertid gjorde Monarflex A/S ingenting, før Arbejdstilsynet i 2004 gav
virksomheden et påbud om at foretage en undersøgelse af løft og manuel
håndtering ved de enkelte arbejdsprocesser.

Det fremgår af den rapport BST Danmark A/S udarbejdede i 2004, at samtli-ge
løft i garnstativerne må anses for gule, det vil sige risikobetonede, mens løft i
de to nederste og de to øverste rækker må anses for røde, det vil sige yderligere
risikobetonede. De løft, sagsøgerne har foretaget, har således væ-ret klart
sundhedsskadelige.

Sagsøgte har forsømt at gøre noget ved de samarbejdsproblemer, der var på
arbejdspladsen, og overladt det til medarbejderne selv at gøre noget, også dette
er ansvarspådragende.

At Arbejdsskadestyrelsen og Ankestyrelsen ikke har anerkendt sagsøgernes
skulderlidelser som arbejdsbetingede er uden betydning, idet Arbejdsskade-
styrelsens og Ankestyrelsens vurdering er foretaget efter arbejdsskadelov-
givningen, mens nærværende sag skal vurderes efter erstatningsansvarslo-ven.

Det er afgørende for vurderingen af årsagssammenhængen, om sagsøgernes
eller sagsøgtes arbejdsbeskrivelser lægges til grund, men de forklaringer, der er
afgivet under hoveforhandlingen, har afdækket, at det er sagsøgernes ar-
bejdsbeskrivelser, der må lægges til grund.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 27/30

Monarflex A/S har til støtte for sin påstand anført, at der ikke er årsagssam-
menhæng mellem det udførte arbejde og sagsøgernes skulderlidelser, og at det
gælder, uanset hvilken arbejdsbeskrivelse, der lægges til grund.

Det kan efter vidneforklaringerne ikke lægges til grund, at alle ruller blev løftet
to gange.

Det kan heller ikke lægges til grund, at det tog 30 sekunder at skifte en rulle.

For så vidt angår Sagsøger 1, kan det ikke lægges til grund, at der var så mange
fuldstændige garnskift som forklaret af Sagsøger 1, ligesom det ik-ke kan
lægges til grund, at Sagsøger 1 var alene om de fleste fuldstændige garnskift.

Parterne er enige om, at Sagsøger 1 har arbejdet mest med multigarn, men der
er uenighed om, hvor mange ruller garn, Sagsøger 1 skiftede i forbin-delse med
hver vagt. Det er Monarflex A/S' opfattelse, at det ikke kan læg-ges til grund,
at der blev løftet så mange ruller som forklaret af Sagsøger 1 selv.

For så vidt angår Sagsøger 2, må der særligt lægges vægt på, at en del af denne
sagsøgers helbredsproblemer skyldes slidgigt, og at slidgigt er almin-deligt
forekommende i befolkningen.

Retslægerådet har udtalt, at der kan være en mulig årsagssammenhæng mel-
lem Sagsøger 2's skulderlidelse og arbejdet, hvis Sagsøger 2's egen ar-
bejdsbeskrivelse lægges til grund. Det er imidlertid en forudsætning for at
fastslå årsagssammenhæng, at det er overvejende sandsynligt, at lidelsen er
opstået ved det pågældende arbejde, og det er ikke tilfældet i denne sag.

Efter de afgivne forklaringer, kan det ikke lægges til grund, at der blev løftet 10
granulatsække pr. vagt, ligesom det ikke kan lægges til grund, at der gen-
nemsnitligt blev skiftet 96 ruller garn på hver vagt.

Udover, at der ikke er årsagsammenhæng mellem arbejdet og Sagsøger 1's og
Sagsøger 2's skulderlidelser, så foreligger der heller ikke noget ansvars-
grundlag.

Der har ikke været nogen arbejdsskader, der er forårsaget af de maskiner
Sagsøger 1 og Sagsøger 2 arbejdede ved. Arbejdstilsynet har ikke givet
Monarflex nogen påbud, efter at BST udarbejdede en rapport. Det må på den
baggrund antages at Arbejdstilsynet har skønnet, at Monarflex A/S arbejde-de
seriøst med problemerne.

Monarflex A/S vil ikke bestride, at der var tale om hårdt arbejde, men det er
ikke ensbetydende med, at Monarflex A/S har handlet ansvarspådragende.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 28/30

Rettens begrundelse og afgørelse
For så vidt angår Sagsøger 1, fremgår det af Retslægerådets udtalelse, at hans
arbejde hos Monarflex A/S kan have spillet en rolle for udviklingen af hans
højresidige skulderlidelse forudsat, at den arbejdsbeskrivelse, der er udarbejdet
af Sagsøger 1, lægges til grund ved vurderingen, mens dette ikke er tilfældet,
hvis den arbejdsbeskrivelse, der er udarbejdet af Monarflex A/S, lægges til
grund.

Efter vidneforklaringerne og det i øvrigt oplyste under hovedforhandlingen, må
det lægges til grund, at der ikke var fastlagt en bestemt arbejdsproces i
forbindelse med skift af garnruller, og at de enkelte medarbejdere benyttede lidt
forskellige arbejdsmetoder, når de skiftede garnruller. Sagsøger 1 har forklaret,
at han anvendte en metode, der indebar to løft af hver rulle. Sagsøger 1 har
videre forklaret, at han i sin ansættelsesperiode arbejdede mest med multigarn,
det vil sige garnruller med en vægt på 12-13 kg hver.

Med hensyn til antallet af garnruller, der skulle skiftes, samt løft af granulat-
sække og færdige ruller på hver vagt, er der afgivet meget forskellige forkla-
ringer herom. Det kan på den baggrund ikke lægges til grund, at det gen-
nemsnitlige antal af skift af garnruller på en 12 timers vagt gennem hele
Sagsøger 1's ansættelsestid lå på 128 garnruller, således som det er angivet i
den arbejdsbeskrivelse, der er udarbejdet af Sagsøger 1. Det gennemsnitli-ge
antal skift af garnruller på en 12 timers vagt kan ikke fastslås på bag-grund af
vidneforklaringerne eller sagens oplysninger i øvrigt, men det må antages, at
det har været noget lavere end 128.

Det er under sagen oplyst, at det tog omkring ½ minut at udskifte en rulle. Efter
forklaringerne må det imidlertid lægges til grund, at garnrullen kun blev løftet i
en del af denne tid, og at selve løftene således ikke havde en va-righed af ½
minut.

Der er herefter ikke grundlag for at fastslå, at Sagsøger 1's arbejde har spillet
en sådan rolle for udviklingen af hans højresidige skulderlidelse, at Monarflex
A/S er erstatningsansvarlig i anledning af skulderlidelsen.

Monarflex A/S frifindes derfor for den påstand Sagsøger 1 har nedlagt.

For så vidt angår Sagsøger 2, fremgår det af Retslægerådets udtalelse af 25.
januar 2011, at det må betegnes som mindre sandsynligt, at hendes rota-tor cuff
syndrom er udløst af arbejdet hos Monarflex A/S, uanset om den ar-
bejdsbeskrivelse, der er udarbejdet af Sagsøger 2, eller den arbejdsbeskri-velse,
der er udarbejdet af Monarflex A/S, lægges til grund. Det fremgår vi-

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 29/30

dere, at Retslægerådet ud fra en vurdering af det samlede løftearbejde som
beskrevet i den arbejdsbeskrivelse, der er udarbejdet af Sagsøger 2, anser det
for sandsynligt, at arbejdet har bidraget til udviklingen af slidgigtforand-ringer
i skulderhøjdeleddet, mens dette ikke er tilfældet, hvis den arbejds-beskrivelse,
der er udarbejdet af Monarflex A/S lægges til grund.

Som anført ovenfor, må det efter vidneforklaringerne og det i øvrigt oplyste
under hovedforhandlingen lægges til grund, at der ikke var fastlagt en be-stemt
arbejdsproces i forbindelse med skift af garnruller, og at de enkelte
medarbejdere benyttede lidt forskellige arbejdsmetoder, når de skiftede
garnruller.

Sagsøger 2 har forklaret, at hun anvendte en metode, der indebar to løft af hver
rulle. Sagsøger 2 har endvidere forklaret, at hun i sin ansættelsesperi-ode
arbejdede mest med monogarn, det vil sige garnruller med en vægt på omkring
5 kg hver.

Med hensyn til antallet af garnruller, der skulle skiftes, samt løft af granulat-
sække og færdige ruller på hver vagt, er der afgivet meget forskellige forkla-
ringer herom. Det kan på den baggrund ikke lægges til grund, at det gen-
nemsnitlige antal af skift af garnruller på en 12 timers vagt gennem hele
Sagsøger 2's ansættelsestid lå på 96 garnruller, når der blev arbejdet med mo-
nogarn og 48 ruller, når der blev arbejdet med multigarn, således som det er
angivet i den arbejdsbeskrivelse, der er udarbejdet af Sagsøger 2.

De foreliggende oplysninger giver ikke grundlag for nærmere at fastslå det
gennemsnitlige antal af garnruller, Sagsøger 2 skiftede på en vagt. Retten
finder imidlertid, at der foreligger en sådan usikkerhed om i hvilket omfang
Sagsøger 2's arbejde har bidraget til de slidgigtforandringer, der er påvist i
hendes skulderhøjdeled, at Monarflex A/S ikke kan pålægges erstatningsan-
svar i den forbindelse.

Monarflex A/S frifindes derfor for den påstand Sagsøger 2 har nedlagt.

Retten finder herefter ikke anledning til at tage stilling til spørgsmålene om
ansvarsgrundlag og forældelse hverken for så vidt angår Sagsøger 1 eller for så
vidt angår Sagsøger 2.

Efter sagens udfald skal Sagsøger 1 og Sagsøger 2 betale sagsomkost-ninger til
Monarflex A/S. Omkostningerne fastsættes med udgangspunkt i de påstævnte
beløb, idet det bemærkes, at det først umiddelbart inden ho-vedforhandlingen
blev besluttet at udskille spørgsmålene om ansvarsgrund-lag,
årsagssammenhæng og forældelse til særskilt afgørelse.

Sagsgenstanden for Sagsøger 1 er 311.351,53 kr.

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54



Side 30/30

Sagsgenstanden for Sagsøger 2 er 1.567.705,90 kr. Sagsøger 2 har fri proces
under sagen.

De tilkendte omkostninger vedrører udgift til advokatbistand. Sagsøgte er
momsregistreret.

Thi kendes for ret

Monarflex A/S frifindes for de påstande Sagsøger 1 og Sagsøger 2 har nedlagt
under denne sag.

Inden 14 dage skal Sagsøger 1 betale 30.000 kr. i sagsomkostninger til
Monarflex A/S. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.

Inden 14 dage skal Sagsøger 2's retshjælpsforsikring, subsidiært statskas-sen,
betale 85.000 kr. i sagsomkostninger til Monarflex A/S. Beløbet forren-tes efter
rentelovens § 8 a.

Dommer

STD061446-S01-ST01-K194-T3-L01-M00-\D54